# Úřední věstník C 318/2011

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2011.318.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 318 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5429. října 2011 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2011.318.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 318

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5429. října 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011 |
| 2011/C 318/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Budoucnost trhu práce v Evropě – hledání účinné reakce na demografické trendy (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2011/C 318/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Posílení digitální gramotnosti, elektronických dovedností a začlenění do informační společnosti (průzkumné stanovisko) | 9 |
| 2011/C 318/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Východní partnerství a východní rozměr politik EU, se zvláštním důrazem na zemědělskou politiku EU, bezpečnost potravin, nerušený obchod, větší spolupráci a rozvojovou pomoc a strategické partnerství (průzkumné stanovisko) | 19 |
| 2011/C 318/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Finanční vzdělávání a zodpovědná spotřeba finančních produktů (stanovisko z vlastní iniciativy) | 24 |
| 2011/C 318/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Práva duševního vlastnictví v oblasti hudby (stanovisko z vlastní iniciativy) | 32 |
| 2011/C 318/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Harmonizace tvrzení uváděných pro spotřebitele na kosmetických přípravcích (stanovisko z vlastní iniciativy) | 40 |
| 2011/C 318/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Strategie EU pro překonání krize a průmyslové změny: nejistější či udržitelná pracovní místa? (stanovisko z vlastní iniciativy) | 43 |
| 2011/C 318/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Krize, vzdělávání a trh práce (stanovisko z vlastní iniciativy) | 50 |
| 2011/C 318/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Přezkum úvěrové politiky EIB v odvětví dopravy (stanovisko z vlastní iniciativy) | 56 |
| 2011/C 318/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Státní podpora stavby lodí (dodatkové stanovisko) | 62 |
| 2011/C 318/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními a regionálními orgány při integraci přistěhovalců (dodatkové stanovisko) | 69 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011

2011/C 318/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Budoucnost trhu práce v Evropě – hledání účinné reakce na demografické trendy (průzkumné stanovisko)

1

2011/C 318/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Posílení digitální gramotnosti, elektronických dovedností a začlenění do informační společnosti (průzkumné stanovisko)

9

2011/C 318/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Východní partnerství a východní rozměr politik EU, se zvláštním důrazem na zemědělskou politiku EU, bezpečnost potravin, nerušený obchod, větší spolupráci a rozvojovou pomoc a strategické partnerství (průzkumné stanovisko)

19

2011/C 318/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Finanční vzdělávání a zodpovědná spotřeba finančních produktů (stanovisko z vlastní iniciativy)

24

2011/C 318/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Práva duševního vlastnictví v oblasti hudby (stanovisko z vlastní iniciativy)

32

2011/C 318/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Harmonizace tvrzení uváděných pro spotřebitele na kosmetických přípravcích (stanovisko z vlastní iniciativy)

40

2011/C 318/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Strategie EU pro překonání krize a průmyslové změny: nejistější či udržitelná pracovní místa? (stanovisko z vlastní iniciativy)

43

2011/C 318/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Krize, vzdělávání a trh práce (stanovisko z vlastní iniciativy)

50

2011/C 318/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Přezkum úvěrové politiky EIB v odvětví dopravy (stanovisko z vlastní iniciativy)

56

2011/C 318/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Státní podpora stavby lodí (dodatkové stanovisko)

62

2011/C 318/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními a regionálními orgány při integraci přistěhovalců (dodatkové stanovisko)

69

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011 |
| 2011/C 318/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovinKOM(2011) 25 v konečném znění | 76 |
| 2011/C 318/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Příspěvek regionální politiky k inteligentnímu růstu v rámci strategie Evropa 2020KOM(2010) 553 v konečném znění | 82 |
| 2011/C 318/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o budoucnosti DPH – Pro jednodušší, stabilnější a účinnější systém DPHKOM(2010) 695 v konečném znění | 87 |
| 2011/C 318/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EUKOM(2010) 769 v konečném znění | 95 |
| 2011/C 318/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EUKOM(2010) 571 v konečném znění | 99 |
| 2011/C 318/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Využívání výhod elektronické fakturace v EvropěKOM(2010) 712 v konečném znění | 105 |
| 2011/C 318/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Cesta k lépe fungujícímu jednotnému trhu služeb vycházející z výsledků postupu vzájemného hodnocení podle směrnice o službáchKOM(2011) 20 v konečném znění | 109 |
| 2011/C 318/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázekKOM(2011) 15 v konečném znění | 113 |
| 2011/C 318/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha – Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EUKOM(2011) 48 v konečném znění | 121 |
| 2011/C 318/21 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – k návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE),návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE),k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE),k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE) | 127 |
| 2011/C 318/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o úvěru na bydleníKOM(2011) 142 v konečném znění – 2011/0062 (COD) | 133 |
| 2011/C 318/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 521/2008 o založení společného podniku pro palivové články a vodíkKOM(2011) 224 v konečném znění – 2011/0091 (NLE) | 139 |
| 2011/C 318/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanostiKOM(2010) 682 v konečném znění | 142 |
| 2011/C 318/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politiceKOM(2010) 343 v konečném znění | 150 |
| 2011/C 318/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Plán energetické účinnosti 201KOM(2011) 109 v konečném znění | 155 |
| 2011/C 318/27 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (přepracované znění)KOM(2011) 245 v konečném znění – 2011/0105 (COD) | 163 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011

2011/C 318/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovinKOM(2011) 25 v konečném znění

KOM(2011) 25 v konečném znění

76

2011/C 318/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Příspěvek regionální politiky k inteligentnímu růstu v rámci strategie Evropa 2020KOM(2010) 553 v konečném znění

KOM(2010) 553 v konečném znění

82

2011/C 318/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o budoucnosti DPH – Pro jednodušší, stabilnější a účinnější systém DPHKOM(2010) 695 v konečném znění

KOM(2010) 695 v konečném znění

87

2011/C 318/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EUKOM(2010) 769 v konečném znění

KOM(2010) 769 v konečném znění

95

2011/C 318/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EUKOM(2010) 571 v konečném znění

KOM(2010) 571 v konečném znění

99

2011/C 318/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Využívání výhod elektronické fakturace v EvropěKOM(2010) 712 v konečném znění

KOM(2010) 712 v konečném znění

105

2011/C 318/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Cesta k lépe fungujícímu jednotnému trhu služeb vycházející z výsledků postupu vzájemného hodnocení podle směrnice o službáchKOM(2011) 20 v konečném znění

KOM(2011) 20 v konečném znění

109

2011/C 318/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázekKOM(2011) 15 v konečném znění

KOM(2011) 15 v konečném znění

113

2011/C 318/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma Zelená kniha – Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EUKOM(2011) 48 v konečném znění

KOM(2011) 48 v konečném znění

121

2011/C 318/21

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – k návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE),návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE),k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE),k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE)

KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE),

KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE),

KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE),

KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE)

127

2011/C 318/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o úvěru na bydleníKOM(2011) 142 v konečném znění – 2011/0062 (COD)

KOM(2011) 142 v konečném znění – 2011/0062 (COD)

133

2011/C 318/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 521/2008 o založení společného podniku pro palivové články a vodíkKOM(2011) 224 v konečném znění – 2011/0091 (NLE)

KOM(2011) 224 v konečném znění – 2011/0091 (NLE)

139

2011/C 318/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanostiKOM(2010) 682 v konečném znění

KOM(2010) 682 v konečném znění

142

2011/C 318/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politiceKOM(2010) 343 v konečném znění

KOM(2010) 343 v konečném znění

150

2011/C 318/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Plán energetické účinnosti 201KOM(2011) 109 v konečném znění

KOM(2011) 109 v konečném znění

155

2011/C 318/27

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (přepracované znění)KOM(2011) 245 v konečném znění – 2011/0105 (COD)

KOM(2011) 245 v konečném znění – 2011/0105 (COD)

163

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Budoucnost trhu práce v Evropě – hledání účinné reakce na demografické trendy“ (průzkumné stanovisko)

2011/C 318/01

Zpravodaj: pan GREIF

Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 se pan Mikołaj DOWGIELEWICZ, polský státní tajemník ministerstva zahraničí, obrátil jménem budoucího polského předsednictví Rady EU na Evropský hospodářský a sociální výbor s žádostí o vypracování stanoviska k tématu

Budoucnost trhu práce v Evropě – hledání účinné reakce na demografické trendy.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 120 hlasy pro, 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | EHSV se v tomto stanovisku zaměřuje na následující aspekty politiky zaměstnanosti a trhu práce:






  a) | důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti všech věkových skupin jakožto hlavní východisko pro řešení demografických výzev, |
| --- | --- | --- |

1.1

EHSV se v tomto stanovisku zaměřuje na následující aspekty politiky zaměstnanosti a trhu práce:

a)

důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti všech věkových skupin jakožto hlavní východisko pro řešení demografických výzev,

| b) | příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků a rostoucí hospodářský význam „stříbrné generace“, |
| --- | --- |

b)

příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků a rostoucí hospodářský význam „stříbrné generace“,

| c) | klíčové prvky nezbytné změny směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku. |
| --- | --- |

c)

klíčové prvky nezbytné změny směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku.

| 1.2 | Zdaleka nejúčinnější strategií s ohledem na stárnutí v Evropě je co největší využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti. Toho lze dosáhnout pouze cílenou politikou růstu a zvýšením počtu kvalitních pracovních míst spojených s povinným přispíváním do systému sociálního zabezpečení.






  — | Úsilí dosáhnout zvýšení míry zaměstnanosti starších osob v první řadě zásahem do systémů zabezpečení ve stáří, který by zhoršil podmínky přístupu k nim a oprávněnosti nároků (zejména návrhy na zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu), je naprosto nedostatečným řešením stárnutí obyvatelstva. |
| --- | --- | --- |

1.2

Zdaleka nejúčinnější strategií s ohledem na stárnutí v Evropě je co největší využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti. Toho lze dosáhnout pouze cílenou politikou růstu a zvýšením počtu kvalitních pracovních míst spojených s povinným přispíváním do systému sociálního zabezpečení.

—

Úsilí dosáhnout zvýšení míry zaměstnanosti starších osob v první řadě zásahem do systémů zabezpečení ve stáří, který by zhoršil podmínky přístupu k nim a oprávněnosti nároků (zejména návrhy na zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu), je naprosto nedostatečným řešením stárnutí obyvatelstva.

| — | Budoucí potřebu financování důchodového zabezpečení neurčují demografické souvislosti (poměr mezi staršími lidmi a lidmi v produktivním věku), rozhodující je spíše vývoj podílu ekonomické závislosti, čili poměr příjemců dávek a aktivně výdělečně činných osob. |
| --- | --- |

—

Budoucí potřebu financování důchodového zabezpečení neurčují demografické souvislosti (poměr mezi staršími lidmi a lidmi v produktivním věku), rozhodující je spíše vývoj podílu ekonomické závislosti, čili poměr příjemců dávek a aktivně výdělečně činných osob.

| — | Pokud se tedy v nadcházejících desetiletích podaří v celé EU výrazně zlepšit integraci osob v produktivním věku na trhu práce, bude se zvýšení podílu ekonomické závislosti držet ve zvládnutelných mezích. |
| --- | --- |

—

Pokud se tedy v nadcházejících desetiletích podaří v celé EU výrazně zlepšit integraci osob v produktivním věku na trhu práce, bude se zvýšení podílu ekonomické závislosti držet ve zvládnutelných mezích.

| 1.3 | Využití stávajícího potenciálu zaměstnanosti vyžaduje plošné uskutečňování politiky nabízející příležitosti k zapojení. Ta zahrnuje utváření trhu práce podle věku, rozvoj vzdělávání a odborné přípravy, tvorbu kvalitních a produktivních pracovních míst, zajištění fungujících systémů sociálního zabezpečení, rozsáhlá opatření na sladění pracovního a rodinného života a mnoho dalších. |
| --- | --- |

1.3

Využití stávajícího potenciálu zaměstnanosti vyžaduje plošné uskutečňování politiky nabízející příležitosti k zapojení. Ta zahrnuje utváření trhu práce podle věku, rozvoj vzdělávání a odborné přípravy, tvorbu kvalitních a produktivních pracovních míst, zajištění fungujících systémů sociálního zabezpečení, rozsáhlá opatření na sladění pracovního a rodinného života a mnoho dalších.

| 1.4 | Demografický vývoj přináší i příležitosti pro hospodářství a zaměstnanost. Na jedné straně jsou starší osoby stále důležitější jakožto zákazníci, což vytváří pracovní příležitosti i pro jiné věkové skupiny. Na straně druhé však stárnutí společnosti skýtá i značný potenciál zaměstnanosti na straně nabídky.






  — | Počet a kvalita pracovních míst vzniklých díky „ekonomickému potenciálu stáří“ budou rozhodující měrou záviset na tom, jak bude aktivní politika služeb utvářet „stříbrnou ekonomiku“. |
| --- | --- | --- |

1.4

Demografický vývoj přináší i příležitosti pro hospodářství a zaměstnanost. Na jedné straně jsou starší osoby stále důležitější jakožto zákazníci, což vytváří pracovní příležitosti i pro jiné věkové skupiny. Na straně druhé však stárnutí společnosti skýtá i značný potenciál zaměstnanosti na straně nabídky.

—

Počet a kvalita pracovních míst vzniklých díky „ekonomickému potenciálu stáří“ budou rozhodující měrou záviset na tom, jak bude aktivní politika služeb utvářet „stříbrnou ekonomiku“.

| — | Zejména v oblasti zdraví a péče, ale i v dalších oblastech bude záležet na tom, zda bude rostoucí poptávka chápána jako příležitost, zda zde budou nabízena pracovní místa se slušnými pracovními podmínkami a za spravedlivou odměnu a zda budou modernizovány a profesionalizovány kvalifikační profily. |
| --- | --- |

—

Zejména v oblasti zdraví a péče, ale i v dalších oblastech bude záležet na tom, zda bude rostoucí poptávka chápána jako příležitost, zda zde budou nabízena pracovní místa se slušnými pracovními podmínkami a za spravedlivou odměnu a zda budou modernizovány a profesionalizovány kvalifikační profily.

| 1.5 | Chceme-li, aby lidé mohli odcházet do důchodu později, musíme rovněž zajistit, aby mohli déle pracovat. To znamená vytvářet a koncipovat pracovní místa tak, aby bylo možné pracovat až do dosažení obvyklého věku odchodu do důchodu. K tomu je nezbytná důsledná změna směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku.






  — | Přitom nejde jen o to přizpůsobit pracovní místa cíleně starším osobám, ale i o to zorganizovat práci tak, aby bylo možné zohlednit proces stárnutí ve všech fázích profesní kariéry. |
| --- | --- | --- |

1.5

Chceme-li, aby lidé mohli odcházet do důchodu později, musíme rovněž zajistit, aby mohli déle pracovat. To znamená vytvářet a koncipovat pracovní místa tak, aby bylo možné pracovat až do dosažení obvyklého věku odchodu do důchodu. K tomu je nezbytná důsledná změna směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku.

—

Přitom nejde jen o to přizpůsobit pracovní místa cíleně starším osobám, ale i o to zorganizovat práci tak, aby bylo možné zohlednit proces stárnutí ve všech fázích profesní kariéry.

| — | To vyžaduje balíček opatření, aby bylo možné zajistit, že osoby všech věkových skupin budou mít skutečně možnost najít práci a dlouhodobě ji vykonávat. |
| --- | --- |

—

To vyžaduje balíček opatření, aby bylo možné zajistit, že osoby všech věkových skupin budou mít skutečně možnost najít práci a dlouhodobě ji vykonávat.

| — | Pracovní podmínky i pracovní prostředí musí být uzpůsobeny pracovním silám všech věkových kategorií. Musí se bojovat proti diskriminaci a negativním klišé vůči starším zaměstnancům. |
| --- | --- |

—

Pracovní podmínky i pracovní prostředí musí být uzpůsobeny pracovním silám všech věkových kategorií. Musí se bojovat proti diskriminaci a negativním klišé vůči starším zaměstnancům.

| — | U všech opatření je důležitá odpovědnost veřejné správy a podniků, stejně jako ochota jednotlivců chtít déle pracovat – k tomu patří i ochota k celoživotnímu učení a ke zdravotní prevenci. |
| --- | --- |

—

U všech opatření je důležitá odpovědnost veřejné správy a podniků, stejně jako ochota jednotlivců chtít déle pracovat – k tomu patří i ochota k celoživotnímu učení a ke zdravotní prevenci.

| 1.6 | Požaduje se rozsáhlé přizpůsobení trhu práce, při němž hrají mimořádně důležitou roli sociální partneři na všech úrovních. V odstavci 6.5 tohoto stanoviska předkládá EHSV v tomto smyslu řadu konkrétních návrhů, jejichž cílem je vytvořit pracovní prostředí odpovídající věku. V tomto ohledu je jasné, že to nesmí způsobit ani větší tlak na starší lidi, ani nouzovou situaci u osob, které již nejsou schopny pracovat. |
| --- | --- |

1.6

Požaduje se rozsáhlé přizpůsobení trhu práce, při němž hrají mimořádně důležitou roli sociální partneři na všech úrovních. V odstavci 6.5 tohoto stanoviska předkládá EHSV v tomto smyslu řadu konkrétních návrhů, jejichž cílem je vytvořit pracovní prostředí odpovídající věku. V tomto ohledu je jasné, že to nesmí způsobit ani větší tlak na starší lidi, ani nouzovou situaci u osob, které již nejsou schopny pracovat.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV se již velmi často vyjadřoval k demografickým trendům a přitom mj. zdůrazňoval, že výzvy pro trhy práce související se stárnutím společnosti vyžadují ucelené strategie. Přitom se v nejrůznějších souvislostech zaměřoval i na situaci starších pracovníků na trhu práce, i na příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků i dalších prioritních skupin na trhu práce (1). |
| --- | --- |

2.1

EHSV se již velmi často vyjadřoval k demografickým trendům a přitom mj. zdůrazňoval, že výzvy pro trhy práce související se stárnutím společnosti vyžadují ucelené strategie. Přitom se v nejrůznějších souvislostech zaměřoval i na situaci starších pracovníků na trhu práce, i na příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků i dalších prioritních skupin na trhu práce (1).

| 2.2 | V souvislosti s dopady demografického vývoje na důchody EHSV nedávno jasně konstatoval, že často propagovaný přechod ke kapitálovým důchodovým systémům je naprosto nedostatečným řešením stárnutí obyvatelstva (2). Tím se neuspoří ani na nákladech, ani se nesníží riziko. Tento přechod nepřináší ani žádné úspory nákladů, ale zpravidla větší náklady, v nejlepším případě jejich přesun, a nepřináší ani větší jistotu, ale naopak způsobuje závislost na kapitálových trzích, a tím i podstatně větší riziko zabezpečení ve stáří. EHSV rovněž vyjádřil silné pochyby, zda lze zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu považovat za účelný přínos k řešení demografických výzev. Musí jít spíše o to, aby se skutečný věk odchodu do důchodu přiblížil stávajícímu zákonnému věku odchodu do důchodu. |
| --- | --- |

2.2

V souvislosti s dopady demografického vývoje na důchody EHSV nedávno jasně konstatoval, že často propagovaný přechod ke kapitálovým důchodovým systémům je naprosto nedostatečným řešením stárnutí obyvatelstva (2). Tím se neuspoří ani na nákladech, ani se nesníží riziko. Tento přechod nepřináší ani žádné úspory nákladů, ale zpravidla větší náklady, v nejlepším případě jejich přesun, a nepřináší ani větší jistotu, ale naopak způsobuje závislost na kapitálových trzích, a tím i podstatně větší riziko zabezpečení ve stáří. EHSV rovněž vyjádřil silné pochyby, zda lze zvýšení zákonného věku odchodu do důchodu považovat za účelný přínos k řešení demografických výzev. Musí jít spíše o to, aby se skutečný věk odchodu do důchodu přiblížil stávajícímu zákonnému věku odchodu do důchodu.

| 2.3 | Vzhledem k očekávaným demografickým změnám (stagnace resp. pokles počtu osob v produktivním věku) EHSV dále konstatoval, že významnými přístupy ke zvládání výzev stárnoucí společnosti jsou cílená politika růstu a zvýšení počtu kvalitních pracovních míst spojených s povinným přispíváním do systému sociálního zabezpečení. To se týká jak starších, tak i mladých lidí. Bude na tom záviset i udržitelné zajištění důchodů. Plná zaměstnanost a dobré příjmy tak jsou nejlepšími zárukami důchodového systému. |
| --- | --- |

2.3

Vzhledem k očekávaným demografickým změnám (stagnace resp. pokles počtu osob v produktivním věku) EHSV dále konstatoval, že významnými přístupy ke zvládání výzev stárnoucí společnosti jsou cílená politika růstu a zvýšení počtu kvalitních pracovních míst spojených s povinným přispíváním do systému sociálního zabezpečení. To se týká jak starších, tak i mladých lidí. Bude na tom záviset i udržitelné zajištění důchodů. Plná zaměstnanost a dobré příjmy tak jsou nejlepšími zárukami důchodového systému.

| 2.4 | EHSV v této souvislosti vždy zdůrazňoval nutnost využívat veškerý nevyužitý potenciál zaměstnanosti (ženy s dětmi, mladí lidé, osoby, které předčasně ukončily školní docházku, osoby s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením či omezením atd.) a požadoval při tom i mobilizaci potenciálu starších občanů. EHSV rovněž s politováním konstatoval, že účast starších občanů na trhu práce i přes významné zvýšení v uplynulých 10 letech daleko zaostávala za evropskými cíli. |
| --- | --- |

2.4

EHSV v této souvislosti vždy zdůrazňoval nutnost využívat veškerý nevyužitý potenciál zaměstnanosti (ženy s dětmi, mladí lidé, osoby, které předčasně ukončily školní docházku, osoby s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením či omezením atd.) a požadoval při tom i mobilizaci potenciálu starších občanů. EHSV rovněž s politováním konstatoval, že účast starších občanů na trhu práce i přes významné zvýšení v uplynulých 10 letech daleko zaostávala za evropskými cíli.

| 2.5 | EHSV se soustředil i na oblasti, které značně přesahují rámec trhu práce a které jsou důležité pro demografický vývoj evropských společností (mj. rodinná politika a porodnost, migrace a integrace, mezigenerační vztahy atd.) (3). Těmito tématy se toto průzkumné stanovisko podrobně nezabývá. Spíše se má na žádost nadcházejícího polského předsednictví Rady EU zaměřit na následující aspekty politiky zaměstnanosti a trhu práce:






  a) | důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti ve všech věkových skupinách na inkluzivním trhu práce, |
| --- | --- | --- |

2.5

EHSV se soustředil i na oblasti, které značně přesahují rámec trhu práce a které jsou důležité pro demografický vývoj evropských společností (mj. rodinná politika a porodnost, migrace a integrace, mezigenerační vztahy atd.) (3). Těmito tématy se toto průzkumné stanovisko podrobně nezabývá. Spíše se má na žádost nadcházejícího polského předsednictví Rady EU zaměřit na následující aspekty politiky zaměstnanosti a trhu práce:

a)

důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti ve všech věkových skupinách na inkluzivním trhu práce,

| b) | příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků a rostoucí hospodářský význam „stříbrné generace“, |
| --- | --- |

b)

příležitosti a nezbytnost většího využívání potenciálu zaměstnanosti starších pracovníků a rostoucí hospodářský význam „stříbrné generace“,

| c) | klíčové prvky nezbytné změny směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku. |
| --- | --- |

c)

klíčové prvky nezbytné změny směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku.

| 2.6 | EHSV se domnívá, že ačkoli je provádění balíčku politických opatření předložených v tomto stanovisku převážně odpovědností členských států EU, mohou mít tyto státy také prospěch ze spolupráce na evropské úrovni. EHSV proto vyzývá členské státy, aby posílily spolupráci mezi Skupinou odborníků pro demografické otázky, Výborem pro zaměstnanost a Výborem pro sociální ochranu Evropské komise, a zajistily tak, že oba výbory budou mít při své práci stálý prospěch z odborných znalostí o demografických trendech, analýz a osvědčených postupů jednotlivých států při účinném začleňování osob všech věkových skupin, zejména starších osob, do trhu práce. |
| --- | --- |

2.6

EHSV se domnívá, že ačkoli je provádění balíčku politických opatření předložených v tomto stanovisku převážně odpovědností členských států EU, mohou mít tyto státy také prospěch ze spolupráce na evropské úrovni. EHSV proto vyzývá členské státy, aby posílily spolupráci mezi Skupinou odborníků pro demografické otázky, Výborem pro zaměstnanost a Výborem pro sociální ochranu Evropské komise, a zajistily tak, že oba výbory budou mít při své práci stálý prospěch z odborných znalostí o demografických trendech, analýz a osvědčených postupů jednotlivých států při účinném začleňování osob všech věkových skupin, zejména starších osob, do trhu práce.

3.   Lepší integrace do výdělečné činnosti: klíčová odpověď na stárnutí obyvatelstva

| 3.1 | V nadcházejících desetiletích bude ve všech členských státech EU docházet ke značnému nárůstu počtu starších lidí. Zároveň se v průměru EU předpokládá pokles počtu osob v produktivním věku. Díky obojímu lze očekávat značné zvýšení podílu demografické závislosti
   (4), která se má dle prognóz Eurostatu ohledně demografického vývoje do roku 2050 v celé EU přibližně zdvojnásobit ze současných 26 na 50 %. |
| --- | --- |

3.1

V nadcházejících desetiletích bude ve všech členských státech EU docházet ke značnému nárůstu počtu starších lidí. Zároveň se v průměru EU předpokládá pokles počtu osob v produktivním věku. Díky obojímu lze očekávat značné zvýšení podílu demografické závislosti
   (4), která se má dle prognóz Eurostatu ohledně demografického vývoje do roku 2050 v celé EU přibližně zdvojnásobit ze současných 26 na 50 %.

| 3.2 | Tento vysoký nárůst podílu starších osob se často bezmyšlenkovitě srovnává s příslušným vyšším zatížením systémů sociálního zabezpečení a při tom se také usuzuje, že stávající důchodové systémy již nemají budoucnost. Čistě demografické souvislosti však nevypovídají téměř nic o skutečných ekonomických podmínkách. Pro otázky financování sociálního státu není například podstatný podíl demografické, ale ekonomické závislosti, tzn. především počet důchodců, příjemců dávek kvůli snížené pracovní schopnosti a nezaměstnaných v poměru k počtu zaměstnaných, kteří financují sociální dávky z příspěvků a daní. Rozhodující význam má navíc i zvýšení produktivity práce v celé ekonomice, neboť umožňuje zvětšit „kus koláče“, který lze rozdělit mezi pracující a nezaměstnané. |
| --- | --- |

3.2

Tento vysoký nárůst podílu starších osob se často bezmyšlenkovitě srovnává s příslušným vyšším zatížením systémů sociálního zabezpečení a při tom se také usuzuje, že stávající důchodové systémy již nemají budoucnost. Čistě demografické souvislosti však nevypovídají téměř nic o skutečných ekonomických podmínkách. Pro otázky financování sociálního státu není například podstatný podíl demografické, ale ekonomické závislosti, tzn. především počet důchodců, příjemců dávek kvůli snížené pracovní schopnosti a nezaměstnaných v poměru k počtu zaměstnaných, kteří financují sociální dávky z příspěvků a daní. Rozhodující význam má navíc i zvýšení produktivity práce v celé ekonomice, neboť umožňuje zvětšit „kus koláče“, který lze rozdělit mezi pracující a nezaměstnané.

| 3.3 | Matoucí uplatňování podílu demografické závislosti a časté srovnávání počtu lidí v produktivním věku s počtem výdělečně činných neodpovídá realitě a zkresluje pohled na vhodné řešení tohoto problému. Ekonomická závislost totiž v současné době více než dvakrát převyšuje čistě demografický poměr lidí ve věku nad 65 let a lidí v produktivním věku. Hlavním důvodem je to, že zdaleka ne všechny osoby v produktivním věku mají práci:






  — | více než 23 milionů lidí po celé EU je v současné době nezaměstnaných, |
| --- | --- | --- |

3.3

Matoucí uplatňování podílu demografické závislosti a časté srovnávání počtu lidí v produktivním věku s počtem výdělečně činných neodpovídá realitě a zkresluje pohled na vhodné řešení tohoto problému. Ekonomická závislost totiž v současné době více než dvakrát převyšuje čistě demografický poměr lidí ve věku nad 65 let a lidí v produktivním věku. Hlavním důvodem je to, že zdaleka ne všechny osoby v produktivním věku mají práci:

—

více než 23 milionů lidí po celé EU je v současné době nezaměstnaných,

| — | mnoho lidí v produktivním věku je především ze zdravotních důvodů již v důchodu, |
| --- | --- |

—

mnoho lidí v produktivním věku je především ze zdravotních důvodů již v důchodu,

| — | nebo není na trhu práce integrováno z jiných důvodů (např. osoby připravující se na povolání, lidé, kteří o někoho musí pečovat, ženy / muži v domácnosti apod.), |
| --- | --- |

—

nebo není na trhu práce integrováno z jiných důvodů (např. osoby připravující se na povolání, lidé, kteří o někoho musí pečovat, ženy / muži v domácnosti apod.),

| — | navíc existuje také mnoho případů, kdy se osoby se zdravotním postižením při účasti na trhu práce setkávají s překážkami, včetně diskriminace a nedostatečného přizpůsobení zvláštním potřebám. |
| --- | --- |

—

navíc existuje také mnoho případů, kdy se osoby se zdravotním postižením při účasti na trhu práce setkávají s překážkami, včetně diskriminace a nedostatečného přizpůsobení zvláštním potřebám.

| 3.4 | Základní myšlenkou ekonomického závislostního vztahu je to, že jako hlavní ukazatel při odhadování dopadu demografického vývoje v určité zemi musí být použit nejen věk, ale v prvé řadě i vývoj na trhu práce (5). V této souvislosti je z pohledu EHSV mimořádně důležité více vyzdvihnout souvislost mezi vývojem na trhu práce a vývojem podílu ekonomické závislosti, aby bylo možné nalézt správnou odpověď na demografické výzvy. |
| --- | --- |

3.4

Základní myšlenkou ekonomického závislostního vztahu je to, že jako hlavní ukazatel při odhadování dopadu demografického vývoje v určité zemi musí být použit nejen věk, ale v prvé řadě i vývoj na trhu práce (5). V této souvislosti je z pohledu EHSV mimořádně důležité více vyzdvihnout souvislost mezi vývojem na trhu práce a vývojem podílu ekonomické závislosti, aby bylo možné nalézt správnou odpověď na demografické výzvy.

| 3.5 | I když by stárnutí mělo takový rozsah, který se nyní předpokládá, bude se vývoj ekonomické závislosti v budoucnosti značně lišit podle vývoje na trhu práce. Pokud se v nadcházejících desetiletích podaří v celé EU zlepšit integraci osob v produktivním věku na trhu práce (zvýšení na úroveň stávajících nejlepších členských států EU), bude se zvýšení podílu ekonomické závislosti přes značné stárnutí společnosti držet ve zvládnutelných mezích (6). |
| --- | --- |

3.5

I když by stárnutí mělo takový rozsah, který se nyní předpokládá, bude se vývoj ekonomické závislosti v budoucnosti značně lišit podle vývoje na trhu práce. Pokud se v nadcházejících desetiletích podaří v celé EU zlepšit integraci osob v produktivním věku na trhu práce (zvýšení na úroveň stávajících nejlepších členských států EU), bude se zvýšení podílu ekonomické závislosti přes značné stárnutí společnosti držet ve zvládnutelných mezích (6).

| 3.6 | V tomto smyslu Evropská komise již před léty konstatovala, že pro zvládnutí demografických výzev nemá ostatně význam ani tak věk, jako spíše skutečná pracovní situace osob v produktivním věku:
  „Podíl aktivního obyvatelstva je skutečně podstatně nižší podíl osob ve věkové skupině 15 až 64 let. [...] To ponechává značný prostor pro větší zaměstnanost ve většině členských států a v důsledku toho je i příležitostí k dosažení podstatně příznivější rovnováhy mezi osobami výdělečně činnými a staršími lidmi v důchodu. [...] To dokládá důležitost zvyšovat míru zaměstnanosti v EU. Je to prokazatelně nejúčinnější strategie, s jejíž pomocí se země mohou připravit na stárnutí obyvatelstva.
   (7)“ |
| --- | --- |

3.6

V tomto smyslu Evropská komise již před léty konstatovala, že pro zvládnutí demografických výzev nemá ostatně význam ani tak věk, jako spíše skutečná pracovní situace osob v produktivním věku:

„Podíl aktivního obyvatelstva je skutečně podstatně nižší podíl osob ve věkové skupině 15 až 64 let. [...] To ponechává značný prostor pro větší zaměstnanost ve většině členských států a v důsledku toho je i příležitostí k dosažení podstatně příznivější rovnováhy mezi osobami výdělečně činnými a staršími lidmi v důchodu. [...] To dokládá důležitost zvyšovat míru zaměstnanosti v EU. Je to prokazatelně nejúčinnější strategie, s jejíž pomocí se země mohou připravit na stárnutí obyvatelstva.
   (7)“

| 3.7 | V souvislosti se stárnutím v Evropě je tedy i z pohledu Komise tou nejúčinnější strategií důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti. Zároveň je přirozeně zásadní dále zvyšovat produktivitu práce, a zajistit tak rostoucí životní úroveň. Vezmou-li se v úvahu oba požadavky, je zřejmé, že hlavní odpověď na demografické výzvy může znít pouze takto: cílená politika růstu a zvýšení zaměstnanosti. Nezbytný potenciál pracovních sil je ve většině zemí EU v zásadě k dispozici v dostatečné míře. Jde v prvé řadě o odpovídající podporu a monitorování procesu integrace na trhu práce. |
| --- | --- |

3.7

V souvislosti se stárnutím v Evropě je tedy i z pohledu Komise tou nejúčinnější strategií důsledné využívání stávajícího potenciálu zaměstnanosti. Zároveň je přirozeně zásadní dále zvyšovat produktivitu práce, a zajistit tak rostoucí životní úroveň. Vezmou-li se v úvahu oba požadavky, je zřejmé, že hlavní odpověď na demografické výzvy může znít pouze takto: cílená politika růstu a zvýšení zaměstnanosti. Nezbytný potenciál pracovních sil je ve většině zemí EU v zásadě k dispozici v dostatečné míře. Jde v prvé řadě o odpovídající podporu a monitorování procesu integrace na trhu práce.

| 3.8 | Potřeba využívat stávající potenciál zaměstnanosti však není omezena na starší osoby, ale platí pro všechny věkové skupiny. K tomu je zapotřebí intenzivní úsilí o zlepšení pracovních příležitostí všech skupin lidí, jež jsou znevýhodněny ve svých možnostech zaměstnání. EHSV v tomto směru již nejednou konstatoval, že je nezbytné zaujmout komplexní přístup, který by umožnil čelit demografickým změnám z různých hledisek, a to ekonomických, sociálních i politických, přičemž určitým řešením by mohlo být i legální přistěhovalectví (8). |
| --- | --- |

3.8

Potřeba využívat stávající potenciál zaměstnanosti však není omezena na starší osoby, ale platí pro všechny věkové skupiny. K tomu je zapotřebí intenzivní úsilí o zlepšení pracovních příležitostí všech skupin lidí, jež jsou znevýhodněny ve svých možnostech zaměstnání. EHSV v tomto směru již nejednou konstatoval, že je nezbytné zaujmout komplexní přístup, který by umožnil čelit demografickým změnám z různých hledisek, a to ekonomických, sociálních i politických, přičemž určitým řešením by mohlo být i legální přistěhovalectví (8).

| 3.9 | Pro EHSV je jasné, že využití stávajícího potenciálu zaměstnanosti vyžaduje důsledné uskutečňování politiky a podnikatelské praxe nabízející příležitosti k zapojení:






  — | předcházení situace nezaměstnanosti a vyloučení zejména i u starších osob v době recese (díky odpovídající anticyklické politice poptávky), |
| --- | --- | --- |

3.9

Pro EHSV je jasné, že využití stávajícího potenciálu zaměstnanosti vyžaduje důsledné uskutečňování politiky a podnikatelské praxe nabízející příležitosti k zapojení:

—

předcházení situace nezaměstnanosti a vyloučení zejména i u starších osob v době recese (díky odpovídající anticyklické politice poptávky),

| — | poskytnutí většího počtu a lepších příležitostí vstupu na trh práce a pracovních perspektiv pro mladé lidi a pro osoby, které jsou ve svých pracovních vyhlídkách znevýhodněny, |
| --- | --- |

—

poskytnutí většího počtu a lepších příležitostí vstupu na trh práce a pracovních perspektiv pro mladé lidi a pro osoby, které jsou ve svých pracovních vyhlídkách znevýhodněny,

| — | zajištění plošného vzdělávání a odborné přípravy, a to i při zaměstnání (mj. prostřednictvím právně zaručených možností studijního volna), |
| --- | --- |

—

zajištění plošného vzdělávání a odborné přípravy, a to i při zaměstnání (mj. prostřednictvím právně zaručených možností studijního volna),

| — | pokles pracovní neschopnosti zaměstnanců prostřednictvím kvalitní ochrany zdraví a zaměstnanců v rámci i nad rámec podniku, rozsáhlá opatření v oblasti podpory zdraví, prevence a rehabilitace, |
| --- | --- |

—

pokles pracovní neschopnosti zaměstnanců prostřednictvím kvalitní ochrany zdraví a zaměstnanců v rámci i nad rámec podniku, rozsáhlá opatření v oblasti podpory zdraví, prevence a rehabilitace,

| — | odstranění překážek v zaměstnávání osob se zdravotním postižením prostřednictvím vytváření pracovních míst, jež budou více zohledňovat zdravotně postižené, např. zlepšením fyzické přístupnosti, dostupností informačních technologií a prostřednictvím flexibilní pracovní doby, v nezbytných případech také se zapojením veřejných finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

odstranění překážek v zaměstnávání osob se zdravotním postižením prostřednictvím vytváření pracovních míst, jež budou více zohledňovat zdravotně postižené, např. zlepšením fyzické přístupnosti, dostupností informačních technologií a prostřednictvím flexibilní pracovní doby, v nezbytných případech také se zapojením veřejných finančních prostředků,

| — | podstatně vyšší úsilí o sladění pracovního a rodinného života a o lepší rozdělení rodinných povinností mezi partnery. |
| --- | --- |

—

podstatně vyšší úsilí o sladění pracovního a rodinného života a o lepší rozdělení rodinných povinností mezi partnery.

| 3.10 | V této souvislosti uzavřeli evropští sociální partneři v březnu 2010 dohodu, která zahrnuje jak návrhy opatření sociálních partnerů z jednotlivých členských států, tak i doporučení vnitrostátním úřadům (9). |
| --- | --- |

3.10

V této souvislosti uzavřeli evropští sociální partneři v březnu 2010 dohodu, která zahrnuje jak návrhy opatření sociálních partnerů z jednotlivých členských států, tak i doporučení vnitrostátním úřadům (9).

| 3.11 | To nicméně znamená i zvyšování míry účasti starších osob na trhu práce díky poskytnutí a zlepšení pracovních příležitostí a důsledné změně směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku. V tomto ohledu je jasné, že to nesmí způsobit ani větší tlak na starší lidi, ani nouzovou situaci u osob, které již nejsou schopny pracovat. Odchod do důchodu je právo uznávané úmluvami MOP (10) a důchody musí důchodcům umožnit důstojný život. |
| --- | --- |

3.11

To nicméně znamená i zvyšování míry účasti starších osob na trhu práce díky poskytnutí a zlepšení pracovních příležitostí a důsledné změně směrem k pracovnímu prostředí odpovídajícímu věku. V tomto ohledu je jasné, že to nesmí způsobit ani větší tlak na starší lidi, ani nouzovou situaci u osob, které již nejsou schopny pracovat. Odchod do důchodu je právo uznávané úmluvami MOP (10) a důchody musí důchodcům umožnit důstojný život.

4.   Situace starších osob na trhu práce v EU: současný stav

| 4.1 | Potenciál zaměstnanosti starších pracovníků (55–64) je v celé EU stále nedostatečně využíván. Obrázek 1 ukazuje, že z nízkého výchozího bodu bylo v období Lisabonské strategie dosaženo významného pokroku. Míra zaměstnanosti starších osob vzrostla téměř o 10 procentních bodů. |
| --- | --- |

4.1

Potenciál zaměstnanosti starších pracovníků (55–64) je v celé EU stále nedostatečně využíván. Obrázek 1 ukazuje, že z nízkého výchozího bodu bylo v období Lisabonské strategie dosaženo významného pokroku. Míra zaměstnanosti starších osob vzrostla téměř o 10 procentních bodů.

| 4.2 | Vytyčený cíl 50 % do roku 2010 však zdaleka nebyl dosažen. Zlepšení bylo o něco větší u žen než u mužů. Přesto však je mezi oběma pohlavími dost velký odstup. I na konci období byla zaměstnána jen o něco více než jedna třetina žen ve věku od 55 do 64 let (obrázek 1).
  Obrázek 1: |
| --- | --- |

4.2

Vytyčený cíl 50 % do roku 2010 však zdaleka nebyl dosažen. Zlepšení bylo o něco větší u žen než u mužů. Přesto však je mezi oběma pohlavími dost velký odstup. I na konci období byla zaměstnána jen o něco více než jedna třetina žen ve věku od 55 do 64 let (obrázek 1).

Obrázek 1:

Image

| 4.3 | Poučné je i srovnání s vývojem zaměstnanosti u jiných věkových skupin. Ze stejné úrovně se zvyšuje zaměstnanost u starších osob, zatímco u mladých klesá (obrázek 2). Důvodem je zejména delší příprava na povolání. V krizovém roce 2009 se však ukázalo, že to byli právě mladí lidé, jejichž zaměstnanost silně poklesla. To je rozdíl oproti dřívějším krizím, které byly „zvládnuty“ především na úkor zaměstnanosti starších osob. Zdůrazňuje to skutečnost, že problémy v jednom segmentu (v tomto případě u starších lidí) nesmějí být řešeny na úkor jiných skupin (mladých lidí).
  Obrázek 2: |
| --- | --- |

4.3

Poučné je i srovnání s vývojem zaměstnanosti u jiných věkových skupin. Ze stejné úrovně se zvyšuje zaměstnanost u starších osob, zatímco u mladých klesá (obrázek 2). Důvodem je zejména delší příprava na povolání. V krizovém roce 2009 se však ukázalo, že to byli právě mladí lidé, jejichž zaměstnanost silně poklesla. To je rozdíl oproti dřívějším krizím, které byly „zvládnuty“ především na úkor zaměstnanosti starších osob. Zdůrazňuje to skutečnost, že problémy v jednom segmentu (v tomto případě u starších lidí) nesmějí být řešeny na úkor jiných skupin (mladých lidí).

Obrázek 2:

Image

| 4.4 | Obrázek 3 ukazuje velké rozdíly mezi jednotlivými zeměmi v EU. Ve Švédsku pracuje 70 % starších osob (což vcelku odpovídá lisabonskému cíli pro zaměstnanost). V ostatních zemích pracuje jen zhruba jedna třetina osob ve věku 55 až 64 let. Je třeba vyzdvihnout dobré výsledky tří severských zemí (Švédska, Dánska, Finska). Kromě toho ale není zřejmá žádná spojitost s klasickými typy systémů sociálního státu v Evropě. Zdá se, že vysoká míra zaměstnanosti starších osob je slučitelná s různými institucionálními strukturami. Nastíněné rozdíly v každém případě naznačují, jaký potenciál zaměstnanosti je v současné době v Evropě nevyužit.
  Obrázek 3: |
| --- | --- |

4.4

Obrázek 3 ukazuje velké rozdíly mezi jednotlivými zeměmi v EU. Ve Švédsku pracuje 70 % starších osob (což vcelku odpovídá lisabonskému cíli pro zaměstnanost). V ostatních zemích pracuje jen zhruba jedna třetina osob ve věku 55 až 64 let. Je třeba vyzdvihnout dobré výsledky tří severských zemí (Švédska, Dánska, Finska). Kromě toho ale není zřejmá žádná spojitost s klasickými typy systémů sociálního státu v Evropě. Zdá se, že vysoká míra zaměstnanosti starších osob je slučitelná s různými institucionálními strukturami. Nastíněné rozdíly v každém případě naznačují, jaký potenciál zaměstnanosti je v současné době v Evropě nevyužit.

Obrázek 3:

Image

| 4.5 | Pokud jde o nezaměstnanost, nevypadá situace starších osob na první pohled dramatičtěji než v celkovém průměru. Míra nezaměstnanosti u starších osob je v EU i v mnoha zemích o něco nižší než celková míra. To je však jen druhá stránka děsivě vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí. Je však třeba konstatovat, že za tato čísla může i okolnost, že mnoho výdělečně neaktivních, nicméně práceschopných starších osob není zaregistrováno mezi nezaměstnanými, ale podchyceno v „záchytných systémech“. |
| --- | --- |

4.5

Pokud jde o nezaměstnanost, nevypadá situace starších osob na první pohled dramatičtěji než v celkovém průměru. Míra nezaměstnanosti u starších osob je v EU i v mnoha zemích o něco nižší než celková míra. To je však jen druhá stránka děsivě vysoké míry nezaměstnanosti mladých lidí. Je však třeba konstatovat, že za tato čísla může i okolnost, že mnoho výdělečně neaktivních, nicméně práceschopných starších osob není zaregistrováno mezi nezaměstnanými, ale podchyceno v „záchytných systémech“.

| 4.6 | Dramaticky však vypadá riziko dlouhodobé nezaměstnanosti starších osob. To s přibývajícím věkem rychle stoupá. Ztratí-li starší osoby jednou práci, zůstávají nezaměstnané často až do konce své kariéry. Zatímco u mladších nezaměstnaných je více než jeden rok bez zaměstnání přibližně jedna čtvrtina osob, pak toto procento s věkem stoupá a u starších osob (55 až 64 let) se v průměru EU pohybuje téměř na hranici 50 %. |
| --- | --- |

4.6

Dramaticky však vypadá riziko dlouhodobé nezaměstnanosti starších osob. To s přibývajícím věkem rychle stoupá. Ztratí-li starší osoby jednou práci, zůstávají nezaměstnané často až do konce své kariéry. Zatímco u mladších nezaměstnaných je více než jeden rok bez zaměstnání přibližně jedna čtvrtina osob, pak toto procento s věkem stoupá a u starších osob (55 až 64 let) se v průměru EU pohybuje téměř na hranici 50 %.

5.   Využití potenciálu zaměstnanosti stárnoucí společnosti: práce pro starší & práce starších

| 5.1 | Demografický vývoj přináší i příležitosti pro hospodářství a zaměstnanost. Na jedné straně jsou starší osoby stále důležitější jakožto zákazníci, což vytváří pracovní příležitosti i pro jiné věkové skupiny. Na straně druhé však stárnutí společnosti skýtá i značný potenciál zaměstnanosti na straně nabídky. V obou případech je třeba politicky i institucionálně podporovat a řídit přirozené procesy utvářející trh. |
| --- | --- |

5.1

Demografický vývoj přináší i příležitosti pro hospodářství a zaměstnanost. Na jedné straně jsou starší osoby stále důležitější jakožto zákazníci, což vytváří pracovní příležitosti i pro jiné věkové skupiny. Na straně druhé však stárnutí společnosti skýtá i značný potenciál zaměstnanosti na straně nabídky. V obou případech je třeba politicky i institucionálně podporovat a řídit přirozené procesy utvářející trh.

| 5.2 | Společnosti, v nichž lidé žijí déle, nabízejí rozsáhlé příležitosti pro vývoj nových výrobků a služeb. Mnoho oblastí může využívat výhod „stříbrného trhu“, počínaje stavebnictvím a bydlením, přes služby v oblasti kvality života (kultura, volný čas, cestovní ruch, sport, média, telekomunikace) až po zdravotní a sociální služby. |
| --- | --- |

5.2

Společnosti, v nichž lidé žijí déle, nabízejí rozsáhlé příležitosti pro vývoj nových výrobků a služeb. Mnoho oblastí může využívat výhod „stříbrného trhu“, počínaje stavebnictvím a bydlením, přes služby v oblasti kvality života (kultura, volný čas, cestovní ruch, sport, média, telekomunikace) až po zdravotní a sociální služby.

| 5.3 | Mladí a starší lidé se liší ve svém spotřebitelském a střadatelském chování. Celospolečenská změna poptávky, která s tím souvisí, bude mít dopad i na budoucí strukturu výroby a zaměstnanosti. Lze tedy očekávat, že demografický vývoj ještě zesílí již beztak silnou tendenci ke společnosti založené na službách. Vedle jiných odvětví při tom nadměrně porostou zejména zdravotní a pečovatelské služby. Tyto odvětvové přesuny převáží nad těmi, k nimž dochází z jiných důvodů (např. „zelený přechod“). Trh se změněné poptávce částečně přizpůsobí, určující a směrodatnou roli však budou mít i nadále politické zásady, a to především v aktivní politice trhu práce například v souvislosti s kvalifikacemi, informacemi a zprostředkováním ze strany institucí trhu práce. |
| --- | --- |

5.3

Mladí a starší lidé se liší ve svém spotřebitelském a střadatelském chování. Celospolečenská změna poptávky, která s tím souvisí, bude mít dopad i na budoucí strukturu výroby a zaměstnanosti. Lze tedy očekávat, že demografický vývoj ještě zesílí již beztak silnou tendenci ke společnosti založené na službách. Vedle jiných odvětví při tom nadměrně porostou zejména zdravotní a pečovatelské služby. Tyto odvětvové přesuny převáží nad těmi, k nimž dochází z jiných důvodů (např. „zelený přechod“). Trh se změněné poptávce částečně přizpůsobí, určující a směrodatnou roli však budou mít i nadále politické zásady, a to především v aktivní politice trhu práce například v souvislosti s kvalifikacemi, informacemi a zprostředkováním ze strany institucí trhu práce.

| 5.4 | Počet a kvalita pracovních míst vzniklých díky „ekonomickému potenciálu stáří“ budou rozhodující měrou záviset na tom, jak bude aktivní politika služeb utvářet „stříbrnou ekonomiku“. Zejména v oblasti zdraví a péče, ale i cestovního ruchu / volného času bude záležet na tom, zda bude rostoucí poptávka chápána jako příležitost, zda budou nabízena pracovní místa se slušnými pracovními podmínkami a za spravedlivou odměnu a zda budou modernizovány a profesionalizovány kvalifikační profily. Aby bylo k práci ve zdravotnické, pečovatelské či sociální oblasti motivováno více lidí, musí být zaměstnání po celou dobu profesní kariéry atraktivnější. |
| --- | --- |

5.4

Počet a kvalita pracovních míst vzniklých díky „ekonomickému potenciálu stáří“ budou rozhodující měrou záviset na tom, jak bude aktivní politika služeb utvářet „stříbrnou ekonomiku“. Zejména v oblasti zdraví a péče, ale i cestovního ruchu / volného času bude záležet na tom, zda bude rostoucí poptávka chápána jako příležitost, zda budou nabízena pracovní místa se slušnými pracovními podmínkami a za spravedlivou odměnu a zda budou modernizovány a profesionalizovány kvalifikační profily. Aby bylo k práci ve zdravotnické, pečovatelské či sociální oblasti motivováno více lidí, musí být zaměstnání po celou dobu profesní kariéry atraktivnější.

| 5.5 | Také profesionalizované sociální služby mohou být nástrojem k dosažení ambiciózních cílů v oblasti rovných příležitostí. Rozsáhlá nabídka sociálních služeb (zařízení péče o děti a nabídky péče) přispívá k tomu, že se pečujícím osobám (většinou ženám) ulehčí a že se jim umožní plně využít jejich kvalifikace na trhu práce. |
| --- | --- |

5.5

Také profesionalizované sociální služby mohou být nástrojem k dosažení ambiciózních cílů v oblasti rovných příležitostí. Rozsáhlá nabídka sociálních služeb (zařízení péče o děti a nabídky péče) přispívá k tomu, že se pečujícím osobám (většinou ženám) ulehčí a že se jim umožní plně využít jejich kvalifikace na trhu práce.

| 5.6 | Investice do sociálních služeb přispívají nejen k vytvoření nových pracovních míst, ale i k oživení regionální ekonomiky. Plošné zajištění cenově dostupného přístupu ke kvalitním službám skýtá další potenciál zaměstnanosti. Také iniciativy v neziskové oblasti, především v sociální ekonomice, zde hrají významnou roli. Obzvlášť důležitá je v tomto ohledu úloha obcí. Nejen že nesou hlavní odpovědnost za sociální služby, ale znají i potřebu a rámcové podmínky v místě. Největším problémem je však skutečnost, že většina obcí stále častěji postrádá finanční prostředky nezbytné k poskytování potřebných nabídek. |
| --- | --- |

5.6

Investice do sociálních služeb přispívají nejen k vytvoření nových pracovních míst, ale i k oživení regionální ekonomiky. Plošné zajištění cenově dostupného přístupu ke kvalitním službám skýtá další potenciál zaměstnanosti. Také iniciativy v neziskové oblasti, především v sociální ekonomice, zde hrají významnou roli. Obzvlášť důležitá je v tomto ohledu úloha obcí. Nejen že nesou hlavní odpovědnost za sociální služby, ale znají i potřebu a rámcové podmínky v místě. Největším problémem je však skutečnost, že většina obcí stále častěji postrádá finanční prostředky nezbytné k poskytování potřebných nabídek.

| 5.7 | Na straně nabídky je třeba vzít na vědomí, že starší a mladší zaměstnance nelze jen tak vzájemně nahrazovat. Zatímco mladí lidé mají v průměru flexibilnější schopnost se učit, starší lidé mají více zkušeností. Dokonce i když klesne produktivita jednotlivce na určitých úrovních (například fyzická výkonnost), lze ji zčásti vyrovnat změnami v organizaci práce, vhodnou odbornou přípravou, opatřeními v oblasti zdravotní péče a účinným nasazením pracovních technologií. |
| --- | --- |

5.7

Na straně nabídky je třeba vzít na vědomí, že starší a mladší zaměstnance nelze jen tak vzájemně nahrazovat. Zatímco mladí lidé mají v průměru flexibilnější schopnost se učit, starší lidé mají více zkušeností. Dokonce i když klesne produktivita jednotlivce na určitých úrovních (například fyzická výkonnost), lze ji zčásti vyrovnat změnami v organizaci práce, vhodnou odbornou přípravou, opatřeními v oblasti zdravotní péče a účinným nasazením pracovních technologií.

| 5.8 | Odvětvový přesun směrem ke službám může dokonce vést ke zlepšení situace starších lidí. Na tělesné námaze totiž v mnoha oblastech závisí čím dál tím méně, zatímco sociální kompetence jsou stále důležitější. Podniky by proto neměly sázet jen na mladší zaměstnance. Produktivita podniku nespočívá jednoduše v součtu produktivity jednotlivých zaměstnanců. Důležitější než individuální produktivita je často zachování získaného know-how podle vnitropodnikového znalostního managementu a organizační struktury. V tomto ohledu hraje důležitou roli úsilí o profesionalizaci v oblastech poradenství, odborného vedení a instruktáží. V konečném důsledku jde totiž o to, aby firmy při rozvoji svých lidských zdrojů včas zohlednily demografickou změnu a využily optimální kombinaci silných stránek zaměstnanců různého věku. |
| --- | --- |

5.8

Odvětvový přesun směrem ke službám může dokonce vést ke zlepšení situace starších lidí. Na tělesné námaze totiž v mnoha oblastech závisí čím dál tím méně, zatímco sociální kompetence jsou stále důležitější. Podniky by proto neměly sázet jen na mladší zaměstnance. Produktivita podniku nespočívá jednoduše v součtu produktivity jednotlivých zaměstnanců. Důležitější než individuální produktivita je často zachování získaného know-how podle vnitropodnikového znalostního managementu a organizační struktury. V tomto ohledu hraje důležitou roli úsilí o profesionalizaci v oblastech poradenství, odborného vedení a instruktáží. V konečném důsledku jde totiž o to, aby firmy při rozvoji svých lidských zdrojů včas zohlednily demografickou změnu a využily optimální kombinaci silných stránek zaměstnanců různého věku.

6.   Utváření trhu práce podle věku

| 6.1 | Chceme-li, aby lidé mohli odcházet do důchodu později, musíme rovněž zajistit, aby mohli déle pracovat. To znamená vytvářet a koncipovat pracovní místa tak, aby lidé mohli stále více pracovat tak dlouho, než dosáhnou obvyklého věku odchodu do důchodu. Přitom nejde jen o to cíleně vytvářet pracovní místa pro starší osoby a přizpůsobovat jim je, ale především o to zorganizovat práci po dobu celé profesní kariéry tak, aby bylo možné zavčas vyloučit rizika a negativní dopady na zdraví. Z toho by měli prospěch zaměstnanci ve všech fázích svého života. |
| --- | --- |

6.1

Chceme-li, aby lidé mohli odcházet do důchodu později, musíme rovněž zajistit, aby mohli déle pracovat. To znamená vytvářet a koncipovat pracovní místa tak, aby lidé mohli stále více pracovat tak dlouho, než dosáhnou obvyklého věku odchodu do důchodu. Přitom nejde jen o to cíleně vytvářet pracovní místa pro starší osoby a přizpůsobovat jim je, ale především o to zorganizovat práci po dobu celé profesní kariéry tak, aby bylo možné zavčas vyloučit rizika a negativní dopady na zdraví. Z toho by měli prospěch zaměstnanci ve všech fázích svého života.

| 6.2 | Přestože je jasné, že k zachování zaměstnatelnosti je důležitá i vlastní odpovědnost samotných zaměstnanců, je třeba konstatovat, že hlavními příčinami předčasného odchodu z pracovního života jsou zdravotní problémy způsobené i fyzicky a psychicky náročnými pracovními podmínkami, vysoká intenzita práce, předčasné propouštění starších zaměstnanců, ale i nedostatečná odborná příprava a chybějící příležitosti k (opětovnému) zaměstnání. Nové formy organizace práce navíc stále více omezují možnosti dalšího zaměstnávání starších osob v podnicích v méně zatěžujících oblastech. |
| --- | --- |

6.2

Přestože je jasné, že k zachování zaměstnatelnosti je důležitá i vlastní odpovědnost samotných zaměstnanců, je třeba konstatovat, že hlavními příčinami předčasného odchodu z pracovního života jsou zdravotní problémy způsobené i fyzicky a psychicky náročnými pracovními podmínkami, vysoká intenzita práce, předčasné propouštění starších zaměstnanců, ale i nedostatečná odborná příprava a chybějící příležitosti k (opětovnému) zaměstnání. Nové formy organizace práce navíc stále více omezují možnosti dalšího zaměstnávání starších osob v podnicích v méně zatěžujících oblastech.

| 6.3 | Ke zvýšení úrovně zaměstnanosti starších osob však nestačí udržení jejich zdraví a práceschopnosti a jejich atraktivity pro zaměstnavatele. Dostupná místa musejí být atraktivnější i pro starší lidi. Kvalita pracovních míst tak značně přispívá k tomu, zda se starší zaměstnanci vrátí ke svému zaměstnání na trhu práce resp. zda tam setrvají. |
| --- | --- |

6.3

Ke zvýšení úrovně zaměstnanosti starších osob však nestačí udržení jejich zdraví a práceschopnosti a jejich atraktivity pro zaměstnavatele. Dostupná místa musejí být atraktivnější i pro starší lidi. Kvalita pracovních míst tak značně přispívá k tomu, zda se starší zaměstnanci vrátí ke svému zaměstnání na trhu práce resp. zda tam setrvají.

| 6.4 | Pouze vědomá politika „aktivního stárnutí“ včetně rozsáhlých možností účasti na dalším vzdělávání může vést k udržitelnému zvyšování míry zaměstnanosti starších osob. Klíčovou otázkou v této souvislosti proto je, jaká opatření jsou zapotřebí, aby starší lidé měli také skutečnou možnost najít práci a vykonávat ji delší dobu. |
| --- | --- |

6.4

Pouze vědomá politika „aktivního stárnutí“ včetně rozsáhlých možností účasti na dalším vzdělávání může vést k udržitelnému zvyšování míry zaměstnanosti starších osob. Klíčovou otázkou v této souvislosti proto je, jaká opatření jsou zapotřebí, aby starší lidé měli také skutečnou možnost najít práci a vykonávat ji delší dobu.

| 6.5 | Důsledná změna směrem k trhu práce odpovídajícímu věku v tomto smyslu tedy podle EHSV musí vzejít z balíčku opatření, k nimž patří zejména tato:






  — | pobídky pro podniky k vytváření pracovních míst odpovídajících věku a ke stabilizování současné zaměstnanosti starších pracovníků (opatření bránící předčasnému propouštění starších lidí a inovativní koncepce udržení starších zaměstnanců v méně náročných oblastech podniku), |
| --- | --- | --- |

6.5

Důsledná změna směrem k trhu práce odpovídajícímu věku v tomto smyslu tedy podle EHSV musí vzejít z balíčku opatření, k nimž patří zejména tato:

—

pobídky pro podniky k vytváření pracovních míst odpovídajících věku a ke stabilizování současné zaměstnanosti starších pracovníků (opatření bránící předčasnému propouštění starších lidí a inovativní koncepce udržení starších zaměstnanců v méně náročných oblastech podniku),

| — | aktivní politika trhu práce k opětovnému začlenění starších nezaměstnaných do pracovního procesu a ke snížení rizika dlouhodobé nezaměstnanosti, tzn. i odpovídající dotace aktivní politiky trhu práce, |
| --- | --- |

—

aktivní politika trhu práce k opětovnému začlenění starších nezaměstnaných do pracovního procesu a ke snížení rizika dlouhodobé nezaměstnanosti, tzn. i odpovídající dotace aktivní politiky trhu práce,

| — | rozsáhlé poradenství a pomoc pro osoby hledající práci, individuální zprostředkování (např. podporované zaměstnávání, pomoc při začleňování, veřejně prospěšné sociální projekty) a preventivní a rehabilitační opatření k opětnému začlenění, |
| --- | --- |

—

rozsáhlé poradenství a pomoc pro osoby hledající práci, individuální zprostředkování (např. podporované zaměstnávání, pomoc při začleňování, veřejně prospěšné sociální projekty) a preventivní a rehabilitační opatření k opětnému začlenění,

| — | opatření zaměřená na možnost déle fyzicky a psychicky setrvat v pracovním procesu, především snížením výkonnostního tlaku v podnicích a úpravou pracovních podmínek podle věku (mj. podněty k rozšíření ochrany zaměstnanců a ochrany zdraví na pracovišti, podporování podnikových programů na upevnění zdraví), se zohledněním faktu, že obtížné pracovní podmínky mohou odrazovat, |
| --- | --- |

—

opatření zaměřená na možnost déle fyzicky a psychicky setrvat v pracovním procesu, především snížením výkonnostního tlaku v podnicích a úpravou pracovních podmínek podle věku (mj. podněty k rozšíření ochrany zaměstnanců a ochrany zdraví na pracovišti, podporování podnikových programů na upevnění zdraví), se zohledněním faktu, že obtížné pracovní podmínky mohou odrazovat,

| — | opatření zaměřená na to, aby pracovní místa více zohledňovala starší osoby se zdravotním postižením, např. prostřednictvím změn, jež mohou zvýšit fyzickou přístupnost nebo dostupnost informačních technologií, |
| --- | --- |

—

opatření zaměřená na to, aby pracovní místa více zohledňovala starší osoby se zdravotním postižením, např. prostřednictvím změn, jež mohou zvýšit fyzickou přístupnost nebo dostupnost informačních technologií,

| — | opatření na zvýšení ochoty jednotlivců déle pracovat – k tomu patří i ochota k celoživotnímu učení a ke zdravotní prevenci, |
| --- | --- |

—

opatření na zvýšení ochoty jednotlivců déle pracovat – k tomu patří i ochota k celoživotnímu učení a ke zdravotní prevenci,

| — | vypracování modelů zdravé pracovní doby na odvětvové a podnikové úrovni pro celou dobu profesní kariéry (např. dlouhodobá volna, studijní volna apod.) a jejich dojednání se sociálními partnery, |
| --- | --- |

—

vypracování modelů zdravé pracovní doby na odvětvové a podnikové úrovni pro celou dobu profesní kariéry (např. dlouhodobá volna, studijní volna apod.) a jejich dojednání se sociálními partnery,

| — | podniková, kolektivní a právní opatření k zajištění většího zapojení starších osob do dalšího vzdělávání (pobídky k vyloučení neúčasti na vnitropodnikové odborné přípravě zejména u osob s nízkou kvalifikací, zajištění odpovídajících finančních prostředků na zvyšování kvalifikace u osob starších 40 let, zdokonalování právního rámce pro studijní volna), |
| --- | --- |

—

podniková, kolektivní a právní opatření k zajištění většího zapojení starších osob do dalšího vzdělávání (pobídky k vyloučení neúčasti na vnitropodnikové odborné přípravě zejména u osob s nízkou kvalifikací, zajištění odpovídajících finančních prostředků na zvyšování kvalifikace u osob starších 40 let, zdokonalování právního rámce pro studijní volna),

| — | opatření na zvyšování sebevědomí pro starší pracovníky (ocenění hodnoty zkušeností a předávání schopností získaných v průběhu pracovního života mladším lidem), |
| --- | --- |

—

opatření na zvyšování sebevědomí pro starší pracovníky (ocenění hodnoty zkušeností a předávání schopností získaných v průběhu pracovního života mladším lidem),

| — | větší informování společnosti s cílem odstranit klišé a předsudky vůči starším pracovníkům a vtisknout kladný náboj výrazu „stárnutí“. Musí se bojovat proti diskriminaci na základě věku a proti negativním klišé vůči starším zaměstnancům, |
| --- | --- |

—

větší informování společnosti s cílem odstranit klišé a předsudky vůči starším pracovníkům a vtisknout kladný náboj výrazu „stárnutí“. Musí se bojovat proti diskriminaci na základě věku a proti negativním klišé vůči starším zaměstnancům,

| — | poradenství a podpora pro podniky, zvláště malé a střední, při výhledovém personálním plánování a rozvoj organizace práce odpovídající věku a stárnutí, |
| --- | --- |

—

poradenství a podpora pro podniky, zvláště malé a střední, při výhledovém personálním plánování a rozvoj organizace práce odpovídající věku a stárnutí,

| — | vytvoření vhodných pobídek pro zaměstnávání starších osob a jejich udržení v zaměstnání, aniž by to narušilo hospodářskou soutěž, |
| --- | --- |

—

vytvoření vhodných pobídek pro zaměstnávání starších osob a jejich udržení v zaměstnání, aniž by to narušilo hospodářskou soutěž,

| — | vytvoření sociálně přijatelných pobídek k delší pracovní aktivitě v rámci stávajících zákonných ustanovení o věku odchodu do důchodu pro všechny, kteří najdou práci a mohou pracovat, |
| --- | --- |

—

vytvoření sociálně přijatelných pobídek k delší pracovní aktivitě v rámci stávajících zákonných ustanovení o věku odchodu do důchodu pro všechny, kteří najdou práci a mohou pracovat,

| — | vytvoření inovativních a atraktivních modelů pro hladký přechod z pracovního života do systému zabezpečení ve stáří v rámci zákonných důchodových systémů (mj. další rozvoj modelů práce starších osob na částečný úvazek) všude tam, kde je to možné či žádoucí. |
| --- | --- |

—

vytvoření inovativních a atraktivních modelů pro hladký přechod z pracovního života do systému zabezpečení ve stáří v rámci zákonných důchodových systémů (mj. další rozvoj modelů práce starších osob na částečný úvazek) všude tam, kde je to možné či žádoucí.

| 6.6 | Podpora delší pracovní aktivity v každém případě vyžaduje společnou odpovědnost a společné úsilí na straně státu, zaměstnavatelů i samotných zaměstnanců. Tuto odpovědnost musí odpovídajícím způsobem převzít všechny zainteresované strany. V tomto směru hrají mimořádně důležitou roli sociální partneři. Možnost, jak lze v kolektivních smlouvách a podnicích za účasti sociálních partnerů sociálně přijatelným způsobem vytvořit nejen fungující trh práce pro starší osoby, jenž vykazuje velkou stabilitu zaměstnání, ale i zajistit vysokou míru schopnosti starších lidí pracovat a jejich zaměstnatelnosti, představují v každém případě úspěšné modely v severských i dalších členských státech. |
| --- | --- |

6.6

Podpora delší pracovní aktivity v každém případě vyžaduje společnou odpovědnost a společné úsilí na straně státu, zaměstnavatelů i samotných zaměstnanců. Tuto odpovědnost musí odpovídajícím způsobem převzít všechny zainteresované strany. V tomto směru hrají mimořádně důležitou roli sociální partneři. Možnost, jak lze v kolektivních smlouvách a podnicích za účasti sociálních partnerů sociálně přijatelným způsobem vytvořit nejen fungující trh práce pro starší osoby, jenž vykazuje velkou stabilitu zaměstnání, ale i zajistit vysokou míru schopnosti starších lidí pracovat a jejich zaměstnatelnosti, představují v každém případě úspěšné modely v severských i dalších členských státech.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanoviska EHSV k následujícím tématům: Situace stárnoucích pracovníků (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14120), Pracovní příležitosti pro prioritní skupiny (Lisabonská strategie) ((http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14141); Strategie/Zvýšit věk pro odchod z trhu práce (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14156).

1

Situace stárnoucích pracovníků

Pracovní příležitosti pro prioritní skupiny (Lisabonská strategie)

Strategie/Zvýšit věk pro odchod z trhu práce

(2)  Stanovisko EHSV k zelené knize Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14892).

2

Na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě

(3)  Viz stanovisko EHSV k tématu Úloha rodinné politiky v demografických změnách se zaměřením na sdílení osvědčených postupů členskými státy (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14900).

3

Úloha rodinné politiky v demografických změnách se zaměřením na sdílení osvědčených postupů členskými státy

(4)  Počet lidí ve věku nad 65 let v poměru k počtu lidí v produktivním věku od 15 do 64 let.

4

(5)  Tato souvislost je objasněna na příkladu kalkulačky Vídeňské pracovní komory pro výpočet podílu závislosti. S pomocí tohoto modelu, který bere zřetel na počet důchodců a nezaměstnaných v poměru k počtu výdělečně činných osob (podíl ekonomické závislosti), se objasňuje vysoký vliv různých scénářů trhů práce (např. míra zaměstnanosti) souvisejících s demografickými výzvami, což umožňuje – se zřetelem na reálné ekonomické určující faktory – podstatně realističtější pohled na samotný vztah mezi počtem osob ve věku nad 65 let a osob ve věku 16 až 64 let (podíl demografické závislosti).

5

(6)  Příklad Rakousko: podíl demografické závislosti v roce 2008 činil 25 % při ekonomické závislosti ve výši 61 %. Prognóza podílů závislosti pro rok 2050 podle předpokládané situace na dánském trhu práce (míra účasti): zatímco podíl ekonomické závislosti činil pouze mírných 61 % v roce 2008 a v roce 2050 se odhaduje na 72 %, u podílu demografické závislosti by to byl téměř dvojnásobek – 48 %.

6

(7)  Demography Report 2008 (SEC(2008) 2911, s. 133).

7

(8)  Viz mj. stanovisko EHSV k tématu Úloha legálního přistěhovalectví v kontextu demografické výzvy (zpravodaj: pan Pariza Castaños), http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14361.

8

Úloha legálního přistěhovalectví v kontextu demografické výzvy

(9)  Evropští sociální partneři: Framework Agreement on Inklusive Labour Markets, březen 2010: (viz související dokumenty na stránkách http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=cs&catId=89&newsId=744&furtherNews=yes).

9

Framework Agreement on Inklusive Labour Markets

(10)  Úmluva C128 o dávkách invalidního, starobního nebo pozůstalostního důchodu uvádí jako maximální hranici pracovního života 65 let.

10

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/9

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Posílení digitální gramotnosti, elektronických dovedností a začlenění do informační společnosti“ (průzkumné stanovisko)

2011/C 318/02

Zpravodajka: paní BATUT

Dne 24. ledna 2011 se Evropská komise v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Posílení digitální gramotnosti, elektronických dovedností a začlenění do informační společnosti

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce „Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost“, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 136 hlasy pro, 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Nerovný přístup k informačním a komunikačním technologiím vyplývá z nerovnosti v oblasti ekonomické a sociální. Je proto nutné posílit růst a zaměstnanost a úspěšně vystoupit z krize.

1.2   Aby VŠICHNI občané mohli kriticky přistupovat k obsahu všech mediálních nástrojů, je třeba, aby 1) byli připojeni, 2) věděli, jak se zařízením pracovat, 3) ovládali technologii, 4) byli školeni k tomu, jak ji používat, 5) byli zapojeni do informační společnosti.

1.3   Začleňování do informační společnosti musí být pojato celostně a musí pomocí digitálních technologií zaručovat emancipaci všech bez ohledu na jejich postavení ve společnosti. EHSV má za to, že by Unie a členské státy měly zajišťovat přístupnost digitálních technologií prostřednictvím celoživotního učení v této oblasti za účelem výkonu povolání nebo pro vlastní potřebu, a v oblasti občanství.

1.4   Přístup k infrastruktuře a k příslušným nástrojům je třeba chápat jako základní právo.

1.5   EHSV by si přál, aby evropské, vnitrostátní i místní orgány využívaly stávající struktury dialogu k setkávání se zástupci organizované občanské společnosti s cílem lépe vymezit skutečné potřeby.

1.6   Kvalita, inovace, transparentnost a přístupnost, které lze očekávat od služeb obecného hospodářského zájmu, od správních orgánů v Evropě a v členských státech, jsou samým základem začleňování do informační společnosti.

1.7   Jelikož se problematika počítačů týká společnosti ve velké míře (1) a 30 % domácností dosud nemělo v roce 2010 internetové připojení, (2) EHSV je toho názoru, že úlohou Unie musí být stimulovat a vést, aby občanům poskytla rovnost příležitostí, a v této oblasti by již mohla poskytnout členským státům harmonizovaný přístup zahrnující požadavek ochrany, bezpečnosti metod a dat. Podporuje koordinaci mezi Unií a členskými státy v zájmu:

| — | začleňování seniorů do informační společnosti za účelem:






  — | využití „Roku aktivního stárnutí“ (2012) k tomu, aby EU poukázala na úlohu informačních a komunikačních technologií (IKT) při vytváření vazeb mezi generacemi, čímž seniorům „mladšího věku“ umožňují zůstat aktivní a ty nejstarší chrání před izolací a zajišťují jim pohodlnější život; |
| --- | --- | --- |

—

začleňování seniorů do informační společnosti za účelem:

—

využití „Roku aktivního stárnutí“ (2012) k tomu, aby EU poukázala na úlohu informačních a komunikačních technologií (IKT) při vytváření vazeb mezi generacemi, čímž seniorům „mladšího věku“ umožňují zůstat aktivní a ty nejstarší chrání před izolací a zajišťují jim pohodlnější život;

| — | pomoci seniorům při osvojování znalostí IKT prostřednictvím výuky a podpory na místní úrovni; |
| --- | --- |

—

pomoci seniorům při osvojování znalostí IKT prostřednictvím výuky a podpory na místní úrovni;

| — | zpřístupňování vybavení a programů, aby vznikl nejdříve zájem a poté potřeba; |
| --- | --- |

—

zpřístupňování vybavení a programů, aby vznikl nejdříve zájem a poté potřeba;

| — | vytváření místních projektů zaměřených na elektronické zdravotnictví, obnovování kolektivní paměti, např. v rámci čtvrti, a nezávislosti v zájmu vybudování sociálních vazeb; |
| --- | --- |

—

vytváření místních projektů zaměřených na elektronické zdravotnictví, obnovování kolektivní paměti, např. v rámci čtvrti, a nezávislosti v zájmu vybudování sociálních vazeb;

| — | začleňování osob s postižením do informační společnosti za účelem:






  — | využívání IKT k tomu, aby se mohli zapojit do společnosti bez jakékoli diskriminace, přičemž bude zaručen snadný přístup k těmto technologiím a jejich snadné používání; |
| --- | --- | --- |

—

začleňování osob s postižením do informační společnosti za účelem:

—

využívání IKT k tomu, aby se mohli zapojit do společnosti bez jakékoli diskriminace, přičemž bude zaručen snadný přístup k těmto technologiím a jejich snadné používání;

| — | rozvíjení „designu pro všechny“ od podniků, designérů a konstruktérů prostřednictvím Komise, zavedení ustanovení o přístupnosti vybavení a programů na dovozovém trhu a přijetí opatření ukládajících šíření informačních technologií v domácnostech, ve veřejné i osobní dopravě, ve stavebnictví apod.; |
| --- | --- |

—

rozvíjení „designu pro všechny“ od podniků, designérů a konstruktérů prostřednictvím Komise, zavedení ustanovení o přístupnosti vybavení a programů na dovozovém trhu a přijetí opatření ukládajících šíření informačních technologií v domácnostech, ve veřejné i osobní dopravě, ve stavebnictví apod.;

| — | začleňování osob s nízkými příjmy do informační společnosti za účelem:






  — | podpory výroby dostupných programů uzpůsobených potřebám menšinové populace; |
| --- | --- | --- |

—

začleňování osob s nízkými příjmy do informační společnosti za účelem:

—

podpory výroby dostupných programů uzpůsobených potřebám menšinové populace;

| — | podpory bezplatných veřejných internetových služeb na frekventovaných místech ve městech i ve znevýhodněných čtvrtích; |
| --- | --- |

—

podpory bezplatných veřejných internetových služeb na frekventovaných místech ve městech i ve znevýhodněných čtvrtích;

| — | poskytnutí příležitosti k učení a získání kvalifikace pro určité pracovní místo prostřednictvím elektronického učení; |
| --- | --- |

—

poskytnutí příležitosti k učení a získání kvalifikace pro určité pracovní místo prostřednictvím elektronického učení;

| — | usnadnění používání otevřených dat 2.0 (tzv. open data) a otevřených zdrojů; |
| --- | --- |

—

usnadnění používání otevřených dat 2.0 (tzv. open data) a otevřených zdrojů;

| — | začleňování osob bez základního vzdělání do informační společnosti za účelem:






  — | poskytování veřejných prostředků na centra nabízející pomoc uživatelům, aby zájemci nezůstali na zvládnutí počítače sami; |
| --- | --- | --- |

—

začleňování osob bez základního vzdělání do informační společnosti za účelem:

—

poskytování veřejných prostředků na centra nabízející pomoc uživatelům, aby zájemci nezůstali na zvládnutí počítače sami;

| — | požadování od operátorů, aby poskytovali dostupné tarify na používání telefonu a médií jako výukových prostředků; |
| --- | --- |

—

požadování od operátorů, aby poskytovali dostupné tarify na používání telefonu a médií jako výukových prostředků;

| — | podpory „zábavné“ stránky informačních a komunikačních technologií, aby technologie uživatele neodrazovaly, jako jsou: „vzdělávací hry“ (tzv. serious games), programové vybavení umožňující vytváření dovedností, využívání sociálních sítí; |
| --- | --- |

—

podpory „zábavné“ stránky informačních a komunikačních technologií, aby technologie uživatele neodrazovaly, jako jsou: „vzdělávací hry“ (tzv. serious games), programové vybavení umožňující vytváření dovedností, využívání sociálních sítí;

| — | přidělování prostředků místním subjektům; |
| --- | --- |

—

přidělování prostředků místním subjektům;

| — | začleňování menšin do informační společnosti za účelem:






  — | podpory vícejazyčných on-line projektů vytvořených na míru (např. zdravotní výchova, e-Zdraví, elektronické učení apod.); |
| --- | --- | --- |

—

začleňování menšin do informační společnosti za účelem:

—

podpory vícejazyčných on-line projektů vytvořených na míru (např. zdravotní výchova, e-Zdraví, elektronické učení apod.);

| — | zajištění bezplatného přístupu menšin k internetu na veřejných místech, k elektronickému učení a ke školnímu vzdělání. |
| --- | --- |

—

zajištění bezplatného přístupu menšin k internetu na veřejných místech, k elektronickému učení a ke školnímu vzdělání.

1.8   Obecně se EHSV domnívá, že je třeba:

| — | začlenit aspekt zapojování do informační společnosti do všech politik na úrovni EU i členských států; |
| --- | --- |

—

začlenit aspekt zapojování do informační společnosti do všech politik na úrovni EU i členských států;

| — | urychleně dokončit síťové infrastruktury (odlehlé oblasti, širokopásmové připojení ...); |
| --- | --- |

—

urychleně dokončit síťové infrastruktury (odlehlé oblasti, širokopásmové připojení ...);

| — | pojímat veřejné politiky rozvoje IKT na evropské, vnitrostátní i místní úrovni od počátku jako politiky nediskriminační a podporující začleňování; |
| --- | --- |

—

pojímat veřejné politiky rozvoje IKT na evropské, vnitrostátní i místní úrovni od počátku jako politiky nediskriminační a podporující začleňování;

| — | podporovat využívání materiálů a programů, které nedávno zastaraly; |
| --- | --- |

—

podporovat využívání materiálů a programů, které nedávno zastaraly;

| — | získat prostředky pro začlenění žen do informační společnosti. |
| --- | --- |

—

získat prostředky pro začlenění žen do informační společnosti.

1.8.1   z hlediska financování opatření:

| — | podporovat financování univerzálního přístupu prostřednictvím vnitrostátních veřejných dotací a prostředků z fondů Unie; |
| --- | --- |

—

podporovat financování univerzálního přístupu prostřednictvím vnitrostátních veřejných dotací a prostředků z fondů Unie;

| — | rozvíjet investice především u služeb určených veřejnosti (ESF, EFRR), zajišťovat prostředky na výzkum a vývoj ve výši 3 % evropského HDP a snižovat škrty ve veřejných rozpočtech; |
| --- | --- |

—

rozvíjet investice především u služeb určených veřejnosti (ESF, EFRR), zajišťovat prostředky na výzkum a vývoj ve výši 3 % evropského HDP a snižovat škrty ve veřejných rozpočtech;

| — | vytvořit pro tuto zásadní výzvu zvláštní rezervní fond, který napomůže uchovávání znalostí a překonání důsledků krize; |
| --- | --- |

—

vytvořit pro tuto zásadní výzvu zvláštní rezervní fond, který napomůže uchovávání znalostí a překonání důsledků krize;

| — | zařadit výzvy spojené s digitálními technologiemi jako priority (ESF) do programu místních orgánů a poskytnout organizacím organizované občanské společnosti prostředky na pomoc skupinám vyloučeným z informační společnosti; |
| --- | --- |

—

zařadit výzvy spojené s digitálními technologiemi jako priority (ESF) do programu místních orgánů a poskytnout organizacím organizované občanské společnosti prostředky na pomoc skupinám vyloučeným z informační společnosti;

| — | upravit zásadu adicionality v případě prostředků ze strukturálních fondů určených na začleňování do informační společnosti; |
| --- | --- |

—

upravit zásadu adicionality v případě prostředků ze strukturálních fondů určených na začleňování do informační společnosti;

| — | využít v případě potřeby povinné půjčky na velké projekty budování infrastruktury; |
| --- | --- |

—

využít v případě potřeby povinné půjčky na velké projekty budování infrastruktury;

| — | podporovat partnerství veřejného a soukromého sektoru v odpovídajícím evropském rámci; |
| --- | --- |

—

podporovat partnerství veřejného a soukromého sektoru v odpovídajícím evropském rámci;

| — | podporovat zásadu evropského zdanění finančních transakcí a část těchto daní vyčlenit na začleňování do informační společnosti; |
| --- | --- |

—

podporovat zásadu evropského zdanění finančních transakcí a část těchto daní vyčlenit na začleňování do informační společnosti;

| — | usilovat o jednání mezi podniky v odvětví komerčních her a veřejnými subjekty (školství), směřující k druhotnému využití technologií za nižší ceny, jakmile jsou zastaralé; |
| --- | --- |

—

usilovat o jednání mezi podniky v odvětví komerčních her a veřejnými subjekty (školství), směřující k druhotnému využití technologií za nižší ceny, jakmile jsou zastaralé;

| — | podporovat rozvoj mikrofinancování vzdělávacích projektů; |
| --- | --- |

—

podporovat rozvoj mikrofinancování vzdělávacích projektů;

| — | podporovat systémy přímé pomoci v přístupu osob k základním nástrojům (k vybavení a programům); |
| --- | --- |

—

podporovat systémy přímé pomoci v přístupu osob k základním nástrojům (k vybavení a programům);

| — | zhodnotit pokrok dosažený v předchozích pěti letech v oblasti digitálních technologií (vytvořená pracovní místa), aby bylo možné ve spolupráci s příslušnými subjekty zjistit jejich skutečné potřeby; |
| --- | --- |

—

zhodnotit pokrok dosažený v předchozích pěti letech v oblasti digitálních technologií (vytvořená pracovní místa), aby bylo možné ve spolupráci s příslušnými subjekty zjistit jejich skutečné potřeby;

1.8.2   z hlediska získávání dovedností:

| — | vytvořit radu pro toto odvětví, jejímž úkolem by bylo vytvořit evropský referenční rámec; |
| --- | --- |

—

vytvořit radu pro toto odvětví, jejímž úkolem by bylo vytvořit evropský referenční rámec;

| — | zavést evropský referenční rámec pro odbornou přípravu a nové obory zaměstnání v odvětví IKT a odvětvích souvisejících a vymezit kritéria pro udělování diplomů uznávaných v celé EU; |
| --- | --- |

—

zavést evropský referenční rámec pro odbornou přípravu a nové obory zaměstnání v odvětví IKT a odvětvích souvisejících a vymezit kritéria pro udělování diplomů uznávaných v celé EU;

| — | zřídit evropský výukový modul s vícejazyčným obsahem pro rychlé získávání kvalifikujících znalostí a dovedností; |
| --- | --- |

—

zřídit evropský výukový modul s vícejazyčným obsahem pro rychlé získávání kvalifikujících znalostí a dovedností;

| — | pomocí tohoto evropského rámce zajistit, aby se obory IKT více zviditelnily a byly lépe finančně ohodnocené, a zavést elektronické učení vedoucí ke kvalitní profesní kvalifikaci (aktualizace povolání v obou IKT) s cílem zvýšit počet odborníků v oboru IKT a jejich rekvalifikaci; |
| --- | --- |

—

pomocí tohoto evropského rámce zajistit, aby se obory IKT více zviditelnily a byly lépe finančně ohodnocené, a zavést elektronické učení vedoucí ke kvalitní profesní kvalifikaci (aktualizace povolání v obou IKT) s cílem zvýšit počet odborníků v oboru IKT a jejich rekvalifikaci;

| — | zavést „evropský pas v oblasti digitálních technologií“ povinný pro založení podniku; |
| --- | --- |

—

zavést „evropský pas v oblasti digitálních technologií“ povinný pro založení podniku;

1.8.3   z hlediska zajištění větší jistoty zranitelným skupinám, pokud jde o IKT:

| — | vymezit základní obsah internetu, aniž by vše bylo ponecháno jen trhu (EU a členské státy); |
| --- | --- |

—

vymezit základní obsah internetu, aniž by vše bylo ponecháno jen trhu (EU a členské státy);

| — | stanovit pravidla omezující „znečišťování“ internetových stránek a již od školy občany učit pravidla bezpečnosti na internetu; |
| --- | --- |

—

stanovit pravidla omezující „znečišťování“ internetových stránek a již od školy občany učit pravidla bezpečnosti na internetu;

| — | zajistit, aby všechny stránky obsahovaly prvky, které mohou lidem pomoci připomenout základní bezpečnostní opatření; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby všechny stránky obsahovaly prvky, které mohou lidem pomoci připomenout základní bezpečnostní opatření;

| — | zajistit vymezení a dodržování práv uživatelů sítí; |
| --- | --- |

—

zajistit vymezení a dodržování práv uživatelů sítí;

| — | za tímto účelem zavést kodex práv uživatelů IKT v souladu se zásadami Listiny základních práv a článku 9 Smlouvy o fungování EU, který zajistí minimálně dodržování práva na svobodu projevu, práva na informace, práva na ochranu osobních údajů, práva „být zapomenut“ nebo práva na ochranu nezletilých; |
| --- | --- |

—

za tímto účelem zavést kodex práv uživatelů IKT v souladu se zásadami Listiny základních práv a článku 9 Smlouvy o fungování EU, který zajistí minimálně dodržování práva na svobodu projevu, práva na informace, práva na ochranu osobních údajů, práva „být zapomenut“ nebo práva na ochranu nezletilých;

1.8.4   z hlediska přístupu k zaměstnání:

| — | podporovat s četnými stávajícími strukturami rozvoj sociálního a občanského dialogu o všech výše uvedených bodech, aby se zlepšilo povědomí o potřebách a aby se podařilo digitální technologie přeměnit v pracovní místa a v příležitosti k hospodářskému, sociálnímu i osobnímu rozvoji; |
| --- | --- |

—

podporovat s četnými stávajícími strukturami rozvoj sociálního a občanského dialogu o všech výše uvedených bodech, aby se zlepšilo povědomí o potřebách a aby se podařilo digitální technologie přeměnit v pracovní místa a v příležitosti k hospodářskému, sociálnímu i osobnímu rozvoji;

| — | podporovat odbornou přípravu zaměstnanců v oblasti digitálních technologií, aby mohli déle pracovat a rozvíjet produktivitu podniku. |
| --- | --- |

—

podporovat odbornou přípravu zaměstnanců v oblasti digitálních technologií, aby mohli déle pracovat a rozvíjet produktivitu podniku.

1.8.5   V oblasti vzdělávání podporujícího začlenění všech občanů EHSV žádá, aby se EU zavázala podniknout tyto kroky:

| — | podporovat ve všech školách rovný přístup ke vzdělání umožňujícímu začlenění; |
| --- | --- |

—

podporovat ve všech školách rovný přístup ke vzdělání umožňujícímu začlenění;

| — | podporovat budoucí začleňování do informační společnosti již od předškolního věku a bez diskriminace; |
| --- | --- |

—

podporovat budoucí začleňování do informační společnosti již od předškolního věku a bez diskriminace;

| — | podporovat elektronické vzdělávání rodičů a učitelů a úpravu pracovních podmínek učitelů; |
| --- | --- |

—

podporovat elektronické vzdělávání rodičů a učitelů a úpravu pracovních podmínek učitelů;

| — | podporovat ve školách počítačové aktivity žáků, zejména těch se špatnými výsledky, samozřejmě pod dohledem učitelů, aby žáci dokázali zvládat sílu obrazu, jež vyžaduje nové formy učení a vyjadřování, zejména v „zábavné“ podobě (3) (používání chytrých telefonů ve třídách, vzdělávací hry (serious games), počítače typu tablet, digitální knihy, sociální sítě atd.); |
| --- | --- |

—

podporovat ve školách počítačové aktivity žáků, zejména těch se špatnými výsledky, samozřejmě pod dohledem učitelů, aby žáci dokázali zvládat sílu obrazu, jež vyžaduje nové formy učení a vyjadřování, zejména v „zábavné“ podobě (3) (používání chytrých telefonů ve třídách, vzdělávací hry (serious games), počítače typu tablet, digitální knihy, sociální sítě atd.);

| — | podporovat otevření trhu práce všem prostřednictvím osvojení pevných obecných a digitálních základů. |
| --- | --- |

—

podporovat otevření trhu práce všem prostřednictvím osvojení pevných obecných a digitálních základů.

2.   Souvislosti

2.1   Cílem strategie EU 2020 je inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, s cílem překonat krizi. Digitální agenda pro Evropu (4) označuje jako překážky nízkou počítačovou gramotnost, nízkou důvěru v sítě, počítačovou kriminalitu a nevyužité příležitosti k řešení společenských problémů.

2.2   EHSV považuje tento cíl za naprosto zásadní. Žádný občan by neměl být vyloučen z informační společnosti, přičemž začlenění by mu mělo především poskytnout prostředky k osobnímu rozvoji, k účasti na společenském životě a k emancipaci (5).

3.   Definice

3.1   Začlenění do informační společnosti

Podle prohlášení z Rigy (6) se začleňování do informační společnosti týká jak informační technologie, tak jejich využívání za účelem dosažení obecnějších cílů začleňování zapojením všech jednotlivců i společenství do všech oblastí informační společnosti.

3.2   Příjemci opatření

Občané jsou rozděleni do kategorií, aby je bylo možné identifikovat pro účely přidělování podpory. Začleňování do informační společnosti by se však mělo týkat všech. Z pohledu jednotlivce toto začleňování začíná tím, že lidé nejsou nestigmatizování zařazováním do „škatulek“, na úrovni sociální se jedná o uplatňování společného přístupu a na úrovni podniků a obchodu jde o „design pro všechny“ od fáze vývoje až po vyřazení z používání.

3.3   Počítačová gramotnost

Počítačová kultura je v první řadě prostředkem, nástrojem, bez něhož by nebylo možné využívat toho, co dříve byla kultura v širokém slova smyslu, chápaná jako vazba mezi občany. Bez tohoto nástroje se snižují možnosti vycházet vstříc druhým lidem a dalším znalostem.

Kultura (gramotnost), dovednosti a začlenění jsou navzájem neoddělitelné a odpovídají celostní a nediskriminační definici začleňování do informační společnosti pro všechny.

3.3.1   Začlenění předpokládá splnění těchto podmínek:

| — | připojení: přístupnost informačních a komunikačních technologií zůstává klíčovým aspektem; |
| --- | --- |

—

připojení: přístupnost informačních a komunikačních technologií zůstává klíčovým aspektem;

| — | znalost ovládání zařízení; |
| --- | --- |

—

znalost ovládání zařízení;

| — | osvojení technologií: školení a schopnosti v oblasti IKT umožňující ovládání všech programů Mac, Windows, Linux, internetu, GSM atd.; |
| --- | --- |

—

osvojení technologií: školení a schopnosti v oblasti IKT umožňující ovládání všech programů Mac, Windows, Linux, internetu, GSM atd.;

| — | znalost informací potřebných ke kritickému hodnocení obsahu všech mediálních nástrojů v rámci aktivního občanství. |
| --- | --- |

—

znalost informací potřebných ke kritickému hodnocení obsahu všech mediálních nástrojů v rámci aktivního občanství.

3.3.2   Mezi osoby vyloučené z informační společnosti patří senioři, osoby s postižením, některé pečující osoby, osoby s nízkým příjmem a s nízkým vzděláním, a to v různé míře – například mezi „seniory“ jsou i vzdělaní uživatelé internetu, kteří ho využívají od té doby, co se objevil, a kteří v některých členských státech představují významnou hnací sílu hospodářství. EHSV má za to, že je třeba zajisti prostřednictvím IKT emancipaci všech občanů, bez ohledu na jejich postavení ve společnosti, a to jak prostřednictvím cílených opatření, tak prostřednictvím obecných ekonomičtějších opatření pro všechny, více podporujících integraci.

3.3.3   EHSV se domnívá, že začleňování do informační společnosti zdaleka není stabilní a lineární. Technologie se neustále vyvíjejí, jistota zaměstnání se snižuje, práce je flexibilnější a profesní dráha roztříštěnější. Vyloučení z informační společnosti často souvisí s několika příčinami, které se překrývají. Základem začlenění je vzdělávání a aktualizace znalostí.

3.3.4   Zasaženy jsou i podniky, které mají finanční problémy a chybějí jim dovednosti nebo čas. Začleňování do informační společnosti musí být podle EHSV plánováno s ohledem na budoucnost, aby vývoj v oblasti IKT držel krok s vývojem příčin vyloučení.

3.4   Elektronické dovednosti odborníků

Celoživotní vzdělávání hraje zásadní úlohu. Poté, co dosažení kvalifikace v oblasti digitálních technologií (7) zaznamenalo u mladé generace velký rozmach, trpí nyní tyto obory nedostatkem viditelnosti a snižuje se i finanční ohodnocení. Je nezbytně nutné opět zvýšit motivaci odborníků větší prestiží, vyšším ohodnocením a lepšími pracovními podmínkami, abychom vyřešili nedostatek kvalifikovaných pracovních sil a odpovídající odborné přípravy a začlenili skupiny, které mají problémy. Odborníci v oblasti digitálních technologií přivádějí i uživatele.

4.   Prostředky

4.1   Univerzální přístup

4.1.1   Aby se vyrovnaly rozdíly v přístupu k IKT a podpořilo se začleňování, zavedla Unie v roce 2002 univerzální službu a práva uživatelů týkající se sítí a služeb elektronických komunikací. (8) Žádost o připojení k veřejné komunikační síti předpokládá dostatečnou přenosovou rychlost, aby byl přístup k internetu funkční a cenově dostupný. Nejedná se o likvidaci trhu nebo spravedlivé hospodářské soutěže, ale o nastolení rovnováhy mezi ekonomickými cíli a naléhavými sociálními potřebami, které je třeba řešit. Jak EHSV již několikrát připomněl, trh není cílem sám o sobě, ale je prostředkem ke zkvalitňování života občanů.

4.1.2   Kvalita, inovace, transparentnost a přístupnost, které lze očekávat od služeb obecného zájmu v Evropě a v členských státech, jsou hlavním základem začleňování do informační společnosti. Jde především o dlouhodobou sociální efektivitu, která je hlavním předpokladem pro dosažení dobrých výsledků v oblasti začleňování. V tom tkví základní paradox začlenění do informační společnosti: sociální efektivita služeb obecného zájmu a sociálních služeb obecného zájmu zasazených do kontextu a veřejná činnost vyvíjená dlouhodobě budou zásadními prvky úspěchu začleňování, i když se jedná o oblast, kde má rychlost zásadní význam. Úkolem veřejných orgánů je snažit se tento paradox vyřešit.

4.2   Rovný přístup pro všechny

4.2.1   V zájmu zaručení univerzální služby je třeba urychleně dokončit pokrytí celého území Evropy sítěmi, rozvoj vysokorychlostního širokopásmového připojení a využití digitální dividendy. (9)

4.2.2   Je patrné, že nerovnost v přístupu k IKT a jejich využívání přetrvává a odráží dříve existující nerovnost ekonomickou a sociální. Do informační společnosti jsou většinou zapojeni ti občané, kteří mají prostředky na zajištění potřebné logistiky a dovedností.

5.   Osvojování základních počítačových dovedností

Rozvoj počítačové gramotnosti

Cílové skupiny k IKT přivede kombinace tří faktorů – jsou to: potřeba + zájem + prostředky (finanční a další).

5.1   Senioři

5.1.1   Příslušníci nejstarší generace (10), která je stále početnější, využívají IKT nejméně.

| — | : ti potřebují své vědomosti aktualizovat. Aby se tito lidé znovu integrovali na trh práce nebo se na něm udrželi, mohly by podle názoru EHSV místní orgány ve spolupráci s podniky prostřednictvím sociálního dialogu nabízet kurzy uzpůsobené potřebám této skupiny. |
| --- | --- |

—

: ti potřebují své vědomosti aktualizovat. Aby se tito lidé znovu integrovali na trh práce nebo se na něm udrželi, mohly by podle názoru EHSV místní orgány ve spolupráci s podniky prostřednictvím sociálního dialogu nabízet kurzy uzpůsobené potřebám této skupiny.

| — | : tito lidé musejí překonat nezájem, nesmělost a nedůvěru a začít se učit s novými nástroji pracovat, ať již kvůli zaměstnání nebo proto, aby jim tyto nástroje usnadnily rodinný a společenský život. EHSV se domnívá, že je třeba, aby se přizpůsobila technologie a odborníci v oboru. Těmto lidem je třeba nabídnout 1) pomoc, 2) programy se snadným ovládáním, 3) dostupné vybavení, 4) na míru šité cíle, které vzbudí nejdříve zájem a poté potřebu, například projekty související s elektronickým zdravotnictvím, obnovováním kolektivní paměti, např. v rámci čtvrti, znovunavazováním sociálních vztahů a nezávislostí. |
| --- | --- |

—

: tito lidé musejí překonat nezájem, nesmělost a nedůvěru a začít se učit s novými nástroji pracovat, ať již kvůli zaměstnání nebo proto, aby jim tyto nástroje usnadnily rodinný a společenský život. EHSV se domnívá, že je třeba, aby se přizpůsobila technologie a odborníci v oboru. Těmto lidem je třeba nabídnout 1) pomoc, 2) programy se snadným ovládáním, 3) dostupné vybavení, 4) na míru šité cíle, které vzbudí nejdříve zájem a poté potřebu, například projekty související s elektronickým zdravotnictvím, obnovováním kolektivní paměti, např. v rámci čtvrti, znovunavazováním sociálních vztahů a nezávislostí.

5.1.2   Pro osoby, které žijí samy, mohou IKT představovat životně důležité spojení se světem. Např. rozšíření cenově dostupných telefonických/pohotovostních služeb aktivovaných pouhým stisknutím tlačítka může být hlavním cílem sociálních služeb obecného zájmu, který je pro občany záchranou v krizových situacích. Stále větší úlohu bude hrát také elektronické zdravotnictví (11). Všechny zásady, které je podle EHSV třeba ve vztahu k uživatelům IKT dodržovat, jsou univerzální povahy a lze je uplatnit i v oblasti zdravotnictví a sociálních služeb.

5.1.3   Rok 2012, který bude „Rokem aktivního stárnutí“, a jeho partneři v oblasti inovace musejí EU využít ke zdůraznění toho, že IKT hrají důležitou úlohu ve vytváření vazeb mezi generacemi (výuka) a nejstarší občany chrání před izolací a zajišťují jim pohodlnější život.

5.2   Osoby s postižením

IKT mohou usnadnit zapojení osob s postižením do chodu společnosti stejně jako ostatní. (12) Jde tu o totéž jako u ostatních skupin: vymezení cílů, podpora odborné přípravy, dostupnost uzpůsobeného vybavení a programů, dostupné a snadno ovladatelné přístroje a zejména inteligentní přenosové systémy (13). Úloha počítačové gramotnosti jakožto „služby obecného zájmu“ je u osob s postižením o to zjevnější. Podpora pro všechny skupiny postižení může vést k lepšímu sociálnímu začleňování. Je třeba uvědomit si význam nevládních organizací a koordinovat jejich činnost s činností veřejných orgánů. Vhodnějším přístupem, než je specializovaná koncepce zaměřená pouze na osoby s postižením, je univerzální koncepce, která v co největší míře bere v úvahu potřeby všech typů uživatelů.

5.3   Osoby s nízkými příjmy

5.3.1   Nerovný přístup k digitálním technologiím vyplývá z nerovnosti v oblasti ekonomické a sociální – mezi muži a ženami, mezi domácnostmi a matkami samoživitelkami, mezi městy a venkovskými nebo ostrovními oblastmi, mezi bohatými zeměmi a zeměmi méně rozvinutými. Aby bylo možné začlenit co nejvíce občanů do informační společnosti, je nutné tyto rozdíly překonat.

5.3.1.1   Ještě horší je situace přistěhovalců a příslušníků menšin. Nejsou vyvíjeny počítačové programy, které by je zajímaly.

5.3.2   EHSV se domnívá, že možnost hledat zaměstnání a komunikovat by jim poskytlo zavedení bezplatného veřejného internetového přístupu na frekventovaných místech ve městech a přístup k otevřeným datům 2.0 a otevřeným zdrojům. Pevné připojení by nadále hrálo významnou úlohu jako výuková pomůcka. Tohoto úkolu by se měly společně ujmout veřejné orgány, operátoři a sdružení.

5.3.3   Přístup k infrastruktuře a k příslušným nástrojům je třeba chápat jako základní právo – vzdělávání i předávání vědomostí a zkušeností mají pro počítačovou gramotnost velký význam v každém věku a v každé životní situaci.

5.4   Osoby s nízkým vzděláním

5.4.1   EHSV se domnívá, že u těchto osob je třeba vzbudit zájem o IKT prostřednictvím zvláštní podpory, počínaje používáním telefonu a médií.

5.4.2   Aby je technologie neodradily, je vhodné využívat lektory a začínat od zábavné stránky technologie. EHSV má za to, že dětem se špatnými školními výsledky by mohl při dohánění vrstevníků pomoci „smart phone“, který lze považovat za tužku nové doby. Přístup k základnímu vzdělání by mohl začínat u vzdělávacích her podobných hrám rozvíjejícím myšlení, a to jak pro děti, tak pro dospělé, a to s pomocí programů umožňujících budování dovedností.

5.4.3   Aby oblast digitálních technologií v Unii podporovala začleňování, je nutné, aby internet byl obohacen o kulturu. Kultura je tím, co Evropané považují za svůj nejdůležitější společný rys. EU musí tuto kulturní rozmanitost využívat ve všech svých iniciativách souvisejících s digitální agendou (14). Digitalizace kulturních děl usnadňuje znevýhodněným skupinám přístup ke znalostem, které jsou součástí výbavy potřebné k integraci do společnosti a k osobnímu rozvoji, a to především v mateřštině.

5.5   Menšiny

5.5.1   EHSV si přeje, aby možnost začlenit se do informační společnosti získaly i tyto skupiny, ať už z řad přistěhovalců, či nikoli, například Romové. Tyto skupiny nejsou negramotné, nesdílí však jazyk a kulturu země, ve které žijí. Nemají snadný přístup k počítačovému vybavení. Nejméně informované a nejvíce znevýhodněné jsou často ženy.

5.5.2   Příkladem nástroje, který by mohl sloužit jako základ pro vývoj sociálních aplikací, pomocí nichž by se občané EU a osoby zde žijící mohly učit, čímž by měly přístup k elektronickému učení, je vícejazyčná on-line aplikace IMI (15), kterou využívají vnitrostátní orgány EU k usnadnění komunikace.

5.5.3   Pro všechny tyto skupiny vyjmenované v části 5 mohou mít nenahraditelnou úlohu také sociální sítě, pokud je tato úloha dobře zvládnuta. I internetové kavárny, které mají pro mladé lidi svůj význam v tom, že rozvíjejí jejich zájem o počítače a počítačové dovednosti, by také mohly být cenově dostupnější např. tím, že by místní orgány vydávaly poukázky na základě zvýhodněné sazby.

5.6   I podniky

5.6.1   Vyloučeny z informační společnosti mohou být i malé a střední podniky, pokud nepůsobí přímo v oblasti digitálních technologií. Řízení podniků, jejich procesy i zaměstnance může negativně ovlivnit nedostatek času na zaškolování, zatížení tradicemi, finanční problémy nebo zastaralý přístup ke správě informačních technologií. Často tak například nemohou využívat technologie typu „cloud computing“ (16), která nabízí řešení správy informačních technologií. Protože to může mít vliv na produktivitu těchto podniků, je třeba hledat prostředky pro jejich začleňování do informační společnosti.

6.   Rozvíjení počítačových dovedností všech občanů v zájmu řešení sociálních a společenských výzev

6.1   Vzdělávání a „odborná příprava“
   (17)

6.1.1   Základy pro budoucí začlenění se pokládají již v předškolním věku. Pokud budou mít ve všech školách všechny děti včetně dětí s postižením, osamělých dětí a dětí ze znevýhodněných rodin rovný přístup k počítačovému vzdělání podporujícímu začleňování, budou v dospělosti díky nabytým počítačovým dovednostem samostatnější. Rozšíření vzdělávacích her, počítačů typu tablet a digitálních knih pod dohledem učitelů a využívání sociálních sítí by mohlo umožnit začlenění žáků, kteří mají největší potíže, díky novým formám učení, jež nabízejí.

6.1.2   Získávání kvalifikací a diplomů i výběr zaměstnání v oblasti počítačů by se měly opírat o evropský referenční rámec odborné přípravy, především v nových oblastech zaměstnání, spojených s informační společností. Některá povolání vznikají rekvalifikací z povolání již existujících, jiná nikoli. Mohl by být zaveden otevřený evropský katalog „digitálních dovedností“, v němž by byly stanoveny podmínky pro udělování evropských diplomů, což by podporovalo mobilitu zájemců. EHSV se domnívá, že opatření umožňující evropským studentům získat vysoký socioprofesní status by měla omezit ztrátu jejich zájmu o počítačové obory.

6.1.3   Evropskou podporu je třeba přizpůsobit všem druhům vyučování v oblasti informatiky na celostátní, regionální a místní úrovni a musí být zahrnuta rovněž odborná příprava rodičů a učitelů, jejichž pracovní podmínky musí být upraveny.

6.2   Celoživotní vzdělávání, „celoživotní elektronické učení“

6.2.1   Některých skupin se týkají cílené kampaně. U osob vyloučených z informační společnosti je důležité předávání experimentálních znalostí a vedle teoretické přípravy přispívají k rozvoji potenciálu a k začleňování také participativní metody. To je zvláště důležité v případě nezaměstnaných. Lidé v produktivním věku, senioři i lidé sociálně vyloučení, kteří chtějí pracovat, potřebují, aby byli zaměstnatelní a dokázali se začlenit do společnosti.

6.2.2   Opatření pro podniky

Založení podniku by mohlo být v budoucnu podmíněno získáním „pasu IKT v ekonomice“ po absolvování standardního školení v oblasti informačních a komunikačních technologií se zaměřením na podnikání.

Prostřednictvím interních dohod by se mělo rozšířit interní školení zaměstnanců podniků v oblasti informačních a komunikačních technologií, jelikož se podílí na začleňování do informační společnosti, umožňuje zaměstnancům setrvat déle v zaměstnání a napomáhá zvyšování produktivity podniku.

6.2.3   Opatření pro veřejné orgány

Politiky rozvoje digitálních technologií na státní i místní úrovni je třeba od počátku pojímat jako politiky, které podporují začleňování a nepřipouštějí diskriminaci.

Čerpání strukturálních fondů: orgány musejí samy určit, které inovační aktivity mají pro společnost jako celek význam a lze je podpořit, aby mohly být všem zúčastněným nabízeny za výhodnější cenu.

EU a členské státy by měly navrhnout evropský rámec rozvoje profesní kvalifikace v oborech informačních technologií.

6.3   Práce na obsahu

6.3.1   Význam obsahu je takový, že není možné ponechat vymezování odborné přípravy, vzdělávání a kultury na tržních mechanismech.

6.3.2   Veřejné orgány by měly určovat základní obsah, podporovat dálkové kurzy odborné přípravy a spolu s Unií stanovit kritéria pro udělování diplomů uznávaných v celé EU. Aby se zjistilo, jaké jsou skutečné potřeby, je třeba naslouchat uživatelům.

6.3.3   Přizpůsobivý obsah a multimédia jsou nezbytné pro to, aby se uživatelům počítačového prostředí zajistilo kontinuum („vzdělaný“ internet), přičemž je třeba zajistit přístupnost pro osoby s postižením.

6.3.4   Občané ze zemí, jejichž jazyky se mimo tyto země mluví velmi zřídka, nemají vůči možnostem internetu rovné podmínky. Unie a členské státy by měly dbát na respektování jejich kultury a na šíření skutečných obsahů v jejich jazyce.

6.3.5   Obsah sociálních sítí vytvářejí uživatelé. Tímto nástrojem lze přilákat všechny uživatele, kteří mají s informačními technologiemi problémy, přičemž je třeba dodržovat jejich práva jakožto uživatelů.

7.   Větší bezpečnost pro větší důvěru

| A. | Používání digitálních technologií vyžaduje nejvyšší opatrnost, (18) pokud si člověk není jistý sám sebou ani fungováním systému a poměrná neznalost bezpečnosti na internetu mu neumožňuje se chránit (19). Největší riziko hrozí lidem vyloučeným nebo těm, kteří se do informační společnosti teprve začleňují. |
| --- | --- |

A.

Používání digitálních technologií vyžaduje nejvyšší opatrnost, (18) pokud si člověk není jistý sám sebou ani fungováním systému a poměrná neznalost bezpečnosti na internetu mu neumožňuje se chránit (19). Největší riziko hrozí lidem vyloučeným nebo těm, kteří se do informační společnosti teprve začleňují.

| B. | Počítačové aktivity mění mentální strukturu osob a společnosti. Je např. třeba chránit „transparentnost“ nebo „soukromí“? Obecně je třeba vždy přistupovat k začlenění do informační společnosti s vědomím, že tento nástroj může do značné míry zasahovat do soukromého života, (20) ať s tím daná osoba souhlasí či nikoli, a jeho špatné využívání může mít ničivé následky pro každého uživatele, zvláště pro citlivé osoby. Intenzivnější boj proti zneužití a kriminalitě souvisejícím s digitálními technologiemi musí přispět k ještě výraznějšímu posílení důvěry uživatelů. |
| --- | --- |

B.

Počítačové aktivity mění mentální strukturu osob a společnosti. Je např. třeba chránit „transparentnost“ nebo „soukromí“? Obecně je třeba vždy přistupovat k začlenění do informační společnosti s vědomím, že tento nástroj může do značné míry zasahovat do soukromého života, (20) ať s tím daná osoba souhlasí či nikoli, a jeho špatné využívání může mít ničivé následky pro každého uživatele, zvláště pro citlivé osoby. Intenzivnější boj proti zneužití a kriminalitě souvisejícím s digitálními technologiemi musí přispět k ještě výraznějšímu posílení důvěry uživatelů.

| C. | Souhrn výzev, které představuje digitální agenda a očekávání občanů, lze znázornit pomocí těchto tří soustředných kruhů. |
| --- | --- |

C.

Souhrn výzev, které představuje digitální agenda a očekávání občanů, lze znázornit pomocí těchto tří soustředných kruhů.

Image

7.1   Práva uživatelů

7.1.1   EHSV si přeje, aby byla přijata opatření, která zajistí důvěru a bezpečnost všech občanů, počítačového prostředí a internetových transakcí, jak předpokládá 7. rámcový program (21) výzkumu a vývoje.

7.1.2   Bylo by vhodné zvážit možnost, jak do internetových stránek zabudovat prvky, které mohou uživatelům připomenout jednoduché instrukce, jež je třeba dodržovat za účelem ochrany. (22) Velký význam pro osvětu zaměřenou na získání reflexů pro bezpečné užívání digitálních technologií mezi mládeží, která je také zranitelnou skupinou, může mít také zařazení publikací, jako je eYou Guide – vaše práva na internetu (23), kterou vydala Evropská komise, do výuky od druhého stupně základní školy.

7.1.3   EHSV má za to, že by občané měli být lépe informováni o úloze evropského inspektora ochrany údajů, kterou upravuje článek 16 SFEU, i o úloze skupiny G29.

7.1.4   EHSV si přeje, aby byli občané lépe chráněni vytvořením evropských právních předpisů (24) v souladu se zásadami Listiny základních práv, aby byla zaručena tato práva:

| — | svoboda projevu a právo na informace, zvláštně v mateřštině, |
| --- | --- |

—

svoboda projevu a právo na informace, zvláštně v mateřštině,

| — | právo na ochranu soukromí a osobních údajů (ID, zdraví atd.), |
| --- | --- |

—

právo na ochranu soukromí a osobních údajů (ID, zdraví atd.),

| — | právo „být zapomenut“, |
| --- | --- |

—

právo „být zapomenut“,

| — | právo na ochranu nezletilých. |
| --- | --- |

—

právo na ochranu nezletilých.

7.1.5   Připomíná také, že již existuje řada národních i mezinárodních listin práv (25) spotřebitelů, které se zabývají ochranou práv uživatelů digitálních technologií. Evropský parlament takovou listinu také požaduje. Výbor si přeje, aby se rychle rozběhl dialog se spotřebitelskými organizacemi i evropskými sociálními partery o kodexu EU upravujícího on-line práva, jehož přípravu oznámila Komise ve sdělení o digitální agendě (26).

7.2   Evropský parlament si přeje, aby byla zavedena „pátá svoboda umožňující volný pohyb obsahu a znalostí na sítích“. EHSV se domnívá, že by měla být zajištěna bezpečnost uživatelů a ochrana duševního vlastnictví. Stejně tak je třeba chránit ekonomické a průmyslové údaje. Technologie „grid“ a „cloud computing“, které zároveň aktivují několik subjektů v oblasti digitálních technologií, také vyžadují zvláštní metody ochrany, které musejí být k dispozici podnikům, především mikropodnikům.

7.3   Zrychlení elektronizace veřejné správy (27) v zájmu zjednodušení administrativních postupů by mohlo zároveň přispět k jejich větší bezpečnosti, především v případě seniorů, ovšem pod podmínkou, že elektronizace demokracie bude podporovat začleňování, ale nebude ohrožovat demokracii jako takovou a že bude muset podléhat výše uvedeným zásadám.

8.   Tvorba pracovních míst

8.1   Začleňování do informační společnosti by také mělo umožňovat zvýšení počtu zaměstnaných a větší růst. Krize, demografická situace, a nárůst nezaměstnanosti a nejistoty nenapomáhají rozvoji schopností z pohledu zaměstnanců ani z pohledu zaměstnavatelů. Opatření namířená proti nejistotě zaměstnání a izolaci jsou jednou z podmínek pro to, aby lidé mohli získávat kvalifikaci, zvláště v oblasti digitálních technologií, a měli tak přístup na pracovní trh podporující začleňování (28), protože rozdíly mezi kvalifikovanými a nekvalifikovanými pracovníky jsou stále větší. Je nezbytně nutná koordinace sociálního dialogu, především odvětvového (29), s veřejnými politikami, aby znevýhodněné skupiny měly větší možnost získat kvalifikaci v oblasti digitálních technologií a na základě toho najít zaměstnání.

8.2   Skupiny, které se vzdělávají v oblasti digitálních technologií, aby se vrátily na pracovní trh, zajímají nová povolání. Pracovní úřady ve členských státech by měly být schopny tato povolání v různých oblastech zviditelnit, aby mohla být uznána Unií.

8.3   Je potřeba aktualizovat orgány inspekce práce ve všech členských státech.

8.4   Zařazení problematiky začleňování do informační společnosti do všech politik EU a synergie mezi opatřeními na evropské úrovni budou klíčem k úspěchu v této oblasti. Většina počítačového vybavení, které koncoví uživatelé vlastní, se do EU dováží a Evropané o charakteristikách jejich výroby nic nevědí. Přístupnost pro občana závisí především na technologii použité u vybavení, které má doma, především v případě znevýhodněných skupin a zvláště u seniorů a osob s postižením. Je tedy třeba podporovat maximálně přístupný design a funkce i programy s obsahem šitým na míru, které by napomáhaly rozvíjení počítačové gramotnosti a začleňování do informační společnosti, a to podle evropských přístupů respektujících zároveň světové standardy. Zároveň je třeba vložit příslušná ustanovení do obchodních dohod.

8.5   To vyžaduje investice ve všech oblastech, především pak do služeb orientovaných na veřejnost. Pokud to neudělá EU, udělají to jiní a evropské podniky přijdou o trhy a o pracovní místa. Současným cílem EU je investovat 3 % HDP do výzkumu a vývoje. EHSV se domnívá, že je naléhavě nutné skutečně tak učinit. Všechny znevýhodněné skupiny čekají na výsledky.

9.   Financování opatření

9.1   Je třeba vytvářet takové politiky, aby se lidé, kteří jsou dnes do informační společnosti začleněni, později nedostali na její okraj. Rozpočty na řešení této výzvy, která je pro EU zásadní, se musejí plánovat dlouhodobě, a to od samého počátku (výzkum, vývoj, inovace) až po konec řetězce (koncoví uživatelé), přičemž je zapotřebí finančních rezerv, které pomohou překonat dopady krizí. Tam, kde vnitrostátní rozpočty již neposkytují prostor z důvodu rozpočtových škrtů snižujících výdaje, hraje každé procento navíc velkou roli.

9.2   Začlenění pro všechny skupiny vyloučené z informační společnosti lze rozvíjet vytvořením strukturovaného evropského trhu vhodnými podpůrnými službami, případně v podobě pracovní skupiny, kde by se projevily úspory z rozsahu.

9.3   Financování se týká úplného pokrytí území EU sítěmi, výzkumu a technologických inovací, obsahu, sociálních inovací pro skupiny vyloučené z informační společnosti, elektronického učení, vzniku pracovních míst na základě získávání nových dovedností, aktivit občanské společnosti, podniků a veřejných orgánů na úrovni státní, územní a místní.

9.4   Kombinace různých druhů podpory by měla pomoci překonat též kombinované příčiny vyloučení a pokrývat náklady na energii, prostory, určování obsahu, vývoj uzpůsobeného vybavení, vymezení specifického vzdělávání.

9.5   Opatření spojená se začleňováním do informační společnosti (řízení, opatření, kontrola) by podle EHSV měla být uvedena ve výroční zprávě Komise a mělo by se o nich diskutovat se sociálními partnery. Je také třeba šířit co nejvíce informací o opatřeních, jež mají občany nasměrovat k možnostem začleňování do informační společnosti.

9.5.1   Územní a místní subjekty, které provádějí státní politiky v praxi, by měly 1) zařadit začleňování do informační společnosti mezi priority své agendy a využívat ESF, 2) upozorňovat vedoucí představitele na potřeby sociálních skupin, které mají na starosti, v oblasti digitálních technologií, 3) provádět osvětu mezi cílovými skupinami místními prostředky, např. místním televizním vysíláním, 4) diskutovat s těmito skupinami o jejich potřebách prostřednictvím setkání se zástupci organizované občanské společnosti.

9.5.1.1   EHSV nesouhlasí s tím, že sociální a občanský dialog na evropské ani státní úrovni není dostatečně strukturovaný v oblasti začleňování do informační společnosti, jež má rozsáhlý dopad na způsob života, ačkoli znevýhodněné skupiny potřebují dlouhodobá opatření, ucelenost, záruky a decentralizovaná opatření.

9.6   Podniky musí mít možnost rozvíjet se prostřednictvím digitálních technologií a měly by vývojáře a konstruktéry upozorňovat na své potřeby a na to, aby zohledňovali nejrůznější postižení (design pro všechny, včetně přístupnosti informačních a komunikačních technologií).

9.7   Způsoby financování

9.7.1   Evropský sociální fond (ESF): Komise (klíčová opatření 11 a 12) v období 2014–2020 plánuje přidělování prostředků na cíle začleňování členským státům prostřednictvím ESF. EHSV se domnívá, že je také třeba hledat všechny možné synergie mezi rozpočtovými liniemi.

9.7.1.1   EHSV se ptá, zda je v případě takovéto výzvy pro budoucnost vhodné používat u přidělování prostředků ze strukturálních fondů zásadu adicionality, když se řada veřejných orgánů potýká s rozpočtovými problémy, ale překlenutí digitální propasti již nepočká. Proto si přeje, aby byly prostudovány možnosti přímého přidělování.

9.7.2   Rovněž navrhuje, aby byly v zájmu začleňování do informační společnosti prozkoumány možnosti těchto nových metod financování:

| — | spolufinancování veřejným a soukromým sektorem pro informační a komunikační technologie obecně, například spolupráce s podniky v odvětví komerčních her, které mají vysoké příjmy, na druhotném využívání jejich špičkových technologií za nižší ceny; |
| --- | --- |

—

spolufinancování veřejným a soukromým sektorem pro informační a komunikační technologie obecně, například spolupráce s podniky v odvětví komerčních her, které mají vysoké příjmy, na druhotném využívání jejich špičkových technologií za nižší ceny;

| — | financování elektronické infrastruktury a infrastruktury v rámci iniciativy Komise „Evropa 2020, povinné půjčky na financování projektů“, pokud bude realizována; (30) |
| --- | --- |

—

financování elektronické infrastruktury a infrastruktury v rámci iniciativy Komise „Evropa 2020, povinné půjčky na financování projektů“, pokud bude realizována; (30)

| — | účast na elektronickém učení ze strany poskytovatelů přístupu, operátorů, dodavatelů vybavení; |
| --- | --- |

—

účast na elektronickém učení ze strany poskytovatelů přístupu, operátorů, dodavatelů vybavení;

| — | evropské zdanění finančních transakcí, (31) z nějž by část mohla být věnována na začleňování do informační společnosti. |
| --- | --- |

—

evropské zdanění finančních transakcí, (31) z nějž by část mohla být věnována na začleňování do informační společnosti.

9.7.3   V každém případě bude nutná kontrola (32) využívání prostředků, aby podpora byla účinná. Do různých podob kontroly budou muset být zapojeni sociální partneři. Pro ESF již existují kontrolní výbory. Nové způsoby sledování konečných nákladů hrazených daňovými poplatníky i uživateli, vycházející z pravidel pro služby obecného zájmu, služby obecného hospodářského zájmu a sociální služby obecného zájmu, by bylo vhodné vyvinout i u partnerství veřejného a soukromého sektoru, které je ve vhodném evropském rámci možné. Vhodný evropský rámec je však v tomto případě nutností. (33)

9.7.4   EHSV se domnívá, že nestačí rozšířit přístup a přizpůsobit rychlost přenosu univerzální služby technologickému vývoji, a opakuje své předchozí doporučení (stanovisko CESE 1915/2008), podle něhož je třeba:

| — | zabývat se kromě zeměpisného vyloučení také vyloučením sociálním, s nímž se setkáváme u znevýhodněných skupin uživatelů, kterým chybí prostředky a dovednosti, a rozšířit univerzální službu, aby zajišťovala přístup všem uživatelům bez ohledu na jejich postavení; |
| --- | --- |

—

zabývat se kromě zeměpisného vyloučení také vyloučením sociálním, s nímž se setkáváme u znevýhodněných skupin uživatelů, kterým chybí prostředky a dovednosti, a rozšířit univerzální službu, aby zajišťovala přístup všem uživatelům bez ohledu na jejich postavení;

| — | podpořit financování univerzální služby (34) státními dotacemi a prostředky z fondů Unie, což je jediná možnost pro země, kde by operátoři náklady na poskytování univerzální služby neunesli; |
| --- | --- |

—

podpořit financování univerzální služby (34) státními dotacemi a prostředky z fondů Unie, což je jediná možnost pro země, kde by operátoři náklady na poskytování univerzální služby neunesli;

| — | podporovat projekty začleňování do informační společnosti, především mikrofinancování vzdělávacích projektů organizovaných místními veřejnými centry, a zřizování interaktivních panelů umožňujících bezplatný přístup k internetu na veřejných místech; |
| --- | --- |

—

podporovat projekty začleňování do informační společnosti, především mikrofinancování vzdělávacích projektů organizovaných místními veřejnými centry, a zřizování interaktivních panelů umožňujících bezplatný přístup k internetu na veřejných místech;

| — | vyzývat členské státy k tomu, aby poskytovaly finanční podporu rodinám nebo jednotlivcům, pro které jsou základní vybavení (počítač, software, modem), připojení a služby příliš nákladné. |
| --- | --- |

—

vyzývat členské státy k tomu, aby poskytovaly finanční podporu rodinám nebo jednotlivcům, pro které jsou základní vybavení (počítač, software, modem), připojení a služby příliš nákladné.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 116, 20.4.2001, s. 30; Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 60 a s. 63; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 92; Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 84; Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 69; Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 116; Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 72; Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58; Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 44 a s. 58; Úř. věst. C 218, 23.072011, s. 130.

1

(2)  Viz Eurostat-STAT10/193, 14.12.2010.

2

(3)  V angličtině se pro tuto metodu používá název edutainement.

3

edutainement

(4)  KOM(2010) 245 v konečném znění/2; Úř. věst. C 54,19.2.2011.

4

(5)  EU, ministerské prohlášení, Malmö, Švédsko, 18.11.2009.

5

(6)  EU, ministerské prohlášení „Informační a komunikační technologie a společnost podporující začlenění“, Riga, Lotyšsko dne 11.06.2006, s. 4.

6

(7)  Podle mezinárodně působící ekonomické školy INSEAD, „The Business School for the World“, citované A. Richierem z GŘ pro podniky a průmysl na slyšení dne 28.3.2011.

7

(8)  Směrnice 2002/22/ES.

8

(9)  Úř. věst. C 94, 18.4.2002; Úř. věst. C 110, 9.5.2006; Úř. věst. C 175, 27.7.2007; Úř. věst. C 224, 30.8.2008; Úř. věst. C 175, 28.7.2009; Úř. věst. C 128, 18.5.2010; Úř. věst. C 44, 11.2.2011; Úř. věst. C 54, 19.2.2011; Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 53.

9

(10)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 17; Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 115; Úř. věst. C 74, 23.3.2005, s. 44.

10

(11)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 84.

11

Viz EHTEL, European Health Telematics Association.

(12)  KOM(2010) 636 v konečném znění – Úmluva OSN o osobách s postižením, 22.1.2010.

12

(13)  Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 85.

13

(14)  Úmluva UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů ze dne 20.10.2005, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007; usnesení EP ze dne 5.5.2010 Nová digitální agenda pro Evropu: 2015.eu.

14

(15)  IMI, KOM(2011) 75 v konečném znění, dne 21.2.2011 – Spolupráce a Evropa/Hospodářský rozvoj a zaměstnanost, www.ec.europa.eu/imi-net.

15

(16)  Cloud computing: používání informačních technologií k dodávání zboží, služeb a řízení v reálném čase prostřednictvím internetu, a to v rámci podniku (soukromě) nebo veřejně, případě v kombinaci (hybridně). Stanovisko CESE (TEN/452), připravuje se.

16

(17)  E-learning: využívání nových technologií, multimédií a internetu ke zvyšování kvality vzdělávání a odborné přípravy prostřednictvím vzdáleného přístupu ke zdrojům a službám a také prostřednictvím spolupráce a výměny znalostí a zkušeností. (definice Evropské komise – iniciativa e-Learning).

17

(18)  CESE Úř. věst. C 218, 23.07.2011, s. 130.

18

(19)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 58 a KOM(2010) 521 v konečném znění.

19

(20)  Alex Türk, předseda Národní komise pro informatiku a svobodu (la Commission Nationale Informatique et Libertés) ve Francii, „La vie privée en péril, des citoyens sous contrôle“ (Soukromý život v nebezpečí, občané pod kontrolou), vydavatelství O. Jacob, 2011; činnost pracovní skupiny G29 sdružující zástupce všech nezávislých orgánů pověřených ochranou celostátních údajů (článek 29, směrnice za dne 24.10.1995.

20

(21)  7. rámcový program výzkumu a vývoje na období 2007–2013 - rozhodnutí ES 1982/2006 ze dne 18.12.2006.

21

(22)  Stanovisko 5/2009 skupiny G29 k sociálním sítím na internetu, 12.6.2009, kap. 5 odst. 8: vytvoření automaticky nastavených technologií pro respektování soukromí.

22

(23)  www.ec.europa.eu/eyouguide.

23

(24)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. května 2010 o nové digitální agendě pro Evropu: 2015.eu, bod 29: „řada členských států dosud neratifikovala Úmluvu Rady Evropy o kyberkriminalitě.“

24

(25)  Dokument č. 3708 INFOSOC, březen 2008 – Charta práv spotřebitelů v digitálním světě.

25

(26)  KOM(2010) 245 v konečném znění, opatření 4.

26

(27)  Prohlášení z Malmö, 2009.

27

(28)  Rámcová dohoda mezi ETUC-BUSINESS.EUROPE, CEEP a UEAPME, 2010.

28

(29)  Doporučení Evropského parlamentu a Rady o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (2008/C/111/01).

29

(30)  Konzultace probíhá do 2.5.2011.

30

(31)  EP, zpráva paní Podimatové o zdanění finančních transakcí: 529 hlasů pro, 127 hlasů proti, 18 se zdrželo hlasování (8. a 9.3.2011).

31

(32)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 8.

32

(33)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 72.

33

(34)  Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 8.

34

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/19

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Východní partnerství a východní rozměr politik EU, se zvláštním důrazem na zemědělskou politiku EU, bezpečnost potravin, nerušený obchod, větší spolupráci a rozvojovou pomoc a strategické partnerství“ (průzkumné stanovisko)

2011/C 318/03

Zpravodaj: pan KALLIO

Dne 30. listopadu 2010 se budoucí polské předsednictví EU, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodlo konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Východní partnerství a východní rozměr politik EU, se zvláštním důrazem na zemědělskou politiku EU, bezpečnost potravin, nerušený obchod, větší spolupráci a rozvojovou pomoc a strategické partnerství

(průzkumné stanovisko).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 149 hlasy pro, 1 hlas byl proti.

1.   Závěry a doporučení

1.1   EHSV zdůrazňuje, že cíle zemí zapojených do partnerství a jejich připravenost provést politické a hospodářské reformy jsou důležitým prvkem při jednáních o dohodách o přidružení a volném obchodu s Evropskou unií.

1.2   EHSV považuje za důležitou otázku, jak velká je schopnost nebo politická ochota těchto zemí provést hospodářské a sociální reformy požadované těmito dohodami.

1.3   Podle EHSV je zásadní, aby cílem dohod o přidružení a volném obchodu bylo sladění zájmů partnerských zemí a EU, aby měly z budoucího pokroku prospěch všechny strany.

1.4   Výbor se domnívá, že vyjednávací strategie EU musí více zohlednit postavení zemědělství a význam zemědělské politiky pro spolupráci mezi EU a partnerskými zeměmi. Zemědělský a potravinářský sektor musí mít v dohodách o spolupráci mezi EU a partnerskými zeměmi konkrétnější roli.

1.5   EHSV zdůrazňuje, že zemědělství a zemědělská politika dosud neměly v platformě hospodářské integrace a soudržnosti s politikami EU žádné postavení. Mezi projednávaná témata je třeba zahrnout zemědělství, výrobu potravin a zemědělskou politiku.

1.6   EHSV pevně zastává názor, že zemědělství je pro hospodářský, sociální a regionální rozvoj partnerských zemí nesmírně důležitým sektorem. Dosažení stanovených cílů bude vyžadovat příznivý zemědělský rozvoj. Investice do zemědělství a jeho rozvoj jsou také klíčovými podmínkami pro snížení chudoby ve venkovských oblastech.

1.7   EHSV považuje za důležité, aby se rozvíjela konkurenceschopnost zemědělských výrobků a potravin v partnerských zemích, jakož i rozvoj bezpečnosti potravin a jejich jakosti. Dodržování předpisů a norem stanovených v Dohodě WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření se ukázalo být hlavním problémem při zajišťování přístupu potravin z partnerských zemí na trh. Zajišťování bezpečnosti potravin na trzích EU vyžaduje dodržování kvalitativních kritérií. Partnerské země potřebují k překonání těchto problémů technickou a finanční podporu a poradenství.

1.8   Potíže partnerských zemí s plněním předpisů a norem pro potraviny obsažených v Dohodě WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření byly označeny za hlavní překážku obchodu se zemědělskými produkty. Komise však musí vždy, když to bude možné, usilovat o vyjednání vzájemného uznávání, budou-li již země Východního partnerství mít jiné stávající a platné sanitární a fytosanitární normy, a to i v případě, když tyto normy nebudou kompatibilní. Zároveň musí být EU a tyto země nanejvýš bdělé, aby zajistily, že od vstoupení obsáhlých a komplexních zón volného obchodu v platnost nebudou moci subjekty ze třetích zemí nalézt způsob, jak podloudně dovážet nelegální nebo normám neodpovídající potraviny (či jiné uznané hrozby pro zdraví lidí, zvířat a rostlin) do EU. EHSV navrhuje, aby se otázka sanitárních a fytosanitárních norem stala novým zvláštním bodem v rámci stěžejních iniciativ.

1.9   EHSV zdůrazňuje, že přechod k tržnímu hospodářství vyžaduje změnu myšlení, rozvoj legislativy a institucí a také komplexní technické schopnosti při přizpůsobování metod a postupů primární produkce, zpracování a zahraničního obchodu.

1.10   Výbor je toho názoru, že spolupráce musí být posílena zejména v oblastech odborné přípravy a výzkumu, v nichž důležitou součástí rozvoje vzájemného porozumění a provozních modelů jsou společné výzkumné projekty, návštěvy a semináře.

1.11   EHSV také zdůrazňuje, že je ve společném zájmu EU a partnerských zemí, aby zabránily škodlivým dopadům umělých hnojiv a pesticidů na životní prostředí, a to jak v půdě, tak ve vodě. Důležitým rozvojovým cílem je také zajištění koloběhu živin.

1.12   EHSV se domnívá, že pro rozvoj zemědělství je také velmi důležitá spolupráce mezi EU a partnerskými zeměmi v otázkách energetiky.

1.13   EHSV zdůrazňuje, že dodržování základních pracovních práv schválených Mezinárodní organizací práce (MOP) je klíčovým prvkem pro respektování lidských práv. Je důležité, aby se v obsáhlých a komplexních zónách volného obchodu vytvářených mezi EU a partnerskými zeměmi dodržovaly mezinárodně schválené pracovní normy.

1.14   EHSV se domnívá, že země zapojené do Východního partnerství by měly poskytovat výraznou dodatečnou podporu organizacím z potravinářského odvětví. Organizace musí být rozsáhle zapojeny do fóra občanské společnosti. Týká se to i výraznější úlohy EHSV a vyvážené účasti organizací, které zastupuje, v této důležité práci.

1.15   EHSV se domnívá, že EU a vlády partnerských zemí musí podpořit a povzbudit budování kapacit organizací a jejich účast na přípravě strategie Východního partnerství a rozvoj postupů, aby mohla svobodná občanská společnost výrazně přispět k rozvoji spolupráce v zemědělství.

2.   Důvody pro předložení průzkumného stanoviska

2.1   Evropská unie má zájem na tom, aby na její východní hranici panovala stabilita a zlepšila se zde správa a hospodářská situace. Evropská politika sousedství je velmi úspěšným nástrojem pro vytváření užších vazeb mezi EU a jejími sousedy. Politika Východního partnerství, která byla schválena v roce 2009 v Praze, by měla zajít dále. Naši partneři (1) ve východní Evropě a na jižním Kavkazu usilují o posílení svých vztahů s EU. EU tyto země silně podporuje v jejich úsilí o sblížení s EU. Nezbytné reformy jsou důrazně prosazovány prostřednictvím Východního partnerství, jež je součástí evropské politiky sousedství, protože partnerské země jsou v současnosti sužovány nedostatky v oblasti politických cílů a praktického zavádění demokracie.

2.2   Podle prohlášení Evropské rady (2) přinese Východní partnerství významné posílení politiky EU vůči východním sousedním a partnerským zemím tím, že bude usilovat o vytvoření podmínek pro politické sblížení a další hospodářskou integraci mezi Evropskou unií a jejími východními partnery.

2.3   Cílem dvoustranných jednání je uzavřít dohodu o přidružení s každou zemí, přičemž jejím klíčovým prvkem je obsáhlá a komplexní zóna volného obchodu (3) (anglická zkratka DCFTA (4)).

2.4   Pro pokrok jednání jsou důležité cíle partnerských zemí a politická ochota uzavřít dohody s Evropskou unií. Klíčovou otázkou je to, jak velká je schopnost nebo politická ochota těchto zemí provést hospodářské a sociální reformy požadované těmito dohodami.

2.5   Partnerské země se v Pražském prohlášení zavázaly k politickým a hospodářským reformám. Důležité jsou v tomto ohledu demokracie, řádná správa a prosazování právního státu, vymýcení korupce stejně jako respektování lidských práv a zajištění účasti občanské společnosti. Výchozím bodem hospodářských reforem je uplatnění postupů tržního hospodářství a přizpůsobení pravidel a předpisů legislativě EU (5).

2.6   Mnohostranná cesta Východního partnerství doplňuje dvoustranné vztahy vytvořením spolupráce, otevřeného dialogu a výměny osvědčených postupů a zkušeností. Spolupráce je rozvíjena prostřednictvím tematických platforem a určitých stěžejních iniciativ (6) a také prostřednictvím fór občanské společnosti (7). Sbližováním zemědělského sektoru a zemědělské politiky se zabývá platforma hospodářské integrace. Úloha zemědělství a zemědělské politiky dosud neexistovala. Je třeba, aby byly zahrnuty mezi projednávaná témata.

2.7   Zemědělství a výroba potravin jsou ve všech zemích zapojených do Východního partnerství stěžejními odvětvími. Jejich podíl na HDP je vysoký a je v nich zaměstnáno značné množství lidí. Silný růst zemědělské a potravinářské výroby je podmínkou růstu celého hospodářství a zároveň snížení chudoby.

2.8   Toto stanovisko:

| a) | zdůrazňuje, že je třeba ozřejmit strategický přístup EU k zemím zapojeným do Východního partnerství, a to i v oblasti zemědělské politiky; |
| --- | --- |

a)

zdůrazňuje, že je třeba ozřejmit strategický přístup EU k zemím zapojeným do Východního partnerství, a to i v oblasti zemědělské politiky;

| b) | zkoumá realizované nebo probíhající projekty v zemědělství, které podporují cíle Východního partnerství; |
| --- | --- |

b)

zkoumá realizované nebo probíhající projekty v zemědělství, které podporují cíle Východního partnerství;

| c) | upozorňuje na to, že zemědělské otázky souvisejí s mnoha oblastmi politik EU a s jejich cíli v politice partnerství. |
| --- | --- |

c)

upozorňuje na to, že zemědělské otázky souvisejí s mnoha oblastmi politik EU a s jejich cíli v politice partnerství.

2.9   EHSV navrhuje, aby vyjednávací strategie EU více zohlednila význam zemědělské politiky pro spolupráci mezi EU a partnerskými zeměmi a postavení zemědělství v rozvojové politice partnerských zemí.

2.10   Partnerské země jsou významnými producenty obilí, hospodářských zvířat, zeleniny a kořenové zeleniny a také ovoce a hroznů. Ukrajina je jedním z nejdůležitějších producentů obilí na světě. V roce 2008 byla na osmém místě mezi producenty a na sedmém mezi vývozci. Přestože se produktivita zlepšuje, roční výtěžek sklizně by se ještě mohl výrazně zvýšit. Zatímco se roční sklizeň Ukrajiny pohybuje mezi 40 a 50 miliony tun, roční sklizeň obilovin v ostatních pěti partnerských zemích je úhrnem okolo 15 milionů tun.

2.11   EU-27 je největším obchodním partnerem Ukrajiny, Arménie, Ázerbájdžánu, Gruzie a Moldavska (8) a druhým největším obchodním partnerem Běloruska (9). Více než polovina vývozu z Moldavska a o něco méně než 50 % vývozu Arménie a Ázerbájdžánu míří do zemí EU. Zemědělské produkty kromě toho mají v obchodu zemí Východního partnerství s EU velmi důležitou roli.

3.   Strategické prvky zemědělství a zemědělské politiky

3.1   EHSV zdůrazňuje, že zemědělství je pro hospodářský, sociální a regionální rozvoj partnerských zemí zvlášť důležitým sektorem. Zlepšování bezpečnosti potravin je pro tyto země také hlavním sociálním cílem. Je velice zapotřebí technologií či jen zkušeností s výrobou, zpracováním a marketingem. Dalším cílem partnerských zemí je rozvinout kvalitu a konkurenceschopnost zemědělských výrobků a potravin.

3.1.1   Dalším strategickým prvkem, který je třeba vzít v úvahu, je politika rozvoje venkova jako druhý pilíř SZP, což umožní využívat fondy EU ke zlepšení hospodářské a sociální situace venkovských oblastí a obyvatel. Nejde pouze o to, aby zemědělská produkce splňovala požadavky EU, ale také o zachování pracovních míst a obyvatelnosti venkova v souladu s jeho kulturními a environmentálními opatřeními zajišťujícími udržitelný rozvoj venkova.

3.2   EU má trh s 500 milionů spotřebitelů, což z ní činí největší obchodní oblast světa ve smyslu její kupní síly. Blízkost trhů umožňuje partnerským zemím a EU povzbudit obchod, a tím i podmínky pro hospodářský růst.

3.3   Cílem zemědělské a obchodní politiky EU je zajistit stabilitu trhů s potravinami v měnících se podmínkách. Prováděná politika by měla evropským spotřebitelům zajistit velmi jakostní produkty za přiměřenou cenu. Je důležité, aby tato politika přinesla stabilitu trhům, které zajišťují potřeby spotřebitelů a zároveň zaručují přiměřený příjem zemědělcům.

3.4   Udržování bezpečnosti potravin je jedním z nejdůležitějších cílů zemědělského a potravinářského sektoru EU. Bezpečnost potravin pro spotřebitele je zajištěna tím, že se bude předcházet nemocem zvířat a rostlin a budou se pečlivě monitorovat zdraví škodlivé zbytky. Tato kontrolní opatření na hranicích se vztahují i na potraviny dovážené do EU z partnerských zemí.

3.5   Podle EHSV je zásadní, aby cílem dohod o přidružení a volném obchodu bylo sladění zájmů jak partnerských zemí, tak EU, aby měly z budoucího pokroku prospěch všechny strany.

4.   Východiska pro jednání o volném obchodu a klíčové otázky

4.1   Do jednání o oblasti volného obchodu je zahrnuta celá řada s obchodem souvisejících témat: cla, služby, celní formality, předpisy a normy stanovené v Dohodě WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření, veřejné zakázky, zeměpisná označení, nástroje na ochranu obchodu a technické otázky ochrany hranic (10).

4.2   Jednání s Ukrajinou o obsáhlé a komplexní zóně volného obchodu nyní intenzivně probíhají již dva roky. Jednání byla zahájena poté, co se Ukrajina stala v roce 2008 oficiálně členem WTO (11). V jednáních zatím nedošlo k průlomu, tohoto cíle však může být dosaženo v roce 2011.

4.3   Zahájení obdobných jednání o oblasti volného obchodu vyžaduje členství ve WTO. V současnosti je snaha zahájit co nejrychleji jednání s Moldavskem, Arménií a Gruzií. Moldavsko naznačilo svoji ochotu velmi rychle prosadit jednání.

4.4   Ázerbájdžán zatím není členem WTO, což znamená, že jednání o volném obchodu s ním stále nemohou být zahájena. Pro jednání o volném obchodu s Běloruskem pak neexistují politické podmínky.

4.5   Dodržování předpisů stanovených v Dohodě WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření se ukázalo být hlavním problémem při zajišťování přístupu zemědělských produktů a potravin na trh. Dohoda WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření spolu s dalšími normami EU v oblasti životního prostředí a zdraví vyžadují, aby Ukrajina a další partnerské země učinily významné kroky za účelem rozvoje. Partnerské země proto potřebují technickou a finanční podporu a poradenství.

5.   Rozvoj zemědělského sektoru v partnerských zemích

5.1   Program Východního partnerství, který byl dohodnut 7. května 2009 v Praze, povyšuje na novou úroveň finanční spolupráci mezi EU a šesti partnerskými zeměmi. EU vyčlenila na spolupráci v období 2010–2013 600 milionů eur. Financování je přidělováno prostřednictvím Evropského nástroje sousedství a partnerství (ENPI) (12).

5.2   V období 2007–2011 proběhne 10–12 konkrétních projektů na rozvoj zemědělství a bezpečnosti potravin (13). Mnoho projektů je malých. Největším projektem je modernizace výroby moldavského vína. Na financování se podílí také Evropská investiční banka a tento projekt byl zahájen v roce 2010.

5.3   Přibližně polovina projektů usiluje o zlepšení bezpečnosti potravin v partnerských zemích pomocí rozvoje know-how, mimo jiné v oblasti sanitárních a fytosanitárních předpisů. Několik projektů je zaměřeno na rozvoj řízení a plánování v zemědělství. V roce 2009 obdržela Gruzie skoro 2 miliony eur na zlepšení bezpečnosti potravin pro ohrožené děti.

5.4   Při jednáních o přidružení s Ukrajinou zdůraznily obě strany mimo jiné, že je důležité podporovat konkurenceschopnost zemědělské výroby a vzít v úvahu kvalitativní faktory potravin (14). Podpora EU v této oblasti by z praktického hlediska měla být směřována do rozvoje institucí, poradenství a odborné přípravy.

5.5   Praktické zkušenosti ukazují, že partnerské země procházejí dlouhým procesem při přechodu z plánovaného na tržní hospodářství. Mělo by se vyvíjet úsilí o podporu tohoto procesu a mělo by se k němu přihlížet. Tento přechod vyžaduje kromě změny myšlení také rozvoj legislativy a vytváření institucí a technické schopnosti při přizpůsobování metod a postupů primární produkce, zpracování a zahraničního obchodu. Partnerská spolupráce a programy EU by měly vytvořit podmínky pro diversifikaci zemědělské spolupráce a zlepšení obchodních podmínek.

5.6   Jako rozvojové cíle pro EU a partnerské země byly označeny konkrétní náměty, což se ukázalo být rozhodující pro dvoustranná jednání. Témata a náměty v těchto oblastech jsou známy jako stěžejní iniciativy. Vzhledem k tomu, že potíže s dodržováním předpisů a norem stanovených v Dohodě WTO o uplatňování sanitárních a fytosanitárních opatření byly označeny jako překážky obchodu s potravinami, mělo by být toto téma zahrnuto do stěžejních iniciativ.

6.   Zohlednění environmentálních faktorů a sociálního dopadu

6.1   Zemědělská výroba a potravinářský průmysl mají značný dopad na místní životní prostředí. Zvolené metody obdělávání půdy ovlivňují zejména její kvalitu a kvalitu povrchových a podzemních vod. Je ve společném zájmu EU a partnerských zemí, aby zabránily škodlivým dopadům umělých hnojiv a pesticidů na životní prostředí, a to jak v půdě, tak ve vodě. Důležitým rozvojovým cílem je také zajištění koloběhu živin.

6.2   Důležitým faktorem rozvoje a úspěšnosti zemědělské výroby je vývoj situace na globálních trzích s energií a hospodaření s energií v každé zemi. Úrodnost závisí na dostupnosti a ceně vstupů vyžadujících energii, jako jsou například hnojiva. Výroba energie z obnovitelných zdrojů má zároveň dopad na ceny potravin, protože některé druhy této energie lze vyrábět v zemědělských oblastech. Pro rozvoj zemědělství je proto také velmi důležitá dvoustranná spolupráce mezi EU a partnerskými zeměmi v otázkách energetiky.

6.3   Při vzájemných stycích mezi Evropskou unií a partnerskými zeměmi by se mělo přihlédnout k úloze zemědělského sektoru v rozvoji venkovských oblastí v partnerských zemích. Bez příznivého regionálního rozvoje dosáhnou rozdíly v chudobě mezi jednotlivými regiony kritické úrovně.

6.4   Dodržování základních pracovních práv přijatých Mezinárodní organizací práce (MOP) je klíčovým prvkem lidských práv. Je důležité, aby se v zóně volného obchodu vytvářené mezi EU a partnerskými zeměmi dodržovaly tyto přijaté pracovní normy.

7.   Rozvoj správních a dalších forem spolupráce

7.1   Provádění Východního partnerství, dohod o přidružení, obsáhlé a komplexní zóny volného obchodu a dalších forem spolupráce vyžaduje značnou interakci a spolupráci mezi politiky, kteří přijímají rozhodnutí, orgány a odborníky, ale i mezinárodními organizacemi, nemluvě o sociálních a hospodářských organizacích a organizacích občanské společnosti. Při provádění programu Východního partnerství by měly být tyto vztahy vzaty v úvahu.

7.2   Kontakty mezi občany EU a partnerskými zeměmi, zejména mezi mladými lidmi, musí být uznány za prostředek podpory změny. EU uznala hodnotu kulturní spolupráce a mezikulturního dialogu jako nedílnou součást vnějších politik (15).

7.3   Spolupráci lze rozvíjet zejména v oblastech odborné přípravy a výzkumu, v nichž jsou důležitou součástí rozvoje vzájemného porozumění a provozních modelů společné výzkumné projekty, návštěvy a semináře.

8.   Je třeba posílit úlohu a postavení organizací

8.1   Zvláštní pozornost by měla být věnována zapojení organizací občanské společnosti do spolupráce mezi EU a partnerskými zeměmi. EHSV navrhuje podpořit další rozvoj činností organizací občanské společnosti a posílení Fóra občanské společnosti v rámci Východního partnerství.

8.2   Úloha a status občanské společnosti v zemích Východního partnerství jsou nedostatečné. V zájmu rozvoje demokracie je nezbytné, aby došlo k posílení úlohy svobodných organizací. EHSV již vypracoval stanoviska týkající se posílení a podpory úlohy organizací a občanské společnosti v dotčených zemích. Výbor k tomuto tématu vypracoval stanovisko (16) během českého předsednictví na jaře 2009.

8.3   Účast občanské společnosti je až příliš omezená a špatně organizovaná. Jedním z klíčových prvků Východního partnerství musí být poskytování poradenství a podpory široké škále organizací, aby mohly poskytnout významnou přidanou hodnotu při zlepšování a posilování spolupráce mezi EU a partnerskými zeměmi.

8.4   Postavení a možnosti organizací v zemědělském sektoru jsou také poměrně nedostatečné. Organizace v zemědělském sektoru se musí rozvíjet zlepšováním odborné přípravy a prosazováním dovedností jak na vnitrostátní úrovni, tak ve spojení s udržováním vazeb na EU a prováděním Východního partnerství, aby došlo k rozvoji průmyslu a posílení spolupráce s EU.

8.5   Organizace v zemědělském a potravinářském sektoru musí mít mnohem větší úlohu v různých fázích tohoto procesu, aby byl podporován program Východního partnerství. Komplexní povaha potravinového řetězce vytváří další výzvy jak pro pracovníky, průmysl, výzkum, poradenství a řízení, tak pro výrobce. Základní podmínkou zajišťující, že zemědělská spolupráce mezi partnerskými zeměmi a EU bude moci přinášet udržitelné výsledky prospěšné oběma stranám, je podpora činností všech stran a pozvednutí schopností organizací. Je nezbytné, aby EHSV, organizace na úrovni EU a vnitrostátní organizace zintenzivnily společné aktivity.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Východní partneři jsou země východní Evropy a jižního Kavkazu, na něž se vztahuje evropská politika sousedství: Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina. Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě – Východní partnerství, KOM(2008) 823 v konečném znění.

1

(2)  Rada Evropské unie – Prohlášení Evropské rady o Východním partnerství, Brusel, 20. března 2009, 7880/09, CONCL 1.

2

(3)  Alexander Duleba a Vladimír Bilčík: Směrem k regionálnímu strategickému rámci pro Východní politiku EU: hledání synergií mezi Východním partnerstvím a Partnerstvím pro modernizaci s Ruskem, Bratislava 2010.

3

(4)  DCFTA – Deep and Comprehensive Free Trade Area.

4

(5)  Rada Evropské unie – Závěry předsednictví, Evropská rada, Brusel, 19. a 20. března 2009, 7880/09, CONCL 1.

5

(6)  Stěžejní iniciativy jsou (http://www.eeas.europa.eu/eastern/initiatives/index_en.htm):

6

| a) | program integrované správy hranic |
| --- | --- |

a)

program integrované správy hranic

| b) | stěžejní iniciativa „malé a střední podniky“ |
| --- | --- |

b)

stěžejní iniciativa „malé a střední podniky“

| c) | regionální trhy s energií a energetická účinnost |
| --- | --- |

c)

regionální trhy s energií a energetická účinnost

| d) | předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem a připravenost a reakce na ně |
| --- | --- |

d)

předcházení přírodním katastrofám a katastrofám způsobeným člověkem a připravenost a reakce na ně

| e) | stěžejní iniciativa na podporu řádné správy v oblasti životního prostředí |
| --- | --- |

e)

stěžejní iniciativa na podporu řádné správy v oblasti životního prostředí

| f) | diversifikace dodávek energie; jižní koridor. |
| --- | --- |

f)

diversifikace dodávek energie; jižní koridor.

(7)  Provádění Východního partnerství: zpráva pro zasedání ministrů zahraničních věcí, 13. prosince 2010.

7

(8)  EU: DG TRADE: Statistics.

8

(9)  Evropská komise: obchod /dvoustranné vztahy / země / Bělorusko.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

10

(11)  4. společná zpráva o pokroku jednání o Dohodě o přidružení mezi EU a Ukrajinou, Kyjev, 4.–8. listopadu 2010.

11

(12)  Evropská komise, Generální ředitelství pro vnější vztahy, evropská politika sousedství, Příručka o financování v rámci Východního partnerství, 24. září 2010.

12

(13)  EAP Community, www.easternpartnership.org.

13

(14)  Evropská Komise, GŘ RELEX: seznam prioritních oblastí pro program o přidružení mezi EU a Ukrajinou v roce 2010.

14

(15)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

15

(16)  CESE 889/2009, Zapojení občanské společnosti ve Východním partnerství, Úř. věst, C 277, 17.11.2009, s. 30–36.

16

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/24

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Finanční vzdělávání a zodpovědná spotřeba finančních produktů“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/04

Zpravodaj: pan Carlos TRIAS PINTÓ

Dne 20. ledna 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy ve věci

Finanční vzdělávání a zodpovědná spotřeba finančních produktů.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 142 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Narůstající komplikovanost a neprůhlednost finančního systému v posledních letech bránily správnému porozumění finančním produktům.

1.1.1   Vzhledem k této situaci EHSV vítá různé projekty, které uskutečnily Evropská komise a OECD s cílem napravit nedostatky finančního systému. Zároveň sám vyzývá finanční sektor, aby řádným způsobem aplikoval nové předpisy a využil samoregulace, podpořil tak přijímání vhodných a čestných opatření, napravil dřívější jednání některých subjektů a usnadnil přístup k transparentním finančním produktům, u nichž by spotřebitelé věděli, k čemu se skutečně zavazují, a které by umožnily srovnání různých nabídek na trhu.

1.2   Nevyhnutelné zdokonalení regulace, dohledu a transparentnosti finančního systému s cílem zvýšit ochranu spotřebitelů a investorů do finančních produktů nezbavuje občana povinnosti rozvíjet po celý svůj život své finanční dovednosti v zájmu zodpovědné spotřeby finančních produktů prostřednictvím informovaného a solidně podloženého rozhodování. Jedná se zkrátka o vytyčení silného trojúhelníku mezi finančním vzděláváním, tržní regulací a ochranou spotřebitele.

1.3   Finanční vzdělávání musí být pojato jako celistvá politika, která se bude zakládat na spolupráci všech uvedených aktérů: veřejné správy, finančního sektoru, podniků, odborových organizací, sdružení spotřebitelů, vzdělávacího systému a celé veřejnosti jakožto spotřebitelů finančních produktů. Vzdělávání a odborná příprava však musí být poskytovány subjekty nepodléhajícími jakémukoliv střetu zájmů.

1.4   V rámci vzdělávacího systému, který učí evropského občana rozvíjet kritický přístup, musí k finančnímu vzdělávání docházet po celý lidský život. EHSV požaduje, aby bylo do studijních osnov vzdělávacích systémů zapracováno povinné finanční vzdělávání, na které budou navazovat plány zvyšování kvalifikace a rekvalifikace pracovníků. Úkolem takové výuky by měla být mimo jiné podpora uvědomělé správy finančních záležitostí (spoření, užívání kreditních karet, půjčky apod.), s důrazem na sociálně odpovědné finanční produkty. EHSV podporuje opatření pro regulaci finančních trhů se základními produkty, která vypracovala Evropská komise za účelem posílení transparentnosti, zvýšení kvality informací a zlepšení monitorovacích mechanismů.

1.5   Obecně přístupné finanční vzdělávání prospívá společnosti jako celku. Projekty zaměřené na finanční způsobilost musí mít přednostní vliv na ty skupiny, které jsou ohroženy finančním vyloučením. Celý finanční sektor je povinen aktivně se angažovat jak v oblasti mikrofinancování, tak i ve vzdělávání a usnadnit přístup k základním finančním službám.

1.6   EHSV poukazuje na omezený dopad současných programů finančního vzdělávání a také zdůrazňuje, že stejně důležité jako stanovování potřeb v oblasti vzdělávání spotřebitelů finančních produktů a následné předkládání návrhů je také vyhodnocování kvality různých vzdělávacích programů a účinnosti možného přístupu k nim, za účasti zainteresovaných stran.

1.7   Finanční vzdělávání je tedy klíčovým aspektem pro uchování důvěry ve finanční systém a pro zodpovědnou spotřebu finančních produktů. Proto je v zájmu budoucnosti nutné, aby nejvýznamnější veřejné i soukromé instituce a zúčastněné strany spojily síly při vytváření strategií pro finanční vzdělávání a jeho dostatečné financování, a napravily tak nedostatek koordinace a součinnosti v rámci velkého počtu stávajících iniciativ (na mezinárodní, evropské i vnitrostátní úrovni).

1.8   EHSV si je vědom omezených pravomocí Evropské komise v oblasti vzdělávání, ale navzdory tomu tvrdí, že finanční vzdělávání má širší dosah než vzdělávání jako takové, protože také zahrnuje posílení postavení osob, řeší sociální vyloučení a podporuje zodpovědnou spotřebu.

1.9   A nakonec EHSV zdůrazňuje, že potřeby spotřebitelů finančních produktů musí být prioritním tématem v rámci mezinárodních setkání na vysoké úrovni, především summitu G20. Proto požaduje, aby byla vytvořena expertní skupina pro finanční ochranu spotřebitelů.

2.   Finanční kultura a úloha spotřebitelů

2.1   Kultura finanční deregulace a samoregulace, finanční kreativita, zdokonalování nových nástrojů a neprůhlednost systému byly v minulosti hlavní příčinou vážné krize, kterou jsme v současnosti zasaženi, a ztížily občanům porozumění podstatě fungování složitého a globalizovaného trhu, který je zaplaven širokou škálou finančních produktů.

2.2   V takzvané znalostní společnosti, jež musí využít vzdělávacího systému, který dokáže rozvíjet kritický přístup občanů, je finanční vzdělávání strategickým nástrojem, který musí provázet novou regulaci finančního systému. Není možné plně zajistit, aby byl finanční systém stabilní, bezpečný a transparentní bez zapojení zodpovědného spotřebitele, odhodlaného rozvíjet své finanční dovednosti.

2.3   Zodpovědná spotřeba finančních produktů, která umožňuje odlišit přání od potřeby, nabývá na významu. Stejně tak získává na oblibě zodpovědné spoření, ke kterému dochází v dlouhodobém horizontu a které je založeno na sociálně odpovědných produktech (1), tedy takových, které lépe plní svou úlohu v oblasti životního prostředí, sociální oblasti a oblasti správy a řízení společnosti.

2.4   Cílem nemusí být pouze předávání znalostí a dovedností (finanční vzdělávání), ale také dosažení informovaného povědomí (finanční gramotnost) za účelem přijímání správných rozhodnutí v reálných podmínkách při správě osobních financí (finanční způsobilost).

2.5   Důležitou součástí rozhodnutí, která člověk během svého života přijímá, jsou ta, která se týkají financí, což přímo ovlivňuje jeho osobní a rodinný život, od zajišťování prostředků pro financování studií, až po plánování zdrojů příjmů při odchodu do penze. (2)

2.6   Mimoto, vzhledem k mezinárodní hospodářské krizi a k narůstajícímu zájmu veřejnosti o udržitelnost a k samotnému chování podnikatelských struktur v oblasti životního prostředí, sociální oblasti a oblasti správy a řízení podniků je důležité poskytovat více informací o tom, jak zahrnout kritéria takového chování do přijímání finančních rozhodnutí drobných spotřebitelů.

2.7   Proto je podle EHSV pro uchování důvěry v dobře regulovaný finanční systém, včetně zabezpečení jeho rozvoje a stability, klíčové umožnit, aby měly k finančnímu vzdělávání přístup všechny vrstvy obyvatelstva, s dostatečnou intenzitou a v průběhu celého života, a napomáhat tak inteligentní spotřebě finančních produktů, založené na informovaném a solidně podloženém rozhodování. Tato otázka se stává společným cílem vlád a regulačních a dozorčích orgánů.

2.8   Důležitou roli musí hrát také finanční subjekty. Proto musí společnost počítat se závazkem finančního sektoru garantovat čestné a transparentní poskytování služeb klientovi, které se bude jednoznačně zakládat na zájmech osob.

3.   Opatření v oblasti finančního vzdělávání

3.1   Finančním vzděláváním se rozumí takový proces, díky němuž spotřebitelé lépe rozumí finančním produktům, prohlubují si znalosti o finančních rizicích i tržních příležitostech a přijímají ekonomická rozhodnutí podložená vhodnými informacemi. Obecně přístupné finanční vzdělávání prospívá společnosti jako celku, snižuje rizika finančního vyloučení a podporuje spotřebitele v tom, aby plánovali a spořili, čímž také takto přispívá k omezování nadměrné zadluženosti.

3.2   S cílem podpořit finanční vzdělání spotřebitelů vyvinuly dozorčí orgány, finanční subjekty a další aktéři občanské společnosti řadu iniciativ, pod zastřešujícím názvem „programy finančního vzdělávání“.

3.3   Tato výzva není novinkou; již dříve na ni reagovaly OECD (3), Evropská komise (4) a Rada pro hospodářské a finanční věci (5).

3.4   V tomto smyslu patří mezi nejvýznamnější počiny evropských institucí skutečnost, že se v rámci projektu na téma vzdělávání spotřebitelů s názvem Development of On Line Consumer Education Tools for Adults
  (DOLCETA) začaly zabývat rozsáhlou částí věnovanou finančnímu vzdělávání. Kromě toho Komise v říjnu 2008 zřídila expertní skupinu s názvem Expert Group on Financial Education
  (EGFE), která se od té doby pravidelně schází za účelem analýzy různých strategií rozvoje programů finančního vzdělávání a podpory spolupráce veřejného a soukromého sektoru pro jejich lepší provádění.

3.5   Mezi skutečnostmi, kvůli kterým je třeba zdokonalit finanční vzdělávání, figuruje složitost nových finančních nástrojů, demografické změny (6) a nový evropský právní rámec (7).

3.6   K tomu se přičítá to, že obyvatelstvo má všeobecně nedostatečné finanční vzdělání. K dosažení tohoto cíle je nutné, aby občané nejprve získávali povědomí o nutnosti zdokonalovat své finanční vzdělání. V tomto smyslu EHSV žádá, aby bylo zesíleno úsilí v rámci vnitrostátních osvětových kampaní týkajících se financí.

3.7   EHSV podporuje poskytování účinného přístupu k programům zaměřeným na finanční způsobilost všem občanům (dětem, mladým lidem, seniorům, postiženým osobám a dalším skupinám) s tím, že příslušná témata budou odpovídat životní etapě, ve které se nacházejí, a zohledňovat cíle a zájmy každé skupiny. Konkrétní obsah vzdělávání (finanční plánování, spoření, zadlužení, pojištění a důchody apod.) a konkrétní postupy provádění musí být doprovázeny účinnými přístupovými kanály k příslušným segmentům obyvatelstva: školy, pracoviště, sdružení spotřebitelů, internetové stránky, specializované publikace, sdělovací prostředky atd.

3.8   Děti a mladí lidé jsou v těchto programech prioritní cílovou skupinou, ale pouze v malém počtu zemí je finanční vzdělávání součástí studijních plánů. (8) EHSV zdůrazňuje, že dokud k tomu nedojde, nebude dosaženo žádoucích cílů v oblasti finanční způsobilosti.

3.9   EHSV zároveň vyzývá Evropskou komisi a ostatní instituce ke zdokonalení informování a zvyšování povědomí o sociálně odpovědných investicích v různých členských státech, v rámci jejích současných iniciativ v oblasti finančního vzdělávání.

3.10   Probíhající programy v oblasti finančního vzdělávání, v zemích jako Spojené království (program obecného poradenství), Francie (institut finančního vzdělávání), Španělsko (plán finančního vzdělávání na léta 2008–2012), Rakousko (iniciativa Finanz Wissen) apod., jsou správně navrženy, ale jsou nedostatečně šířeny a chybí jim prováděcí strategie s dostatečným dosahem a povědomí mezi občany o vzdělávací nabídce těchto institucí.

3.11   EHSV považuje za nutné vystupňovat úsilí při provádění studií určených k vyhodnocení vhodnosti obsahu vzdělávání a možných přístupů k němu a potažmo k poměřování zlepšení finančních dovedností v dlouhodobém horizontu, obzvláště co se týče dopadu finančního vzdělávání na vzdělání dětí a mládeže.

4.   Nové finanční chování spotřebitelů

4.1   Okolní demografické, sociokulturní a technologické faktory vyvolávají nové finanční chování spotřebitelů. Ti konkrétně v dnešní době požadují produkty na míru, profesionálnější zacházení a více informací, zajímají se o osud svých investic (9) a zaujímají kritický postoj.

4.2   V tomto smyslu se úzký vztah, který klienti udržují s finančními subjekty, postupně narušuje. Pracují s různými subjekty, požadují blízkou dostupnost pobočky nebo pracují s elektronickým bankovnictvím, vyhledávají účinné služby a usilují o výnosnost svých aktiv.

4.3   Klíčem k úspěšnému dosažení věrnosti klientů spočívá ve správném nakládání s informacemi s cílem analyzovat spotřebitelské zvyklosti a v souladu s jejich vymezením poskytovat vhodné informace. Zároveň však musí spotřebitel zhodnotit obdrženou informaci a pečlivě zanalyzovat to, co sjednává.

4.4   Pokud jde o sdružení spotřebitelů, doporučujeme stanovit soubor standardů v oblasti vztahů s finančními subjekty (osobní přístup, kvalita služeb, stupeň specializace u určitých produktů), spíše než se nechat unášet vírem lepší výnosnosti. Takto finanční vzdělání umožní spotřebiteli rozpoznat nebezpečí podvodných finančních podniků.

5.   Podpora transparentnosti pro lepší ochranu a znovunabytí důvěry

5.1   Opatření v oblasti finančního vzdělávání musí být doprovázena komplexní regulací finančních trhů a účinným zdokonalením ochrany spotřebitele finančních produktů. Přesto však finanční regulace nezbavuje občana povinnosti rozvíjet po celý svůj život své finanční dovednosti.

5.2   Transparentnost je nezbytným nástrojem pro vztah s uživatelem a podstatným prostředkem pro znovunabytí důvěry spotřebitelů v odvětví finančních služeb.

5.3   Transparentnosti informací je možné dosáhnout prostřednictvím zavádění takových iniciativ, jakými jsou zprávy a publikace, zodpovědné poradenství, informativní brožury, letáky a návody, nové způsoby konzultací, prezentace produktů a finančních služeb atd. Musí být odstraněno malé písmo, nepřiměřené podmínky smluv a lživá reklama.

5.4   Pro klienty jsou finanční subjekty obecně zdrojem znepokojení kvůli nedostatečné komunikaci, způsobu kontaktu s veřejností („front office“) a samotným dokumentům, kdy většina z nich je pro laiky nesrozumitelná. Vzhledem k této situaci musí finanční subjekty disponovat kvalifikovaným personálem, který bude poskytovat informace klientům, usilovat o kontakt s nimi a používat jejich jazyk.

5.5   Při obchodování s finančními produkty a službami se požadavky na informace stupňují a je nutné pravdivě informovat spotřebitele o smluvních podmínkách a jejich příslušných dopadech a poskytovat dostatečnou časovou rezervu pro přijetí nabídky.

5.6   Je obzvláště nezbytné specifikovat související rizika každého úkonu a usilovat o jejich vyvážené přejímání, vzhledem k tomu, že v poslední době je možné pozorovat narůstající přesun rizik finančních produktů na spotřebitele. V případě elektronického bankovnictví je nutné zaručit kompletní přístup k nejdůležitějším informacím.

5.7   Konkrétně směrnice 2007/64/ES o platebních službách ukládá široký přístup k informacím. Směrnice o trzích finančních nástrojů (10) stanovuje potřebné informace při poskytování investičních služeb, které se týkají všech způsobů uzavírání smluv, tedy informace poskytované před, při a po uzavření smlouvy. Stejně tak od finančních subjektů vyžaduje, aby posílily ochranu investorů a nabízely svým klientům vhodné produkty, na základě rozdílných sociokulturních a rizikových profilů.

5.8   Dalším dokumentem týkajícím se ochrany práv spotřebitelů je směrnice 2008/48/ES o smlouvách o spotřebitelském úvěru, v níž je stanoven princip „odpovědného poskytování úvěrů“, který věřiteli ukládá povinnost poskytovat poradenství a vyhodnocovat současnou i budoucí platební schopnost spotřebitele v souladu s jím předloženými informacemi a na základě náležité konzultace databází.

5.9   V budoucnu bude důležitým unijním nástrojem pro posilování důvěry občanů Akt o jednotném trhu (11), který obsahuje část věnující se opatřením určeným k ochraně drobných spotřebitelů finančních produktů s tím, že je zvláštní pozornost věnována transparentnosti bankovních poplatků a nynější nedostatečné ochraně spotřebitelů hypotečních úvěrů.

6.   Podpora osvědčených postupů v bankovnictví

6.1   Finanční deregulace v posledních desetiletích usnadnila propojení mezi bankovním a kapitálovým trhem, což zesílilo rizika nedostatečné ochrany práv klientů komerčního bankovnictví.

6.2   Spotřebitelé se ohrazují, že při uvádění finančních produktů na trh chybějí informace, obzvláště pokud je o nové sofistikované produkty.

6.3   Evropská komise (12) konkrétně zdůrazňuje tyto základní problémy spotřebitelů v jejich vtahu k bankám: nedostatek informací před uzavřením smlouvy, nedůvěryhodné poradenství, netransparentnost bankovních poplatků a potíže při změně zúčastněného subjektu.

6.4   Pro boj s těmito nedostatky Evropská komise předložila bankovnímu odvětví projekt týkající se samoregulace, s cílem zdokonalit přístup k informacím, vysvětlit bankovní poplatky a umožnit jejich srovnání. EHSV vítá tento důležitý harmonizační projekt, jehož cílem bude standardizovanější systém, jenž umožní srovnání různých nabídek. Zároveň upozorňuje na to, že pro úspěch tohoto procesu je třeba zapojit spotřebitelské organizace.

6.5   Na druhou stranu je zřejmý odpor finančních institucí předkládat svým klientům jiné než vlastní produkty, jelikož pro ně nejsou tak výnosné. Vedle toho mezi omyly, kterých se dopustily subjekty kolektivního investování, patří uvádění nových produktů nezávisle na poptávce po nich.

6.6   Obecně je nesoulad mezi potřebami a sjednanými produkty skutečností, která se opírá o model řízení, kdy nabídka vytváří poptávku a využívá při tom narůstajících rozdílů ve znalostech vzhledem k asymetričnosti informací mezi poskytovateli a uživateli finančních produktů. V tomto kontextu EHSV navrhuje zavést přísný a závazný „etický kodex“ pro zaměstnance finančních institucí, který by omezil případný konflikt zájmů mezi poradenstvím a obchodováním. Finanční instituce by měly nést důkazní břemeno ohledně svého dodržování etického kodexu.

6.7   Finanční zprostředkovatelé (nejenom bankovní, ale i pojišťovací agenti, burzovní makléři apod.) musí přistoupit k osvědčeným postupům s cílem ochránit spotřebitele finančních služeb, aniž by bylo dotčeno přísné dodržování platných předpisů, a to prostřednictvím opatření zacílených na zlepšení kvality informací (jasných, přesných, odpovídajících potřebám a srovnatelných s ostatními nabídkami), politik, které by umožňovaly finanční vzdělávání střadatelů a investorů, profesionálního poradenství (důvěryhodného a čestného), které by usnadňovalo uživatelům jejich volbu, a nezávislého subjektu, který by chránil práva a zájmy spotřebitelů finančních produktů (ombudsman).

6.8   S cílem posílit tento nový scénář upozorňuje EHSV na potřebu zlepšit kvalifikaci finančních zprostředkovatelů, aby mohli vykonávat nutnou vzdělávací činnost. Výzva, před kterou stojí finanční zprostředkovatelé, je dvojí: na jedné straně je třeba, aby znali lépe produkty, které nabízejí, a na stranu druhou musí umět efektivně poskytovat informace jejich uživatelům.

7.   Podpora finančního začlenění

7.1   EHSV si uvědomuje, že k finančnímu začlenění musí docházet v kontextu plného sociálního začlenění osob. Je zřejmé, že záruka zaměstnání, sociální ochrana apod. umožňují, aby bylo finanční vzdělávání proveditelné.

7.2   Různé studie (13) poukazují na nedostatečnou úroveň finančního vzdělávání a spojitost s dosaženým stupněm vzdělání a socioekonomickým postavením. Proto má mnoho osob potíže vypořádat se se svojí finanční situací a porozumět rizikům, která nesou jejich investice. Také se ukázalo, že velmi málo osob uvažuje o pohotovostním plánu pro případ, že se jejich osobní okolnosti změní vlivem nenadálých událostí (nezaměstnanost, nehoda, rozvod, ovdovění apod.).

7.3   V řadě zemí je pouze 30 % dospělého obyvatelstva schopno vypočítat jednoduchý úrok a sotva 44 % má základní znalosti o fungování důchodového systému. (14)

7.4   80 miliónů evropských občanů, tedy 16 % celkové populace, žije na pokraji chudoby. Evropská unie v roce 2010 stanovila jako jeden z cílů pro „evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ posilovat sociální podporu politik začleňování a kolektivní a individuální zodpovědnost.

7.5   Finanční začlenění podporuje procesy sociálního začlenění. Proto je nutné podněcovat iniciativy, které by napomáhaly finančnímu začlenění skupin více ohrožených vyloučením (ženy, nezaměstnaní, postižené osoby, senioři, osoby bez prostředků atd.), z pohledu všeobecné dostupnosti, a vyvíjet pro tyto skupiny produkty a služby na míru.

7.6   V současné socioekonomické situaci je nutné klást důraz na finanční vzdělávání zaměřené na plánování odchodu do penze, vzhledem k nelítostnému trendu v oblasti veřejných příspěvkových důchodových systémů, v jejichž rámci se dávky stanovují v závislosti na základě odvedených příspěvků (earnings-related benefits). Za účelem posílení postavení pracujících žen musí být zapojení do pracovního trhu doprovázeno také specifickými programy týkajícími se finanční způsobilosti.

7.7   Opatření zacílená na zdokonalení finančního vzdělání spotřebitelů musí přednostně dopadat na ty skupiny, které jsou méně chráněny a které jsou ohroženy finančním vyloučením nebo zneužitím určitého spekulativního jednání.

7.8   EHSV upozorňuje na to, že finanční subjekty musí mezi své úkoly zahrnout usnadnění přístupu k bankovním službám osobám bez prostředků s cílem zamezit jejich sociálnímu vyloučení. „Programy pro poskytování mikroúvěrů“ (15) musí být tedy plně zahrnuty do úvěrové nabídky finančních subjektů. Nezaměstnané osoby, mladí lidé, kteří se po dokončení studií potřebují zaopatřit, podnikatelé, přistěhovalci, postižené osoby apod. (16) jsou uživateli mikroúvěrů a je třeba jim k nim zaručit přístup.

7.9   Dvojí činnost v oblasti mikrofinancování a vzdělávání v rámci určitých programů vykazuje v porovnání s jinými iniciativami výhradně zaměřenými na mikrofinancování výborné výsledky vzhledem k tomu, že vzdělání přináší konkurenční výhody.

8.   Perspektiva finančního vzdělávání

8.1   EHSV si je plně vědom omezených možností Evropské komise v oblasti vzdělávání (17), ale navzdory tomu tvrdí, že finanční vzdělávání má širší dosah než vzdělávání jako takové, protože zahrnuje také posílení postavení osob, řeší sociální vyloučení a podporuje zodpovědnou spotřebu.

8.2   EHSV vyzývá Komisi, aby vážně zvážila přijetí legislativních opatření, která by členské státy zavazovala k účinné podpoře finančního vzdělávání.

8.3   S ohledem na budoucnost panuje mezi organizacemi a institucemi (nejvýznamnějšími jsou v oblasti finančního vzdělávání patrně mezinárodní síť OECD International Network on Financial Education (INFE) a expertní skupina Evropské komise Expert Group on Financial Education (EGFE)) široký konsensus ohledně nejdůležitějšího obsahu a postupů, které je třeba brát v oblasti finančního vzdělávání v úvahu. EHSV naprosto souhlasí s těmito požadavky, a proto požaduje od vlád a finančních institucí, aby poskytly dostatečné množství finančních prostředků na podporu těchto iniciativ:

| — | společná metodika pro vyhodnocování úrovně obeznámenosti s finančními pojmy a stupně začlenění obyvatelstva; |
| --- | --- |

—

společná metodika pro vyhodnocování úrovně obeznámenosti s finančními pojmy a stupně začlenění obyvatelstva;

| — | rozsáhlejší zapojení finančního vzdělávání do studijních osnov; mezinárodní metodika pro vyhodnocování úspěšnosti a účinnosti programů ve školách; |
| --- | --- |

—

rozsáhlejší zapojení finančního vzdělávání do studijních osnov; mezinárodní metodika pro vyhodnocování úspěšnosti a účinnosti programů ve školách;

| — | návrh vnitrostátních strategií pro finanční vzdělávání, včetně vhodných systémů pro monitorování a hodnocení dopadu; |
| --- | --- |

—

návrh vnitrostátních strategií pro finanční vzdělávání, včetně vhodných systémů pro monitorování a hodnocení dopadu;

| — | posílení strategií pro finanční začlenění; vystupňování úsilí zaměřeného na specifické skupiny (mladí lidé, ženy, přistěhovalci, skupiny s nízkými příjmy); |
| --- | --- |

—

posílení strategií pro finanční začlenění; vystupňování úsilí zaměřeného na specifické skupiny (mladí lidé, ženy, přistěhovalci, skupiny s nízkými příjmy);

| — | ochrana práv spotřebitelů finančních produktů; |
| --- | --- |

—

ochrana práv spotřebitelů finančních produktů;

| — | posílení spolupráce mezi Evropskou komisí, OECD a národními vládami s cílem využít možné součinnosti a vyhnout se zdvojení aktivit; |
| --- | --- |

—

posílení spolupráce mezi Evropskou komisí, OECD a národními vládami s cílem využít možné součinnosti a vyhnout se zdvojení aktivit;

| — | organizace evropského dne finančního vzdělávání, například pod záštitou úřadujícího předsednictví Evropské unie; |
| --- | --- |

—

organizace evropského dne finančního vzdělávání, například pod záštitou úřadujícího předsednictví Evropské unie;

| — | uspořádání výroční konference na téma finančního vzdělávání, za účasti uznávaných odborníků; |
| --- | --- |

—

uspořádání výroční konference na téma finančního vzdělávání, za účasti uznávaných odborníků;

| — | vytvoření systému veřejného uznání (např. udělením ceny) těch nejlepších iniciativ a osvědčených postupů v oblasti vzdělávání na území Evropské unie; |
| --- | --- |

—

vytvoření systému veřejného uznání (např. udělením ceny) těch nejlepších iniciativ a osvědčených postupů v oblasti vzdělávání na území Evropské unie;

| — | zavedení „finančního řidičského průkazu“; |
| --- | --- |

—

zavedení „finančního řidičského průkazu“;

| — | pravidelná setkání vlád členských států k tématu stávajících programů finančního vzdělávání a začlenění těchto jednání do vnitrostátních politických agend (tato setkání nemají mít za úkol pouze popis přijatých opatření, ale také analýzu jejich dopadu). |
| --- | --- |

—

pravidelná setkání vlád členských států k tématu stávajících programů finančního vzdělávání a začlenění těchto jednání do vnitrostátních politických agend (tato setkání nemají mít za úkol pouze popis přijatých opatření, ale také analýzu jejich dopadu).

8.4   EHSV sám za sebe připojuje následující návrhy, které kombinují iniciativy s cílem zdokonalit finanční způsobilost občanů s různými opatřeními pro zvýšení úrovně ochrany drobných spotřebitelů finančních produktů:

| — | vytvoření nezávislého orgánu, který by zdarma poskytoval poradenství spotřebitelům o finančních produktech a o tom, jak je možné začlenit do jejich finančního rozhodování kritéria týkající se oblasti životního prostředí, sociální oblasti a oblasti správy a řízení podniků. Tento orgán by mohl poskytovat poradenství buď prostřednictvím osobního setkání, nebo pomocí „horké linky“; |
| --- | --- |

—

vytvoření nezávislého orgánu, který by zdarma poskytoval poradenství spotřebitelům o finančních produktech a o tom, jak je možné začlenit do jejich finančního rozhodování kritéria týkající se oblasti životního prostředí, sociální oblasti a oblasti správy a řízení podniků. Tento orgán by mohl poskytovat poradenství buď prostřednictvím osobního setkání, nebo pomocí „horké linky“;

| — | regulace úlohy finančních zprostředkovatelů a úředníků v oblasti finančního vzdělávání s cílem umožnit lepší přístup k finančním informacím a lepší porozumění těmto informacím. (18) Bude třeba zavést monitorovací mechanismy, které zaručí nestrannost jejich jednání; |
| --- | --- |

—

regulace úlohy finančních zprostředkovatelů a úředníků v oblasti finančního vzdělávání s cílem umožnit lepší přístup k finančním informacím a lepší porozumění těmto informacím. (18) Bude třeba zavést monitorovací mechanismy, které zaručí nestrannost jejich jednání;

| — | zřízení evropské agentury pro ochranu drobných spotřebitelů finančních produktů s cílem dohlížet nad bankovními praktikami (obzvláště, co se týče přístupu, transparentnosti a srovnatelnosti finančních produktů) a bojovat proti podvodům. Tato instituce bude muset mít sankční pravomoci; |
| --- | --- |

—

zřízení evropské agentury pro ochranu drobných spotřebitelů finančních produktů s cílem dohlížet nad bankovními praktikami (obzvláště, co se týče přístupu, transparentnosti a srovnatelnosti finančních produktů) a bojovat proti podvodům. Tato instituce bude muset mít sankční pravomoci;

| — | uložit finančnímu sektoru, aby zajistil fyzické nosiče, jejichž účelem bude informovat klienty o finančních produktech, jejich právech a krocích v případě nesouladu s návrhem nebo s rozhodnutím finančního subjektu; |
| --- | --- |

—

uložit finančnímu sektoru, aby zajistil fyzické nosiče, jejichž účelem bude informovat klienty o finančních produktech, jejich právech a krocích v případě nesouladu s návrhem nebo s rozhodnutím finančního subjektu;

| — | začlenění upozornění o možných kontraindikacích a vedlejších efektech všech produktů a aspektů spojených s podmínkami smluv (tak jako v případě léčiv) do nosičů obsahujících informace o finančních produktech; |
| --- | --- |

—

začlenění upozornění o možných kontraindikacích a vedlejších efektech všech produktů a aspektů spojených s podmínkami smluv (tak jako v případě léčiv) do nosičů obsahujících informace o finančních produktech;

| — | vytvořit podle vzoru Komise expertní skupiny pro finanční vzdělávání v každém členském státě, jež by se zabývaly strategiemi pro finanční vzdělávání, za účelem posílit navržené programy, a vyváženě by zapojily hlavní aktéry organizované občanské společnosti; |
| --- | --- |

—

vytvořit podle vzoru Komise expertní skupiny pro finanční vzdělávání v každém členském státě, jež by se zabývaly strategiemi pro finanční vzdělávání, za účelem posílit navržené programy, a vyváženě by zapojily hlavní aktéry organizované občanské společnosti;

| — | podpora ze strany Evropské komise při vymezování koherentní strategie v oblasti finančního vzdělávání (státním orgánům těch členských států, které tak ještě neučinily) s odkazem na ty země, které v tomto ohledu dosáhly nejuspokojivějších výsledků; |
| --- | --- |

—

podpora ze strany Evropské komise při vymezování koherentní strategie v oblasti finančního vzdělávání (státním orgánům těch členských států, které tak ještě neučinily) s odkazem na ty země, které v tomto ohledu dosáhly nejuspokojivějších výsledků;

| — | vytvořit rozpočtový balíček navázaný na každou vnitrostátní strategii týkající se finančního vzdělávání, kde bude uvedeno, jaké subjekty budou financovat programy finančního vzdělávání a z jakých zdrojů; |
| --- | --- |

—

vytvořit rozpočtový balíček navázaný na každou vnitrostátní strategii týkající se finančního vzdělávání, kde bude uvedeno, jaké subjekty budou financovat programy finančního vzdělávání a z jakých zdrojů;

| — | posílit, ze strany Evropské komise, záštitu nad opatřeními v oblasti finančního vzdělávání v členských státech, počínaje určenými osvědčenými postupy; |
| --- | --- |

—

posílit, ze strany Evropské komise, záštitu nad opatřeními v oblasti finančního vzdělávání v členských státech, počínaje určenými osvědčenými postupy;

| — | vybízet k uveřejňování informací týkajících se národních účtů v oblasti sociálního zabezpečení tak, aby byl každý zaměstnanec jednou ročně informován o výši důchodu, na nějž bude mít nárok po odchodu do penze; |
| --- | --- |

—

vybízet k uveřejňování informací týkajících se národních účtů v oblasti sociálního zabezpečení tak, aby byl každý zaměstnanec jednou ročně informován o výši důchodu, na nějž bude mít nárok po odchodu do penze;

| — | podporovat finanční produkty určené pro mladé lidi (od 14 let, tedy ještě předtím, než začíná docházet k osamostatnění se a k zapojení do pracovního trhu) a poskytovat jim pravidelné informace o jejich vlastnostech a funkcích; |
| --- | --- |

—

podporovat finanční produkty určené pro mladé lidi (od 14 let, tedy ještě předtím, než začíná docházet k osamostatnění se a k zapojení do pracovního trhu) a poskytovat jim pravidelné informace o jejich vlastnostech a funkcích;

| — | stimulovat herní odvětví k vývoji her, do kterých by byla didaktickým způsobem zapojena finanční nauka; |
| --- | --- |

—

stimulovat herní odvětví k vývoji her, do kterých by byla didaktickým způsobem zapojena finanční nauka;

| — | vysílat krátké televizní a radiové programy (10/15 minut) na základní finanční témata (úvěry, hypotéky, pojištění atd. a základní pojmy jako výnosnost a riziko), vyvinout multimediální projekty a podporovat finanční vzdělávání na sociálních sítích; |
| --- | --- |

—

vysílat krátké televizní a radiové programy (10/15 minut) na základní finanční témata (úvěry, hypotéky, pojištění atd. a základní pojmy jako výnosnost a riziko), vyvinout multimediální projekty a podporovat finanční vzdělávání na sociálních sítích;

| — | více využívat sdružení spotřebitelů a další nezávislé organizace organizované občanské společnosti s cílem šířit a provádět vládní iniciativy v oblasti finančního vzdělávání. |
| --- | --- |

—

více využívat sdružení spotřebitelů a další nezávislé organizace organizované občanské společnosti s cílem šířit a provádět vládní iniciativy v oblasti finančního vzdělávání.

8.5   A nakonec EHSV zdůrazňuje, že potřeby spotřebitelů, co se týče finančních produktů, musí být prioritním tématem v rámci mezinárodních setkání na vysoké úrovni, především summitu G20. V tomto ohledu organizace Consumers International (19) požaduje, aby byla zřízena expertní skupina pro finanční ochranu spotřebitelů, která by podávala zprávy státům G20, v zájmu zajištění přístupu ke stabilním, spravedlivým a konkurenceschopným finančním službám.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Sociálně odpovědné finanční produkty, Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 33.

1

(2)  Viz dokument Komise Zelená kniha – na cestě k přiměřeným, udržitelným a spolehlivým důchodovým systémům v Evropě, KOM(2010) 365 v konečném znění.

2

(3)  V červenci 2005. Je třeba také upozornit na projekt OECD na téma finančního vzdělávání z roku 2009.

3

(4)  Evropská komise ve svém sdělení uvedla „osm základních zásad poskytování vysoce kvalitních programů finančního vzdělávání“, KOM(2007) 808 v konečném znění.

4

(5)  Ve svých závěrech z května 2008.

5

(6)  Obzvláště relevantní je nárůst naděje dožití, proto je nutné, aby byli senioři seznámeni s novými finančními instrumenty a aby dospělí lépe plánovali svou budoucnost.

6

(7)  Vytvořený na základě akčního plánu pro finanční služby, který Evropská komise zahájila na konci devadesátých let.

7

(8)  V roce 2012 zpráva Pisa poprvé vyhodnotí finanční schopnosti studentů ve věku 15 let v 19 zemích.

8

(9)  V posledních letech narůstá poptávka po sociálně odpovědných finančních produktech, které při výběru investic uplatňují kritéria sociální odpovědnosti.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, Úř. věst. L 145, 30.4.2004. s. 1.

10

(11)  KOM(2011) 206 v konečném znění.

11

(12)  Evropská komise: Data Collection for prices of current accounts provided to consumers, Brusel, 2009.

12

(13)  Viz Braunstein & Welch, 2002; Mandell, 2008; FINRA Investor Education Foundation, 2009.

13

(14)  Podle studie pana Josého Gómeze Yubera v článku nazvaném „Financial education: from information to knowledge and informed financial decision-making“.

14

(15)  Valné shromáždění OSN vyhlásilo rok 2005 jako Mezinárodní rok mikroúvěrů.

15

(16)  Mikroúvěry mohou být vedle podpory podnikání nástrojem k řešení dalších potřeb osob s nedostatečnými prostředky, tak jak je tomu ve Francii.

16

(17)  Článek 165 Smlouvy o fungování Evropské unie ponechává na členských státech vytváření legislativy v oblasti vzdělávání.

17

(18)  Aniž by byly dotčeny čistě vzdělávací funkce, které náleží vzdělávacímu systému.

18

(19)  Reprezentuje 220 spotřebitelských organizací ve 115 státech.

19

---

PŘÍLOHA I

Obsah finančního vzdělávání
   (1)

| Produkty | Témata a oblasti | Přístupové kanály |
| --- | --- | --- |
| Úspory a pasiva
  (spořitelní vklady, výplaty)
  Investice a aktiva
  (spotřebitelské a hypoteční úvěry)
  Platební prostředky
  (debetní a kreditní karty)
  Ostatní finanční produkty
  (pojištění, důchody)
  Služby
  (převody, poradenství, poplatky) | Naučit se spořit (děti a mladí lidé)
  Začít pracovat (mladí lidé)
  Osamostatnit se (mladí lidé)
  Založit rodinu (dospělí)
  Připravit se na odchod do penze (senioři)
  Správa financí v mikropodnicích (podnikatelé) | Vzdělávací střediska
  Pracoviště
  Střediska pro seniory
  Podnikatelská sdružení a odbory
  Sdružení spotřebitelů a nevládní organizace
  Sdělovací prostředky
  Internet |

Produkty

Témata a oblasti

Přístupové kanály

Úspory a pasiva

(spořitelní vklady, výplaty)

Investice a aktiva

(spotřebitelské a hypoteční úvěry)

Platební prostředky

(debetní a kreditní karty)

Ostatní finanční produkty

(pojištění, důchody)

Služby

(převody, poradenství, poplatky)

Naučit se spořit (děti a mladí lidé)

Začít pracovat (mladí lidé)

Osamostatnit se (mladí lidé)

Založit rodinu (dospělí)

Připravit se na odchod do penze (senioři)

Správa financí v mikropodnicích (podnikatelé)

Vzdělávací střediska

Pracoviště

Střediska pro seniory

Podnikatelská sdružení a odbory

Sdružení spotřebitelů a nevládní organizace

Sdělovací prostředky

Internet

---

(1)  Jedná se pouze o návrh, který nemá vyčerpávající ani omezující charakter.

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/32

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Práva duševního vlastnictví v oblasti hudby“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/05

Zpravodaj: pan GKOFAS

Dne 17. ledna 2008 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 Jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Práva duševního vlastnictví v oblasti hudby

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. května 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 119 hlasy pro, 51 hlasů bylo proti a 42 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Popis problematiky

1.1.1   Práva autorů a související práva interpretů v oblasti hudby a jejich ochrana týkající se nehmotných produktů, s nimiž se stále více obchoduje a šíří se v podobě digitálních souborů, jsou záležitostí, která se bezprostředně týká občanské společnosti.

1.1.2   Toto stanovisko se zabývá pěti hlavními směry. Prvním tématem v oblasti hudby je stanovení a rozlišení nároků oprávněných osob a organizací pro kolektivní správu práv, ale také jejich povinností vyplývajících z obchodování s právy duševního vlastnictví a právy souvisejícími. Druhé téma se zaměřuje na odměnu a konkrétně odměnu, na niž mají právo autoři za užívání třetími osobami (spotřebiteli) v případě práv duševního vlastnictví i práv souvisejících. Třetí téma spočívá ve stanovení, jak se má tato odměna určit a také jak definovat, v jakém smyslu je třeba chápat pojem „veřejné provedení“, neboli od kterého okamžiku je možné hovořit o takovém „veřejném provedení“. Čtvrté téma se zabývá sankcemi, jež je třeba ukládat uživatelům za nezákonné využívání těchto práv. Pátým a posledním tématem je způsob, jak jsou organizace pro kolektivní správu práv, nebo v některých členských státech společnosti pro kolektivní správu práv, strukturovány a jak působí při zajišťování reprezentace nositelů práv.

1.1.3   Výbor znepokojuje, že za situace, kdy chybí harmonizace práva Unie s právem vnitrostátním a existují rozdílné vnitřní právní úpravy platné v různých členských státech, může být ohrožena nutná rovnováha mezi přístupem občanů k produktům kultury a volného času, jakož i volný pohyb zboží a služeb a ochrana práv duševního vlastnictví.

1.1.4   Výchozím bodem pro vypracování nařízení zaměřeného na vzájemnou harmonizaci legislativy členských států musí být volba a schválení některých „zásadních principů“ v této oblasti na úrovni Evropské unie, v souladu se stávajícími mezinárodními úmluvami, zejména s Bernskou úmluvou o ochraně literárních a uměleckých děl, aniž by tím byla ohrožena práva uživatelů, a s ohledem na návrhy EHSV.

1.1.5   Výbor doporučuje, aby se legislativní úpravy členských států staly předmětem harmonizace v bodech, které působí problémy ve společném soužití občanů a přímo občany ovlivňují, a to tak, aby jejich práva získaná a garantovaná ústavním pořádkem nebyla ohrožena interpretacemi zákona, které jsou někdy formální, zaměřené na slova, někdy chybné a zaujaté v neprospěch spotřebitelů – uživatelů. Je zodpovědností Komise, aby zpracovala rozporné body, které představují právní interpretace termínů použitých různými zákonodárci, a Výbor soudí, že jejím úkolem je přivést je k jednacímu stolu, aby došli ke správnému výsledku. Ochrana autorů a interpretů nesmí vytvářet překážku volnému oběhu děl a musí zároveň pomocí úprav příslušných ustanovení zaručit, aby spotřebitelé měli možnost volného přístupu k elektronickým obsahům a k jejich využívání tak, aby byla zachována stejná práva na internetu a mimo něj současně bylo respektováno duševní vlastnictví.

1.1.6   Výbor navrhuje zavedení společné právní úpravy pro a) udělování licencí k zastupování nositelů práv, b) zavedení úmluv pro využívání majetkových práv autorů a c) použití arbitráže v případech sporu nebo nedohody; tato úprava by mohla pomoci jak uživatelům obsahů a spotřebitelům, tak i duševním tvůrcům a ostatním nositelům práv k řešení konfliktů vznikajících při využívání díla. K tomu je nezbytné ustavit na národní úrovni jediný orgán pro mediaci a rozhodování sporů mezi nositeli práv a uživateli obsahů.

1.1.7   Výbor zastává mínění, že je možné dosáhnout tohoto cíle vytvořením jediné nezávislé vnitrostátní instance, jež by kromě výše uvedených úkolů převzala rovněž zodpovědnost za zaručení transparentnosti v oblasti poukazování nositelům práv plných částek poplatků vybraných prostřednictvím organizací pro kolektivní správu práv; pro případy, v nichž by k tomuto nedošlo, rozumí se, že by byla vybavená pojistkami určenými evropským právem, zatímco jediný manévrovací prostor ponechaný rozhodování členských států by byla právní úprava vytvoření, struktury a chodu této organizace. K jejím úkolům by mohlo patřit: a) zajišťovat důslednou aplikaci stávající legislativy, ať unijní nebo vnitřní, vlastní danému členskému státu, aby bylo možné dosáhnout výše uvedeného cíle, b) zavést naprostou transparentnost ve výběru a proplácení odměn za využívání majetkových práv autorů, c) bojovat proti daňovým únikům při platbách poplatků, které jsou důsledkem užívání děl a odvádějí se státu.

1.1.8   V zájmu zachování důvěry nositelů práv i uživatelů a v zájmu usnadnění přeshraničního udělování oprávnění se EHSV domnívá, že je třeba zlepšit řízení a transparentnost kolektivní správy práv a přizpůsobit je technologickému pokroku. Snadnější, jednotnější a technologicky neutrální řešení pro přeshraniční a celoevropské udělování oprávnění podnítí tvořivost a pomohou autorům, producentům a šiřitelům obsahu, což přinese užitek evropským spotřebitelům.

1.2   Účinnost řízení digitálních práv

1.2.1   Výbor dále podporuje šíření a zlepšování legálních nabídek jako Deezer, první webová stránka s hudbou na požádání, jež je zadarmo a legální, nebo Spotify, služba s nabídkou legálního šíření hudby po internetu samofinancovaná z reklamy; Výbor se domnívá, že tento typ postupu by se měl dále rozvíjet souběžně s legislativním procesem.

1.2.2   Měly by se také připravit kampaně zaměřené na vzdělávání a zvyšování povědomí, zejména mladých lidí.

1.2.3   EHSV žádá Komisi, aby podrobněji rozpracovala zásady svého doporučení ze dne 18. října 2005 o kolektivní přeshraniční správě autorských práv a práv s nimi souvisejících pro zákonné on-line hudební služby.

1.2.4   Výbor vybízí Komisi, aby v co nejkratší možné době schválila návrh rámcové směrnice týkající se kolektivní správy práv obsažených v Digitální agendě.

2.   Úvod

2.1   Tvůrci a interpreti uměleckých děl mají zisk z příjmů částek za jejich užívání v celém světě. Organizace pro kolektivní správu práv působí ve všech oblastech umění a vybírají příjmy ve prospěch tvůrců pocházející z užívání jejich děl v celém světě.

2.2   Rozsah pravomocí těchto organizací pro kolektivní správu se v různých členských státech liší: některé jsou rozsahem skromné, zatímco jiné disponují mocí, která by jim mohla zajišťovat v určitých případech faktické monopolní postavení, pokud jde o využívání práv. V závislosti na těchto parametrech se také mění rozsah služeb, které poskytují umělcům.

2.3   Je možné si klást legitimní otázku, jak to učinila Evropská komise, zda současný složitý systém slouží tak účinně, jak by měl, a zda chrání zájmy nejen nositelů práv, ale i uživatelů obsahu, občanů a konečných spotřebitelů.

2.4   Nebylo by správné promýšlet situaci dál za úroveň „prosté“ technické harmonizace autorských práv a práv souvisejících? Jak zlepšit vnitrostátní správu autorských práv, jak například řešit obtíže způsobené současnou roztříštěností vybírání poplatků za soukromou kopii díla? Jak uvést do souladu úsilí o „lepší tvorbu právních předpisů“ s účinným přeshraničním řízením kolektivních práv? V těchto aspektech je nutné přijmout právní normy.

2.5   Složitost situace a její citlivost pro občanskou společnost přivádí Výbor k tomu, že se tímto tématem zabývá a zkoumá možné cesty, kudy by se mohla reflexe těchto otázek ubírat.

2.6   Nevědomost, pokud se nejedná dokonce o netečný až nepřátelský postoj veřejnosti k pojmu práv duševního vlastnictví, vyžaduje reakci občanské společnosti.

2.7   Ochrana majetkových (nikoliv morálních) autorských práv a souvisejících práv výkonných umělců a producentů v oblasti hudby je upravena řadou směrnic; patří k nim směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/115/ES z 12. prosince 2006, 2006/116/ES z 12. prosince 2006 a 2001/29/ES z 22. května 2001, jejichž prvořadým záměrem byl volný pohyb zboží a myšlenek v podmínkách zdravé hospodářské soutěže, ale také nastolení rovnováhy a boj proti pirátskému kopírování. Harmonizace autorských práv a souvisejících práv výkonných umělců se zakládá na vysoké míře ochrany, neboť tato práva jsou zásadní pro duševní tvorbu. Ochrana, která přispívá k zachování a rozvoji kreativity v zájmu autorů, interpretů, producentů, spotřebitelů, uživatelů obsahů, kultury, průmyslu a veřejnosti obecně. Z tohoto důvodu bylo duševní vlastnictví uznáno jako součást vlastnických práv a je chráněno v Listině základních práv Evropské unie, neboť kreativní a umělecké úsilí autorů a umělců, interpretů či výkonných umělců vyžaduje dostatečné příjmy, které mohou být základem nových kreativních a uměleckých prací, a pouze příslušná právní ochrana nositelů práv umožní účinně zajistit zmíněné příjmy.

2.8   Některé státy zavedly velmi represivní zákony proti všem formám kopírování a vyměňování souborů chráněných právy duševního vlastnictví, ať mají tyto výměny soukromý a omezený nebo komerční charakter. (1)

2.9   Evropští spotřebitelé, jejichž organizace oznámily, že byly vyloučeny z jednání o těchto případech, což je netransparentní a nedemokratické, upozornily, že pod záminkou boje proti padělání nelze zavést policejní kontroly veškerých výměn a veškeré komunikace po internetu, což naruší právo na soukromí a důvěrnost korespondence a informací, jež jsou v něm šířeny. Výbor si také přeje být informován o diskusích a návrzích, o nichž se právě jedná, a mít možnost se k nim vyjádřit.

3.   Konkrétní připomínky

3.1   Duševní vlastnictví – upřesnění a odlišnosti

3.1.1   Je velice důležité odlišovat a správně chápat, co jsou autorská práva, a co jsou práva související. Jedna i druhá jsou částí celku, který je možné kvalifikovat a pojmenovat jako „duševní vlastnictví“. Pojem duševní vlastnictví byl mezinárodně vytvořen v úmluvě ze dne 14. července 1967, jíž byla zřízena Světová organizace duševního vlastnictví; tento pojem byl později převzat do legislativy Společenství, zejména ve směrnici 2006/115/ES, a proto je konsolidovaným pojmem v právních předpisech Společenství.

3.1.2   Výbor se domnívá, že autoři a interpreti musí dostávat přiměřenou odměnu za užívání svého díla, aby mohli pokračovat ve své kreativní a umělecké práci, stejně jako producenti, aby mohli tuto činnost financovat. Investice nutná pro vypracování produktů, jako jsou zvukové záznamy, filmy či multimediální produkty a služby na objednávku, je značná. Je nezbytné vhodně chránit práva duševního vlastnictví pro zaručení disponibility této odměny a poskytnout možnost získat uspokojující výdělek z takové investice.

3.1.3   Výbor požaduje harmonizaci určitých vnitrostátních provedení práva duševního vlastnictví autorů a souvisejících práv. Za tímto účelem je třeba zohlednit různé zprávy týkající se provádění směrnic a judikaturu Soudního dvora v této oblasti.

3.1.4   EHSV je spokojen s přijetím nedávného návrhu směrnice KOM(2011) 289 v konečném znění o některých povolených způsobech užití osiřelých děl, k jejímuž obsahu se vyjádří v jednom z příštích stanovisek.

3.2   Odměna

3.2.1   Odměna nároků hudebních autorů z titulu duševních práv (v jejich majetkové části) představuje pravděpodobně jednu z oblastí, ve které většina členských států naráží na zvláštní problémy ve smluvních vztazích organizací pro kolektivní správu práv a uživatelů a které byly ve většině případů vyřešeny judikaturou Soudního dvora.

3.2.2   Výbor považuje za nutné se vyslovit pro uplatnění zásady rovnosti všech občanů před zákonem, ale také podpořit zásadu proporcionality, vzhledem k níž je třeba zaručit jak duševní vlastnictví autorů a jiných nositelů práv, tak práva uživatelů obsahů a konečných spotřebitelů. Práva duševního vlastnictví jsou nyní v Evropě chráněna „internetovými smlouvami“ WIPO, Světové organizace pro duševní vlastnictví, jež byly ratifikovány Evropskou unií a členskými státy v prosinci 2009, čímž v zásadě došlo ke sjednocení platného práva, ačkoliv různá prohlášení členských států vydaná u příležitosti ratifikace zpochybňují jednotný postup na úrovni Unie. Tyto smlouvy požadují potírání komerčních kopií a padělků, stejně jako to činí směrnice o autorském právu a právech souvisejících v informační společnosti.

3.3   Definování odměny a veřejného provedení

3.3.1   Okolnostmi, které vyžadují zvláštní pozornost, je určení okamžiku, kdy je možné stanovit, že odměna za užití je splatná, zda došlo k veřejnému provedení a zda je možné mluvit o využívání nebo užití.

3.3.2   Výbor zastává mínění, že je nutné jasně rozlišovat mezi využitím ke komerčním účelům a soukromým užitím, což se týká jak účelu tohoto použití, tak sankcí, které se na ně vztahují. V praxi již sazby organizací pro kolektivní správu práv po dohodě se sdruženími, která zastupují různá odvětví uživatelů, odrážejí rozdíly v tom, jak veřejná zařízení hudbu využívají; ta, pro něž hraje hudba zásadní roli, jako třeba diskotéky, neplatí stejný poplatek jako ta, pro než je hudba doplňkovou či příležitostnou záležitostí, jako kadeřnictví či obchodní domy.

3.3.3   Výbor je přesvědčen, že odměny za tzv. „sekundární využívání“, které jsou součástí Bernské úmluvy, jsou plně opodstatněné, jelikož provozovatelé zařízení, která je vysílají, televizních či rádiových stanic, jsou sekundárními uživateli děl obsažených v primárních pořadech, prostřednictvím nichž jsou tato díla a obsahy „veřejně sdělovány“ v uváděných zařízeních.

3.3.4   Bylo by vhodné reformovat současný systém odměňování práv duševního vlastnictví jako příspěvku za reprodukci k soukromému užití, aby se zvýšila transparentnost výpočtu „spravedlivé odměny“ a vybírání a vyplácení těchto částek. Výše odměny by měla odrážet skutečnou finanční újmu, kterou nositelé práv utrpí při pořizování rozmnoženin k soukromému užití, a měla by z ní vycházet.

3.3.5   Za účelem usnadnění udělování přeshraničních licencí je nutné zachovat smluvní svobodu nositelů práv. Ti by neměli povinnost udělovat licence pro celé evropské území a stanovovat výši poplatků za licence pro každou smlouvu.

3.3.6   EHSV navrhuje podporovat inovativnější obchodní modely, díky nimž by byl možný přístup k obsahům různými způsoby (free, premium, freemium), v závislosti na možnostech nabídek, očekáváních a chování konečných uživatelů, a to za účelem dosažení spravedlivé rovnováhy mezi odměnami nositelů práv a přístupem spotřebitelů a široké veřejnosti k obsahům.

3.4   Sankce a postihy

3.4.1   Výbor je přesvědčen, že ochrana děl duševního vlastnictví představuje skutečně zásadně významný prvek pro hospodářský a kulturní rozvoj Unie, zvláště s ohledem na současný vývoj hospodářství a technologie, a to s cílem zaručit tvůrčí a umělecké úsilí autorů a umělců, kteří dílo vytvářejí či jsou jeho interprety. Za tímto účelem byl stanoven režim sankcí, které jsou účinné, odrazující a přiměřené, v souladu s judikaturou Soudního dvora.

3.4.2   Výbor se domnívá, že užití četných duševních děl, které je povoleno pouze z titulu výjimky z výlučných práv příjemců poplatků a za omezení uživatelů. Nicméně omezení jejich užívání není zcela jasné ani řádně stanoveno zákonem a spotřebitelé narážejí na platnou legislativu v otázce, jaké jsou povolené postupy.

Trestněprávní ochrana duševního vlastnictví je základní zárukou ochrany a zajištění společenského, kulturního, hospodářského a politického řádu vyspělých zemí.

EHSV nesouhlasí s trestním postupem proti uživatelům, u nichž není stanoven výdělečný záměr.

3.4.3   Institut informačního práva univerzity v Amsterdamu vypracoval pro generální ředitelství pro vnitřní trh Evropské komise studii věnovanou provádění směrnice 2001/29/ES o harmonizaci některých aspektů autorského práva a práv souvisejících v informační společnosti a vlivu, který tato směrnice měla na právo členských států (2). Kapitoly její druhé části věnované aplikaci textu v ostatních členských státech EU ukazují, že z 26 zkoumaných zemí se pouze v šesti ukládají v této věci tresty odnětí svobody.

3.4.4   Výbor žádá a navrhuje, aby článek 8 směrnice 2001/29/ES byl doplněn o odstavec 4, který by uváděl, že v otázce právní ochrany porušení práv a povinností upravených touto směrnicí bude dekriminalizováno užívání obsahů spotřebiteli, za něž uživatelé, kteří je veřejně šíří, neodvedli poplatky za práva duševního vlastnictví. V případě jejich poskytnutí veřejnosti bude řešení omezeno na hmotnou zodpovědnost a související sankce, tedy pouze uložení odškodnění ve výši částky odměny náležejícím z titulu majetkových práv autorům a nositelům souvisejících práv. Trestní postihy za přestupky proti ochraně práv duševního vlastnictví se budou smět uplatňovat pouze v jasně definovaných případech porušení obchodního práva organizovaným zločinem a nezákonného využívání práv duševního vlastnictví za obchodními účely. Prováděcí předpisy musí v každém případě respektovat základní práva uživatelů.

3.5   Struktura a činnost organizací pro kolektivní správu práv

3.5.1   Je třeba zdůraznit, že zkoumané existující směrnice vycházejí z „nulové ochrany“ spotřebitelů, kteří jsou závislí na opatřeních organizací pro kolektivní správu práv působících bez skutečné kontroly. Výbor požaduje, aby právní rámec uznal, ochránil a zaručil práva občanů a spotřebitelů a též rovnost před zákonem i mezi občany navzájem, pokud se týká této ochrany uživatelů a spotřebitelů ve vztahu k autorům a nositelům souvisejících práv, v souladu s právní úpravou v oblasti duševního vlastnictví, obzvláště v souladu s doporučením Komise z 18. května 2005.

3.5.2   Výbor požaduje, aby článek 5 směrnice 2006/115/ES byl doplněn o odstavec 5, v němž by bylo uvedeno, že organizace pro kolektivní správu práv, jimž se vydává oprávnění umožňující vybírat poplatky za užití práv a zastupovat nositele práv, nemohou jako orgány pro kolektivní správu práv zaujímat formu obchodních společností, ale musí být neziskovými subjekty vykazujícími strukturu sdružení složeného z nositelů duševních práv autorských a práv souvisejících.

3.5.3   Výbor požaduje, aby článek 5 směrnice 2006/115/ES byl doplněn o odstavec 6, v němž by bylo uvedeno, že organizace pro kolektivní správu práv jsou podřízeny dohledu nezávislého orgánu na celostátní úrovni (jednotného státního orgánu řízení), který může být totožný s orgánem, který vydal oprávnění k výběru poplatků za užití práv interpretů nebo výkonných umělců. Jinými slovy, orgán, jenž vydává oprávnění, může být rovněž tím, jenž vykonává řízení dohledu.

3.5.4   Výbor požaduje, aby článek 5 směrnice 2006/115/ES byl doplněn o odstavec 7, v němž by bylo uvedeno, že autoři, interpreti a výkonní umělci jako nositelé práv jsou oprávněni „postoupit“ svá majetková práva, jež jim náležejí z titulu duševního vlastnictví, a „přenést“ svá práva na pronájem a půjčování na víceré organizace pro kolektivní správu práv, ať již existující nebo nově založené. V případě takového uspořádání budou existovat různé organizace pro kolektivní správu práv; bude hrozit, že a) poplatky náležející umělcům budou vybrány více než jednou, několika organizacemi pro kolektivní správu práv, z čehož vyplyne další nebezpečí, že b) uživatel bude uzavírat smlouvy a provádět transakce s velkým množstvím těchto organizací místo jediné, a konečně, že c) proběhne dvojí odměna za užití stejného díla. Orgán přidělující oprávnění těmto organizacím bude mít rovněž pravomoc a odpovědnost k rozdělování odměn vybraných od uživatelů mezi autory a nositele souvisejících práv. Navrhujeme na vhodných místech instalaci technologicky moderního programového vybavení, které by umožňovalo zjištění údajů o zvukových záznamech (autor, interpret, délka atd.) během jejich provedení, tak aby uživatel provedl platbu poplatků za užití autorských práv odpovídajících autorů takovým způsobem, aby jim mohly být rovněž poměrným způsobem proplaceny. Výše uvedený orgán by převzal také odpovědnost za to, aby nedocházelo k několikanásobným platbám jako odměně za jedno dílo jako celek. Členské státy, kde orgán přidělující oprávnění organizacím pro kolektivní správu práv neexistuje, budou muset podle své vnitrostátní právní úpravy navrhnout jeho vytvoření.

3.5.5   Výbor požaduje, aby článek 5 směrnice 2006/115/ES byl doplněn o odstavec 8, v němž by bylo uvedeno, že organizace pro kolektivní správu práv zastupující interprety a výkonné umělce jsou povinny sestavovat rozvahu a jmenovitý finanční výkaz o řízení a rozdělování odměn, jež budou vybrány na účet nositelů práv a předkládat všechny další dokumenty vhodné k doložení, že tyto „příjmy“ jim byly poukázány a „výnosy“ byly „přiznány“ a zdaněny daňovými orgány členských států. Účetnictví organizací pro správu autorských práv a skutečné rozdělení poplatků vybraných za užívání autorských práv mezi různé nositele práv budou muset být potvrzeny nezávislým auditorem, jehož zpráva bude muset být veřejná. Kromě toho budou muset být podrobeny pravidelné kontrole příslušného orgánu, jako je Účetní dvůr či jiný nezávislý veřejný orgán.

3.5.6   Výbor požaduje, aby článek 5 směrnice 2006/115/ES byl doplněn o odstavec 9, v němž by bylo uvedeno, že v případech, kdy organizace pro kolektivní správu práv neproplatí nositelům práv poplatky, které vybraly, nebo v případech, kdy nedodrží ustanovení odstavců 5 a 7 tohoto článku, orgán udělující oprávnění jim je odebere a následně podle závažnosti porušení zákona tyto organizace zažaluje u příslušného soudu.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Postihy jsou stejné, ať se jedná o soukromé užití nebo padělání ke komerčním účelům.

1

(2)  Studie byla zveřejněna v únoru 2007.

2

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pasáže stanoviska specializované sekce byly pozměněny v souladu s pozměňovacími návrhy přijatými na plenárním zasedání, avšak získaly podporu alespoň jedné čtvrtiny odevzdaných hlasů (čl. 54 odst. 4 jednacího řádu).

a)   Odstavec 1.1.8

„Transparentnost nakládání s poplatky vybranými organizacemi pro kolektivní správu práv v přeshraničním prostředí je sporná. Autoři, nositelé souvisejících práv, plátci poplatku za užití práv a spotřebitelé někdy nevědí, co se vybralo a jaké je určení příjmů shromážděných systémem kolektivní správy práv.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 23 |

Pro

:

113

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

23

b)   Odstavec 3.1.1

Odstavec 3.1.1

„Je velice důležité odlišovat a správně chápat, co jsou autorská práva, a co jsou práva interpretů s nimi související. Jedna i druhá jsou částí celku, který je možné kvalifikovat a pojmenovat jako ‚duševní vlastnictví‘. Obvykle se uvádí, že se skládá z práva autorského, náležejícího autorům, skladatelům a textařům děl, a souvisejících práv, která náležejí interpretům a výkonným umělcům provádějícím tato díla.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 116 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 55 |
| Zdrželi se hlasování | : | 27 |

Pro

:

116

Proti

:

55

Zdrželi se hlasování

:

27

c)   Odstavec 3.1.3

Odstavec 3.1.3

„Výbor požaduje harmonizaci určitých vnitrostátních provedení práva duševního vlastnictví autorů a souvisejících práv interpretů a výkonných umělců. Taková akce je nezbytná v oblasti činností sdělování a informování, například když se dílo v podobě ‚zvukového záznamu‘ stane z hlediska autorského práva ‚volným‘. Vzhledem k nutnému zajištění právní jistoty a ochrany uvedených práv je potřebná harmonizace práva členských států v oblastech, k nimž patří tento pojem ‚volného díla‘; tato práva jsou zdrojem příjmů autorů a cílem celého postupu je zajistit harmonickou funkčnost vnitřního trhu.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 108 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 57 |
| Zdrželi se hlasování | : | 31 |

Pro

:

108

Proti

:

57

Zdrželi se hlasování

:

31

d)   Odstavec 3.2.1

Odstavec 3.2.1

„Odměna nároků hudebních autorů z titulu duševních práv (v jejich majetkové části) představuje pravděpodobně jednu z oblastí, ve které většina členských států naráží na zvláštní problémy ve smluvních vztazích organizací pro kolektivní správu práv a uživatelů.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 71 |
| Zdrželi se hlasování | : | 34 |

Pro

:

88

Proti

:

71

Zdrželi se hlasování

:

34

e)   Odstavec 3.3.2

Odstavec 3.3.2

„Výbor zastává mínění, že je nutné jasně rozlišovat mezi využitím ke komerčním účelům a soukromým užitím, což se týká jak účelu tohoto použití, tak sankcí, které se na ně vztahují. Za ‚veřejné‘ se považuje každé užití, provedení nebo sdělení díla, které je zpřístupňuje širší skupině, než je úzký kruh rodiny, a bezprostředního sociálního prostředí, ať je tato širší skupina složena z osob nacházejících se na stejném místě nebo na různých místech, a rovněž každé sdělení veřejnosti nepřítomné v místě původu sdělení; tato definice musí pokrýt vysílání nebo sdělování vysílání díla veřejnosti po drátě nebo bezdrátově, včetně vysílání rozhlasového.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 103 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 53 |
| Zdrželi se hlasování | : | 27 |

Pro

:

103

Proti

:

53

Zdrželi se hlasování

:

27

f)   Odstavec 3.3.3

Odstavec 3.3.3

„Výbor je přesvědčen, že je nutné upřesnit, že ‚veřejné užití‘ je takové, kdy uživatel využívá dílo za účelem dosažení zisku a v rámci podnikatelské činnosti, která takové využívání díla (díla, zvuku, obrazu, případně kombinace zvuku a obrazu) vyžaduje či odůvodňuje.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 100 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 58 |
| Zdrželi se hlasování | : | 28 |

Pro

:

100

Proti

:

58

Zdrželi se hlasování

:

28

g)   Odstavec 3.3.6

Odstavec 3.3.6

„Vzhledem k tomu, že spravedlivá odměna by měla sama o sobě obsahovat prvek přiměřenosti, který se často uplatňuje v praxi, je třeba hospodářské činnosti, v jejichž rámci představuje provádění nebo využívání díla hlavní a výdělečnou aktivitu podniku (pořadatelé koncertů či představení, kino, rádio, televize atd.), odlišit od ostatních hospodářských činností, v jejichž rámci má provádění díla neekonomický charakter (např. řidič taxíku poslouchající rádio při převozu zákazníka) či druhotný charakter vzhledem k hlavní hospodářské činnosti (hudba jako kulisa ve výtahu obchodního domu, v restauraci atd.). Příslušné poplatky je třeba odstupňovat od bezplatnosti až po plnou výši v závislosti na skutečném poměru, v němž dílo přispívá k hospodářské činnosti. Toto odstupňování je jasně uplatňováno v řadě zemí, např. ve Francii, kde platí jiná sazba pro pořadatele představení a šiřitele děl na straně jedné a zejména kavárny a restaurace na straně druhé.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 106 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 62 |
| Zdrželi se hlasování | : | 27 |

Pro

:

106

Proti

:

62

Zdrželi se hlasování

:

27

h)   Odstavec 3.3.7

Odstavec 3.3.7

„Výbor požaduje, aby za odstavec 7 článku 11 směrnice 2006/115/ES, jenž stanoví, že pokud mezi nositeli práv nedojde k dohodě týkající se výše odměny, mohou určit výši spravedlivé odměny členské státy, byl doplněn odstavec 8 s právní úpravou ke stanovení spravedlivé odměny. V tomto odstavci 8 by bylo vhodné uvést, že se zakládá komise pro rozhodování sporů mezi nositeli práv a uživateli, na niž se musí obě strany povinně obracet a jejíž jednání musí vyústit v dohodu uzavřenou na jedné straně tvůrci a interprety jako nositeli práv, na druhé straně uživateli, která musí obsahovat částku spravedlivé odměny za dílo jako celek. Projednání věci před touto rozhodčí komisí předpokládá, že společnosti pro správu práv předběžně písemně uzavřou protokol o dohodě o zastupování představitelů tvůrců a interpretů jako nositelů práv k dotčeným dílům. V případě absence takové úmluvy v podobě dokumentu s ověřeným datem, uvádějícího pro jednotlivá díla nebo zvukové záznamy jejich nositele práv, by tyto společnosti nebyly oprávněny vyžadovat jakékoliv platby částek jménem nositele práv, s nímž by neměly uzavřenou smlouvu. Jakékoliv implicitní pověření, při kterém postačuje pouhý prostý fakt, že se platba požaduje, k vyvození předpokladu, že k tomu existuje pověření, je nepřípustné. Komise by se skládala z jednoho člena zastupujícího spotřebitele, jednoho člena zastupujícího nositele práv a dvou dalších zastupujících sociální partnery, tedy zaměstnavatele resp. zaměstnance, případně na evropské úrovni jednoho člena EHSV za sociální skupiny.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 116 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 57 |
| Zdrželi se hlasování | : | 23 |

Pro

:

116

Proti

:

57

Zdrželi se hlasování

:

23

i)   Odstavec 3.4.1

Odstavec 3.4.1

„Výbor je přesvědčen, že ochrana děl duševního vlastnictví představuje skutečně zásadně významný prvek pro hospodářský a kulturní rozvoj Unie, zvláště s ohledem na současný vývoj hospodářství a technologie; tato ochrana však může mít opačné než požadované důsledky, případně může citelně poškodit podnikání, pokud bude ochrana těchto práv nepřiměřená v neprospěch spotřebitelů.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 36 |

Pro

:

104

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

36

j)   Odstavec 3.4.2

Odstavec 3.4.2

„Výbor je znepokojen tím, že překážky, které v této oblasti brání výměně a inovacím, platná směrnice vytváří, místo aby je odstraňovala. Příkladem mohou být nejasnosti zahalující otázku spravedlivé odměny, jež spíše komplikují než usnadňují situaci malých a středních podniků během prodlouženého období ochrany, bez nepostradatelných pojistek; tak je tomu i v případech, kdy organizace pro kolektivní správu práv nepostupují racionálně a transparentně, komerční uživatelé nejsou dobře seznámeni s platnými podmínkami a újma, která vyplývá pro nositele práv z případného užití daného díla je nevýznamná, zatímco související sankce jsou nadměrně přísné.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 36 |

Pro

:

104

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

36

k)   Odstavec 3.4.3

Odstavec 3.4.3

„Výbor důrazně podporuje nahrazení odstavce přiznávajícího členským státům volnost rozhodování v uplatňování sankcí, vzhledem k tomu, že mnohé z nich zavedly sankce – z nichž některé mohou být dokonce trestní povahy – často postrádající přiměřenost, která by byla na místě.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 36 |

Pro

:

104

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

36

l)   Odstavec 3.4.4

Odstavec 3.4.4

„Výbor je obzvláště znepokojen tím, že právní předpisy Unie se obecně zaměřují na ochranu práva duševního vlastnictví a práv s ním souvisejících z hlediska tvůrců, umělců atd., avšak neberou dostatečně v potaz práva uživatelů, tedy spotřebitelů. Zatímco se uvádí skutečnost, že tvůrčí, umělecká a podnikatelská činnost z velké části představují svobodná povolání, která je jako taková nutno podporovat a chránit, k uživatelům se již z tohoto úhlu pohledu nepřistupuje. Užití četných duševních děl je povoleno pouze z titulu výjimky z výlučných práv příjemců poplatků a za omezení uživatelů; omezení jejich užívání nicméně není zcela jasné, ani řádně stanoveno zákonem, a spotřebitelé narážejí na platnou legislativu v otázce, jaké jsou povolené postupy.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu

| Pro | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 36 |

Pro

:

104

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

36

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Harmonizace tvrzení uváděných pro spotřebitele na kosmetických přípravcích“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/06

Zpravodaj: pan OSTROWSKI

Dne 20. ledna 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu

Harmonizace tvrzení uváděných pro spotřebitele na kosmetických přípravcích

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 115 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   EHSV se domnívá, že rychlé přijetí společných kritérií a praktických pokynů pro tvrzení o kosmetických přípravcích bude přínosem pro firmy působící na vnitřním trhu, pro spotřebitele i pro kontrolní orgány.

1.2   Z tohoto důvodu EHSV vítá skutečnost, že Evropská komise již začala vypracovávat společná kritéria pro tvrzení o kosmetických přípravcích a že příprava pokynů značně pokročila.

1.3   V souladu s nařízením č. 1223/2009 o kosmetických přípravcích má Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o používání tvrzení na základě přijatých společných kritérií. EHSV se však domnívá, že by měla být zkrácena lhůta pro předložení této zprávy, jež byla stanovena na červenec 2016.

1.4   EHSV proto vyzývá Komisi, aby urychlila proces přijetí společných kritérií, což umožní vypracovat zprávu minimálně o jeden rok dříve.

1.5   EHSV žádá Komisi, aby zvážila využití nových pokynů týkajících se etických a environmentálních marketingových tvrzení, než Mezinárodní organizace pro normalizaci stanoví kritéria pro ekologická tvrzení (např. na základě nových pokynů sestavených dánským ochráncem práv spotřebitelů).

2.   Obecné připomínky

2.1   Tvrzení o kosmetických přípravcích

| 2.1.1 | V případě tvrzení o kosmetických přípravcích se jedná o prohlášení o působení přípravku, uváděná zpravidla pro reklamní účely (R. Schueller a P. Romanowski, C&T, leden 1998). Tvrzením může být slovo, věta, odstavec nebo jen implicitní informace. Např. „během 10 dnů snižuje výskyt jemných linek a vrásek“ nebo jen „zabraňuje projevům stárnutí“. Jako další příklad lze uvést tvrzení na barvě na vlasy, že „100 % kryje šediny“, či tvrzení „70 % žen se shodlo na tom, že jejich vlasy byly bez lupů už po prvním použití“ jako výsledek průzkumu zaměřeného na to, jak spotřebitelé vnímají šampon proti lupům. |
| --- | --- |

2.1.1

V případě tvrzení o kosmetických přípravcích se jedná o prohlášení o působení přípravku, uváděná zpravidla pro reklamní účely (R. Schueller a P. Romanowski, C&T, leden 1998). Tvrzením může být slovo, věta, odstavec nebo jen implicitní informace. Např. „během 10 dnů snižuje výskyt jemných linek a vrásek“ nebo jen „zabraňuje projevům stárnutí“. Jako další příklad lze uvést tvrzení na barvě na vlasy, že „100 % kryje šediny“, či tvrzení „70 % žen se shodlo na tom, že jejich vlasy byly bez lupů už po prvním použití“ jako výsledek průzkumu zaměřeného na to, jak spotřebitelé vnímají šampon proti lupům.

| 2.1.2 | Prohlášení uváděná na přípravcích a reklama, včetně dalších forem marketingové komunikace (souhrnně je označujeme jako „tvrzení o přípravcích“), jsou nejdůležitějším nástrojem pro informování spotřebitelů o charakteristikách a vlastnostech přípravků a pomáhají jim zvolit přípravek, který nejlépe odpovídá jejich potřebám a očekáváním. Vzhledem ke značné důležitosti kosmetických přípravků pro spotřebitele je zásadní, aby měli spotřebitelé k dispozici jasné, užitečné, srozumitelné, porovnatelné a spolehlivé informace, jež jim umožní fundovaně se rozhodnout. |
| --- | --- |

2.1.2

Prohlášení uváděná na přípravcích a reklama, včetně dalších forem marketingové komunikace (souhrnně je označujeme jako „tvrzení o přípravcích“), jsou nejdůležitějším nástrojem pro informování spotřebitelů o charakteristikách a vlastnostech přípravků a pomáhají jim zvolit přípravek, který nejlépe odpovídá jejich potřebám a očekáváním. Vzhledem ke značné důležitosti kosmetických přípravků pro spotřebitele je zásadní, aby měli spotřebitelé k dispozici jasné, užitečné, srozumitelné, porovnatelné a spolehlivé informace, jež jim umožní fundovaně se rozhodnout.

| 2.1.3 | Tvrzení o přípravcích mají zásadní význam pro kosmetické firmy, protože umožňují odlišit jejich výrobky od konkurenčních výrobků, a mohou rovněž přispět k fungování vnitřního trhu podporou inovací a hospodářské soutěže mezi firmami. |
| --- | --- |

2.1.3

Tvrzení o přípravcích mají zásadní význam pro kosmetické firmy, protože umožňují odlišit jejich výrobky od konkurenčních výrobků, a mohou rovněž přispět k fungování vnitřního trhu podporou inovací a hospodářské soutěže mezi firmami.

| 2.1.4 | Aby tvrzení o přípravcích řádně plnila svůj účel, tj. sloužit výše jmenovaným zájmům spotřebitelů a také kosmetických firem, je důležité zavést účinný rámec, který zaručí, že tato tvrzení budou pravdivá a nebudou klamat spotřebitele, a zohlední při tom souvislosti, v nichž jsou tato tvrzení prezentována, a použité marketingové nástroje (bez ohledu na to, zda se jedná o tištěné materiály, televizní reklamu či některý z nových sdělovacích prostředků, jako jsou inteligentní telefony a internet). |
| --- | --- |

2.1.4

Aby tvrzení o přípravcích řádně plnila svůj účel, tj. sloužit výše jmenovaným zájmům spotřebitelů a také kosmetických firem, je důležité zavést účinný rámec, který zaručí, že tato tvrzení budou pravdivá a nebudou klamat spotřebitele, a zohlední při tom souvislosti, v nichž jsou tato tvrzení prezentována, a použité marketingové nástroje (bez ohledu na to, zda se jedná o tištěné materiály, televizní reklamu či některý z nových sdělovacích prostředků, jako jsou inteligentní telefony a internet).

2.2   Právní předpisy EU týkající se tvrzení o kosmetických přípravcích

| 2.2.1 | Nařízení o kosmetických přípravcích (nařízení (ES) č. 1223/2009) v červenci 2013 plně nahradí směrnici 76/768/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kosmetických prostředků. Hlavním cílem nového nařízení je zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele a řádné fungování vnitřního trhu. Toto nařízení požaduje, aby byl spotřebitel „chráněn před zavádějícími tvrzeními týkajícími se účinnosti a dalších vlastností kosmetických přípravků“. |
| --- | --- |

2.2.1

Nařízení o kosmetických přípravcích (nařízení (ES) č. 1223/2009) v červenci 2013 plně nahradí směrnici 76/768/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kosmetických prostředků. Hlavním cílem nového nařízení je zajistit vysokou úroveň ochrany spotřebitele a řádné fungování vnitřního trhu. Toto nařízení požaduje, aby byl spotřebitel „chráněn před zavádějícími tvrzeními týkajícími se účinnosti a dalších vlastností kosmetických přípravků“.

| 2.2.2 | Nařízení se vztahuje pouze na kosmetické přípravky, a nikoli na léčivé přípravky, zdravotnické prostředky nebo biocidní přípravky. Pro účely tohoto nařízení se „kosmetickým přípravkem“ rozumí jakákoli látka nebo směs určená pro uvedení do styku s vnějšími částmi lidského těla nebo se zuby a sliznicemi ústní dutiny, výhradně nebo převážně za účelem jejich čištění, parfemace, změny jejich vzhledu, jejich ochrany, jejich udržování v dobrém stavu nebo úpravy tělesných pachů. Látka nebo směs určená k požití, vdechování, injekční aplikaci nebo k implantaci do lidského těla se nepovažuje za kosmetický přípravek.
  Mezi kosmetické přípravky patří např. prostředky určené k péči o vlasy (šampony, kondicionéry atd.), prostředky pro péči o pokožku (tělová mléka, pleťové krémy, přípravky na nehty atd.), prostředky pro osobní hygienu (koupelové a sprchové přípravky, zubní pasty, deodoranty a antiperspiranty atd.), barvicí kosmetické přípravky (barvy na vlasy, make-up atd.), vonné přípravky (parfémy, toaletní vody atd.). |
| --- | --- |

2.2.2

Nařízení se vztahuje pouze na kosmetické přípravky, a nikoli na léčivé přípravky, zdravotnické prostředky nebo biocidní přípravky. Pro účely tohoto nařízení se „kosmetickým přípravkem“ rozumí jakákoli látka nebo směs určená pro uvedení do styku s vnějšími částmi lidského těla nebo se zuby a sliznicemi ústní dutiny, výhradně nebo převážně za účelem jejich čištění, parfemace, změny jejich vzhledu, jejich ochrany, jejich udržování v dobrém stavu nebo úpravy tělesných pachů. Látka nebo směs určená k požití, vdechování, injekční aplikaci nebo k implantaci do lidského těla se nepovažuje za kosmetický přípravek.

Mezi kosmetické přípravky patří např. prostředky určené k péči o vlasy (šampony, kondicionéry atd.), prostředky pro péči o pokožku (tělová mléka, pleťové krémy, přípravky na nehty atd.), prostředky pro osobní hygienu (koupelové a sprchové přípravky, zubní pasty, deodoranty a antiperspiranty atd.), barvicí kosmetické přípravky (barvy na vlasy, make-up atd.), vonné přípravky (parfémy, toaletní vody atd.).

| 2.2.3 | Článek 20 nařízení stanoví, že při „propagaci kosmetických přípravků nesmějí být používány texty, názvy, ochranné známky, vyobrazení ani názorné nebo jiné znaky, které by přisuzovaly těmto přípravkům vlastnosti nebo funkce, jež nemají“. |
| --- | --- |

2.2.3

Článek 20 nařízení stanoví, že při „propagaci kosmetických přípravků nesmějí být používány texty, názvy, ochranné známky, vyobrazení ani názorné nebo jiné znaky, které by přisuzovaly těmto přípravkům vlastnosti nebo funkce, jež nemají“.

| 2.2.4 | Pokud jde o zavádějící tvrzení o kosmetických přípravcích, musí být vzaty v potaz rovněž příslušné články směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

2.2.4

Pokud jde o zavádějící tvrzení o kosmetických přípravcích, musí být vzaty v potaz rovněž příslušné články směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES ze dne 11. května 2005 o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu.

| 2.2.5 | V článku 6 směrnice (týkajícím se klamavých jednání) se uvádí, že „obchodní praktika je považována za klamavou, pokud obsahuje nesprávné informace, a je tedy nepravdivá, nebo pokud jakýmkoli způsobem, včetně celkového předvedení, uvádí nebo je schopná uvést průměrného spotřebitele v omyl“ mimo jiné ve vztahu k hlavním znakům výrobku, jako je způsobilost k účelu použití, možnosti či očekávané výsledky jeho použití nebo výsledky a podstatné části zkoušek nebo kontrol provedených na výrobku, a to i když jsou tyto informace věcně správné. |
| --- | --- |

2.2.5

V článku 6 směrnice (týkajícím se klamavých jednání) se uvádí, že „obchodní praktika je považována za klamavou, pokud obsahuje nesprávné informace, a je tedy nepravdivá, nebo pokud jakýmkoli způsobem, včetně celkového předvedení, uvádí nebo je schopná uvést průměrného spotřebitele v omyl“ mimo jiné ve vztahu k hlavním znakům výrobku, jako je způsobilost k účelu použití, možnosti či očekávané výsledky jeho použití nebo výsledky a podstatné části zkoušek nebo kontrol provedených na výrobku, a to i když jsou tyto informace věcně správné.

| 2.2.6 | Článek 7 směrnice (týkající se klamavých opomenutí) zdůrazňuje, že „obchodní praktika je považována za klamavou, pokud ve svých věcných souvislostech a s přihlédnutím ke všem jejím rysům, okolnostem a omezením sdělovacího prostředku opomene uvést závažné informace, které v dané souvislosti průměrný spotřebitel potřebuje pro rozhodnutí o obchodní transakci“. Za závažné informace jsou považovány hlavní znaky výrobku popsané v tvrzení o výrobku (v rozsahu odpovídajícím danému sdělovacímu prostředku a výrobku). |
| --- | --- |

2.2.6

Článek 7 směrnice (týkající se klamavých opomenutí) zdůrazňuje, že „obchodní praktika je považována za klamavou, pokud ve svých věcných souvislostech a s přihlédnutím ke všem jejím rysům, okolnostem a omezením sdělovacího prostředku opomene uvést závažné informace, které v dané souvislosti průměrný spotřebitel potřebuje pro rozhodnutí o obchodní transakci“. Za závažné informace jsou považovány hlavní znaky výrobku popsané v tvrzení o výrobku (v rozsahu odpovídajícím danému sdělovacímu prostředku a výrobku).

| 2.2.7 | Kromě toho se zadavatelé reklamy musí řídit pravidly, jež stanoví směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě. |
| --- | --- |

2.2.7

Kromě toho se zadavatelé reklamy musí řídit pravidly, jež stanoví směrnice 2006/114/ES o klamavé a srovnávací reklamě.

2.3   Současná praxe na vnitřním trhu

| 2.3.1 | Případy, jež v současnosti řeší soudní a správní orgány v Evropě, ukazují, že různé orgány v členských státech interpretují stejné, výše uvedené právní předpisy různými způsoby. Neexistuje tudíž jednotná interpretace pravidel pro tvrzení o kosmetických přípravcích, což pro kosmetické firmy působící na společném trhu představuje značnou zátěž, protože nemají jistotu, že proti jimi zadané reklamě, jež byla legální např. ve Francii, nevznesou námitky příslušné vnitrostátní orgány v Maďarsku či ve Velké Británii. Většina těchto případů končí vysokou pokutou pro kosmetické firmy. Např. v roce 2007 prohlásil maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, že vzhledem k tomu, že klinické testy byly provedeny v USA a ve Francii, nemohou být tvrzení ohledně účinnosti kosmetických přípravků podložená procentuálními statistikami zjištěnými během těchto klinických testů použita v Maďarsku. Tento úřad uvedl, že typ pokožky se v jednotlivých zemích a zeměpisných oblastech liší. V důsledku toho neposkytují výsledky takovýchto testů (uskutečněných v odlišných klimatických podmínkách, za různé vlhkosti vzduchu, u žen s různými stravovacími návyky) maďarským spotřebitelům odpovídající informace o účinnosti těchto kosmetických přípravků. Ke stejnému závěru zatím nedospěl žádný jiný členský stát EU. Kromě toho existují různé místní požadavky na přírodní, bio či organické výrobky. Rozdílná interpretace právních předpisů nepřináší prospěch ani spotřebitelům, jelikož se může stát, že v jednom členském státě budou chráněni lépe než ve státě jiném. |
| --- | --- |

2.3.1

Případy, jež v současnosti řeší soudní a správní orgány v Evropě, ukazují, že různé orgány v členských státech interpretují stejné, výše uvedené právní předpisy různými způsoby. Neexistuje tudíž jednotná interpretace pravidel pro tvrzení o kosmetických přípravcích, což pro kosmetické firmy působící na společném trhu představuje značnou zátěž, protože nemají jistotu, že proti jimi zadané reklamě, jež byla legální např. ve Francii, nevznesou námitky příslušné vnitrostátní orgány v Maďarsku či ve Velké Británii. Většina těchto případů končí vysokou pokutou pro kosmetické firmy. Např. v roce 2007 prohlásil maďarský Úřad pro ochranu hospodářské soutěže, že vzhledem k tomu, že klinické testy byly provedeny v USA a ve Francii, nemohou být tvrzení ohledně účinnosti kosmetických přípravků podložená procentuálními statistikami zjištěnými během těchto klinických testů použita v Maďarsku. Tento úřad uvedl, že typ pokožky se v jednotlivých zemích a zeměpisných oblastech liší. V důsledku toho neposkytují výsledky takovýchto testů (uskutečněných v odlišných klimatických podmínkách, za různé vlhkosti vzduchu, u žen s různými stravovacími návyky) maďarským spotřebitelům odpovídající informace o účinnosti těchto kosmetických přípravků. Ke stejnému závěru zatím nedospěl žádný jiný členský stát EU. Kromě toho existují různé místní požadavky na přírodní, bio či organické výrobky. Rozdílná interpretace právních předpisů nepřináší prospěch ani spotřebitelům, jelikož se může stát, že v jednom členském státě budou chráněni lépe než ve státě jiném.

| 2.3.2 | Kvůli rozdílné interpretaci v důsledku absence společných kritérií a praktických pokynů pro tvrzení o přípravcích musí kosmetické firmy působící na vnitřním trhu samy posoudit a prověřit každé tvrzení a každou reklamu ve všech členských státech, aby se ujistily, že neporušují právo příslušné země. Na základě toho jim vznikají značné dodatečné náklady, které by se daly snížit uplatňováním společných pokynů pro tvrzení o kosmetických přípravcích v EU. Ušetřené finanční prostředky by mohly být použity na inovace, výzkum a snižování cen přípravků. Stojí za zmínku, že evropský trh s kosmetickými přípravky představuje téměř třetinu celosvětového trhu s těmito přípravky – více než 4 000 firem vyrábí své přípravky v Evropské unii a přímo či nepřímo zaměstnává 1,7 milionu lidí.
  Nutnost nechat posoudit a prověřit každé tvrzení a každou reklamu ve všech členských státech pro kosmetické firmy působící na vnitřním trhu také znamená, že vnitřní trh v tomto segmentu trhu neexistuje. |
| --- | --- |

2.3.2

Kvůli rozdílné interpretaci v důsledku absence společných kritérií a praktických pokynů pro tvrzení o přípravcích musí kosmetické firmy působící na vnitřním trhu samy posoudit a prověřit každé tvrzení a každou reklamu ve všech členských státech, aby se ujistily, že neporušují právo příslušné země. Na základě toho jim vznikají značné dodatečné náklady, které by se daly snížit uplatňováním společných pokynů pro tvrzení o kosmetických přípravcích v EU. Ušetřené finanční prostředky by mohly být použity na inovace, výzkum a snižování cen přípravků. Stojí za zmínku, že evropský trh s kosmetickými přípravky představuje téměř třetinu celosvětového trhu s těmito přípravky – více než 4 000 firem vyrábí své přípravky v Evropské unii a přímo či nepřímo zaměstnává 1,7 milionu lidí.

Nutnost nechat posoudit a prověřit každé tvrzení a každou reklamu ve všech členských státech pro kosmetické firmy působící na vnitřním trhu také znamená, že vnitřní trh v tomto segmentu trhu neexistuje.

| 2.3.3 | Rozdílná interpretace v důsledku absence společných pokynů pro tvrzení o kosmetických přípravcích v EU nepřináší prospěch ani spotřebitelům, poněvadž si při nákupu stejného výrobku v různých členských státech nemohou být jisti odpovídajícím významem daného tvrzení, což je může zmást. Neexistují-li společná kritéria např. pro přírodní, bio či organické výrobky, nemohou si být spotřebitelé jisti skutečnou kvalitou těchto výrobků. V současném internetovém světě mohou spotřebitelé rovněž snadno nakupovat v zahraničí a mohou si pořídit různé výrobky v různých zemích jedním kliknutím myší. Jestliže např. vidí, že přípravek proti celulitidě je v jedné zemi prezentován s tím, že se „výskyt celulitidy sníží během pouhých 10 dnů“, bez dalšího vysvětlení, zatímco v jiných zemích následuje dodatek „při pravidelném cvičení a dietě“, mohou mít pochybnosti o skutečné účinnosti daného přípravku. Společná kritéria jsou zapotřebí i proto, aby spotřebitelé mohli porovnávat různé přípravky stejné kategorie (např. dva druhy pleťových krémů). Pro tento účel musí mít spotřebitelé možnost snadno si ověřit veškerá tvrzení na základě společných kritérií. Pouze jasná a konkrétní tvrzení vycházející z obecně přijímaných metod spotřebitelům umožní porovnávat přípravky a fundovaně se rozhodnout o tom, co nejlépe odpovídá jejich potřebám. |
| --- | --- |

2.3.3

Rozdílná interpretace v důsledku absence společných pokynů pro tvrzení o kosmetických přípravcích v EU nepřináší prospěch ani spotřebitelům, poněvadž si při nákupu stejného výrobku v různých členských státech nemohou být jisti odpovídajícím významem daného tvrzení, což je může zmást. Neexistují-li společná kritéria např. pro přírodní, bio či organické výrobky, nemohou si být spotřebitelé jisti skutečnou kvalitou těchto výrobků. V současném internetovém světě mohou spotřebitelé rovněž snadno nakupovat v zahraničí a mohou si pořídit různé výrobky v různých zemích jedním kliknutím myší. Jestliže např. vidí, že přípravek proti celulitidě je v jedné zemi prezentován s tím, že se „výskyt celulitidy sníží během pouhých 10 dnů“, bez dalšího vysvětlení, zatímco v jiných zemích následuje dodatek „při pravidelném cvičení a dietě“, mohou mít pochybnosti o skutečné účinnosti daného přípravku. Společná kritéria jsou zapotřebí i proto, aby spotřebitelé mohli porovnávat různé přípravky stejné kategorie (např. dva druhy pleťových krémů). Pro tento účel musí mít spotřebitelé možnost snadno si ověřit veškerá tvrzení na základě společných kritérií. Pouze jasná a konkrétní tvrzení vycházející z obecně přijímaných metod spotřebitelům umožní porovnávat přípravky a fundovaně se rozhodnout o tom, co nejlépe odpovídá jejich potřebám.

2.4   Potřeba společných praktických pokynů v EU

| 2.4.1 | V souladu s článkem 20 nařízení o kosmetických přípravcích má Komise ve spolupráci s členskými státy a po konzultaci s Vědeckým výborem pro bezpečnost spotřebitele (VVBS) nebo s jinými příslušnými orgány vytvořit akční plán a přijmout seznam společných kritérií pro tvrzení, která lze používat v souvislosti s kosmetickými přípravky, s přihlédnutím k ustanovením směrnice o nekalých obchodních praktikách. |
| --- | --- |

2.4.1

V souladu s článkem 20 nařízení o kosmetických přípravcích má Komise ve spolupráci s členskými státy a po konzultaci s Vědeckým výborem pro bezpečnost spotřebitele (VVBS) nebo s jinými příslušnými orgány vytvořit akční plán a přijmout seznam společných kritérií pro tvrzení, která lze používat v souvislosti s kosmetickými přípravky, s přihlédnutím k ustanovením směrnice o nekalých obchodních praktikách.

| 2.4.2 | Evropská komise začala vypracovávat společná kritéria pro tvrzení o kosmetických přípravcích v minulém roce a spolupracuje na nich s různými zainteresovanými subjekty (vnitrostátní orgány, spotřebitelské organizace, kosmetický průmysl, dodavatelský průmysl, malé a střední podniky atd.). EHSV vítá, že příprava těchto pokynů značně pokročila. |
| --- | --- |

2.4.2

Evropská komise začala vypracovávat společná kritéria pro tvrzení o kosmetických přípravcích v minulém roce a spolupracuje na nich s různými zainteresovanými subjekty (vnitrostátní orgány, spotřebitelské organizace, kosmetický průmysl, dodavatelský průmysl, malé a střední podniky atd.). EHSV vítá, že příprava těchto pokynů značně pokročila.

| 2.4.3 | Do 11. července 2016 má Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o používání tvrzení na základě přijatých společných kritérií. Pokud ze zprávy vyplyne, že se tvrzení o kosmetických přípravcích neřídí společnými kritérii, pak musí Komise přijmout odpovídající přísnější opatření k zajištění souladu těchto tvrzení s kritérii ve spolupráci s členskými státy. V takovém případě se může stát, že bude Komise muset znovu zvážit rozsah působnosti pokynů a přejít od obecných pokynů k detailnějšímu přístupu (např. k legislativnímu opatření, jaké bylo přijato v případě tvrzení o potravinách). |
| --- | --- |

2.4.3

Do 11. července 2016 má Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o používání tvrzení na základě přijatých společných kritérií. Pokud ze zprávy vyplyne, že se tvrzení o kosmetických přípravcích neřídí společnými kritérii, pak musí Komise přijmout odpovídající přísnější opatření k zajištění souladu těchto tvrzení s kritérii ve spolupráci s členskými státy. V takovém případě se může stát, že bude Komise muset znovu zvážit rozsah působnosti pokynů a přejít od obecných pokynů k detailnějšímu přístupu (např. k legislativnímu opatření, jaké bylo přijato v případě tvrzení o potravinách).

| 2.4.4 | EHSV důrazně podporuje myšlenku zavedení společných kritérií, jež by poskytla harmonizovaný rámec na úrovni EU pro odůvodnění používaných tvrzení u všech kosmetických přípravků. Tato kritéria mají platit pro všechna tvrzení o kosmetických přípravcích, ať již primární či sekundární, ve všech sdělovacích prostředcích, a mají umožnit přizpůsobení charakteristiky výrobku, obalu, tvrzením a jejich souvislostem, aniž by bránila inovacím a aby zároveň zaručila dodržování stejných pravidel. |
| --- | --- |

2.4.4

EHSV důrazně podporuje myšlenku zavedení společných kritérií, jež by poskytla harmonizovaný rámec na úrovni EU pro odůvodnění používaných tvrzení u všech kosmetických přípravků. Tato kritéria mají platit pro všechna tvrzení o kosmetických přípravcích, ať již primární či sekundární, ve všech sdělovacích prostředcích, a mají umožnit přizpůsobení charakteristiky výrobku, obalu, tvrzením a jejich souvislostem, aniž by bránila inovacím a aby zároveň zaručila dodržování stejných pravidel.

| 2.4.5 | EHSV se však domnívá, že by Evropská komise měla tento proces urychlit. Příprava společných pokynů opravdu značně pokročila, proto EHSV soudí, že by je Evropská komise měla zavést s platností pokud možno od začátku roku 2012, díky čemuž by mohla být zpráva předložena Evropskému parlamentu mnohem dříve než v roce 2016. |
| --- | --- |

2.4.5

EHSV se však domnívá, že by Evropská komise měla tento proces urychlit. Příprava společných pokynů opravdu značně pokročila, proto EHSV soudí, že by je Evropská komise měla zavést s platností pokud možno od začátku roku 2012, díky čemuž by mohla být zpráva předložena Evropskému parlamentu mnohem dříve než v roce 2016.

| 2.4.6 | Pokyny ke společným kritériím navrhované Evropskou komisí v současnosti konkrétně nezmiňují ekologická tvrzení. O této problematice se jedná na úrovni ISO. Momentálně je však těžké posoudit, zda budou dohodnuté standardy použitelné v Evropské unii a kdy budou k dispozici. Z tohoto důvodu EHSV žádá Evropskou komisi, aby zvážila, zda by do té doby nemohly být používány nové pokyny týkající se etických a environmentálních marketingových tvrzení (např. na základě nových pokynů sestavených dánským ochráncem práv spotřebitelů). |
| --- | --- |

2.4.6

Pokyny ke společným kritériím navrhované Evropskou komisí v současnosti konkrétně nezmiňují ekologická tvrzení. O této problematice se jedná na úrovni ISO. Momentálně je však těžké posoudit, zda budou dohodnuté standardy použitelné v Evropské unii a kdy budou k dispozici. Z tohoto důvodu EHSV žádá Evropskou komisi, aby zvážila, zda by do té doby nemohly být používány nové pokyny týkající se etických a environmentálních marketingových tvrzení (např. na základě nových pokynů sestavených dánským ochráncem práv spotřebitelů).

| 2.4.7 | EHSV se domnívá, že tvrzení by měla být podložena buď objektivními vědeckými studiemi (např. klinickými studiemi), nebo průzkumy subjektivního vnímání ze strany spotřebitelů. V obou případech by však měla být splněna určitá obecně uznávaná kritéria (počet dotázaných spotřebitelů, řádné zastoupení atd.), aby nedocházelo ke klamání spotřebitelů. |
| --- | --- |

2.4.7

EHSV se domnívá, že tvrzení by měla být podložena buď objektivními vědeckými studiemi (např. klinickými studiemi), nebo průzkumy subjektivního vnímání ze strany spotřebitelů. V obou případech by však měla být splněna určitá obecně uznávaná kritéria (počet dotázaných spotřebitelů, řádné zastoupení atd.), aby nedocházelo ke klamání spotřebitelů.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/43

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Strategie EU pro překonání krize a průmyslové změny: nejistější či udržitelná pracovní místa?“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/07

Zpravodaj: pan SIECKER

Spoluzpravodaj: pan POP

Dne 15. července 2010 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Strategie EU pro překonání krize a průmyslové změny: nejistější či udržitelná pracovní místa?

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14.července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 123 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Záměrem tohoto stanoviska je nabídnout odpověď na otázku, jak může evropský průmysl co nejlépe překonat krizi. EHSV je přesvědčen, že jsou k tomu zapotřebí udržitelná pracovní místa, tedy místa umožňující pracovníkům získat příjem v bezpečném a zdravém pracovním prostředí a v atmosféře, kde mají své místo práva pracovníků a plodný sociální dialog. Jde o vysoce produktivní pracovní místa, která dodávají přidanou hodnotu v oblasti inovací, kvality, účinnosti a produktivity. S nimi může Evropa vytvářet stabilní hospodářský růst a zůstat konkurenceschopná vůči ostatním regionům světa.

1.2   EHSV se domnívá, že nejdůležitější podmínkou pro tvorbu nových pracovních míst je stabilní udržitelný hospodářský růst. Výbor oceňuje, že řada institucí a organizací předložila návrhy na překonání krize, v nichž se zohledňuje sociální rozměr obnovy. Strategie Evropa 2020 se stěžejními iniciativami Evropské komise a doporučení pro politiku trhu práce od evropských sociálních partnerů k tomu přispívají, ale také Rada Evropské unie, Evropský parlament, Mezinárodní organizace práce (ILO) a Mezinárodní měnový fond (MMF) vyslovují doporučení s širším než pouze ekonomickým záběrem.

1.3   EHSV konstatuje, že podniky využívají různé druhy práce, což vede k novým formám pracovních příležitostí. Přitom vznikají také nejistá pracovní místa, na něž jsou pracovníci přijímáni na dobu určitou za nízký plat, s nízkou sociální ochranou a bez ochrany jejich práv. Ne všechna práce na dobu určitou je nejistá, vysoce kvalifikované samostatně výdělečně činné osoby mohou prostřednictvím zakázek na trhu práce velmi dobře fungovat. Dočasná práce je však z podstaty věci nejistá, jedná-li se o práci ve výrobě a službách vyžadující nízkou či žádnou kvalifikaci. Flexikurita může být řešením pro podniky, které potřebují flexibilní pracovní sílu, avšak pouze pod podmínkou, že míra související jistoty bude srovnatelná s jistotou, kterou nabízí trvalé zaměstnání, jak bylo popsáno v dřívějším stanovisku EHSV o flexikuritě (CCMI/066).

1.4   Následkem demografického vývoje (stárnutím pracovní síly a klesajícím počtem mladých lidí vstupujících na trh práce) a rychlými změnami technologie ve výrobních procesech hrozí Evropě velký nedostatek kvalifikovaných zaměstnanců. Proto je nanejvýš důležité, aby každý jedinec dostal možnost vstoupit na trh práce a udržet se na něm a aby nebyl nikdo z této možnosti vyloučen. EHSV zdůrazňuje, že pracovníci musí mít možnost v průběhu pracovního života udržovat své dovednosti a profesní kvalifikaci na úrovni a získávat nové dovednosti. Tak budou pracovníci schopní se přizpůsobit změnám, k nimž dochází v jejich pracovním prostředí, a naplnit poptávku trhu práce po kvalifikovaných pracovnících. Řádné a účinné řízení tohoto procesu je jedním z nejdůležitějších úkolů, jež musí EU splnit, aby zůstala konkurenceschopná vůči jiným regionům světa.

1.5   EHSV sdílí názor, že pracovníci musí mít přístup zejména k programům odborné přípravy. Z průzkumu vyplývá, že pracovníci, kteří školení nejvíce potřebují, jej často nejméně využívají, a proto budou pro různé skupiny pracovníků zapotřebí různá opatření.

1.5.1   Velká část rozpočtu by měla být určena pracovníkům s nejnižší kvalifikací, neboť ti nejvíce potřebují doplňující vzdělání. Jako možný způsob realizace se jeví přidělování prostředků na vzdělání jednotlivým pracovníkům, jejichž výše by byla nepřímo úměrná úrovni vzdělání pracovníka, aby pro nejméně kvalifikované pracovníky bylo k dispozici nejvíce finančních prostředků.

1.5.2   Co se týče starších pracovníků, je zapotřebí vést politiku lidských zdrojů lépe zohledňující věk. Třebaže se v mnoha členských státech EU zvýšil věk odchodu do důchodu, mnozí starší pracovníci přicházejí o své místo na trhu práce dříve, než dosáhnou dnešní věkové hranice pro odchod do důchodu, např. proto, že nedokáží udržet krok s pokračujícím vývojem. K řešení tohoto problému může přispět cílená specifická odborná příprava.

1.5.3   Je velmi důležité, aby vzdělávání a školení bylo účinné. V různých členských státech se prověřují nové, účinnější metody výuky, a zejména se znovu přichází na to, jak je důležité učení na pracovišti. EHSV zdůrazňuje význam dalšího rozvoje podobných přístupů a žádá Komisi, aby je podněcovala zajištěním výměny osvědčených postupů z této oblasti.

1.5.4   Pracovníci při výkonu funkce získávají neformální, avšak hodnotné znalosti a zkušenosti. Tímto způsobem nabyté dovednosti nejsou dostatečně uznávány, neboť nejsou spojeny s udělením žádného formálního osvědčení. V různých členských státech se připravuje systém uznávání získaných kompetencí. Také tato iniciativa zasluhuje uznání a podporu Komise.

1.5.5   Na podnět GŘ pro vzdělávání a kulturu byla připravena řada nástrojů, jež mají za cíl podporovat na evropské úrovni transparentnost kvalifikací a kvalitu vzdělávání a odborné přípravy v rámci celoživotního učení (1). Tyto nástroje jsou nyní uplatňovány především ve školství ke zlepšení mobility a zaměstnatelnosti studentů v Evropě. EHSV zdůrazňuje význam těchto nástrojů a žádá Komisi, aby prozkoumala, jak by tyto nástroje mohly být využity také ke zlepšení mobility a zaměstnatelnosti pracovníků v Evropské unii.

1.5.6   K usnadnění tohoto druhu opatření je k dispozici řada nástrojů. Některé z těchto programů lze definovat v kolektivních pracovních smlouvách, financování lze ošetřit na úrovni členských států prostřednictvím finančních pobídek, např. daňových zvýhodnění. Evropská unie může přispět spolufinancováním ze strukturálních fondů a šířením osvědčených postupů v příslušných institucích na úrovni EU a členských států.

1.5.7   EHSV zdůrazňuje, že pracovníci mají nejenom právo na přístup k programům odborné přípravy, ale také potřebují jistotu příjmu a sociální ochranu, aby mohli beze strachu o budoucnost optimálně fungovat ve společnosti procházející rychlými změnami.

1.6   EU má ambici vypracovat se na konkurenceschopnou znalostní ekonomiku s větším počtem a vyšší kvalitou pracovních míst a větší sociální soudržností. V Lisabonské smlouvě se černé na bílém uvádí, že EU chce tohoto cíle dosáhnout mimo jiné předcházením sociálního vyloučení, podporováním hospodářského a sociálního pokroku občanů a zaručením sociálních práv obsažených v Evropské sociální chartě z roku 1961, v Chartě Společenství o základních sociálních právech pracovníků z roku 1989 a v Listině základních práv z roku 2000.

1.7   EHSV vyzývá evropské instituce, aby přesvědčivěji usilovaly o zachování evropského sociálního standardu. Nerozhodnost v této oblasti způsobila mimo jiné nárůst počtu chudých pracujících, prohloubila nerovnost, dále vyostřila obavy z budoucnosti a současně podlomila vzájemnou důvěru občanů a také jejich důvěru ve společenské instituce a orgány veřejné správy. To platí nejen vůči vlastní státní správě, ale také vůči evropským institucím, o čemž svědčí vzestup euroskepticismu v řadě členských států.

1.8   V členských státech existuje mnoho iniciativ v oblasti, která je předmětem tohoto stanoviska. Řada těchto iniciativ je popsána v příloze stanoviska. Příklady dodali členové CCMI. Z přílohy je zřejmá existence silného dynamického aspektu, ale také velkých rozdílů mezi zeměmi a odvětvími. Výměna zkušeností a osvědčených postupů na úrovni realizace je potřebná. Co funguje a co nefunguje? Které faktory jsou kritické? EHSV doporučuje Evropské komisi, aby výměnu zkušeností a osvědčených postupů podporovala a usnadňovala.

2.   Současný stav

2.1   Ekonomiku již tři roky sužuje krize. Začala jako krize finančních trhů, kterou způsobil stagnující trh nemovitostí ve Spojených státech. Ve druhém pololetí roku 2008 došlo v důsledku finanční krize také k výraznému zpomalení reálné ekonomiky. Označení „krize úvěrů“ nezohledňuje tento jev v plném rozsahu. Nešlo pouze o omezenou dostupnost likvidit a (v širším smyslu) kapitálu, ale též o strukturální a všeobecnou krizi důvěry ve finanční sektor. Toto stanovisko z vlastní iniciativy nepojednává o krizi. Jeho záměrem je především pokusit se nabídnout odpověď na otázku, jak může evropský průmysl krizi co nejlépe překonat.

2.2   V letech 2009 a 2010 v Evropě zaniklo celkem 3,25 milionu pracovních míst, především v průmyslu a v zemědělství. Již před vypuknutím krize vyvolával demografický vývoj v EU obavy. Vzhledem k tomu, že do důchodu odhází generace pracovníků narozených po druhé světové válce, vzniká výrazný krátkodobý nedostatek kvalifikovaných pracovníků. Krize urychlila odchod starších pracovníků do důchodu, čímž se otázka jejich nahrazení stala naléhavější. Přitom se rýsují dva problémy. První z nich je kvantitativní: v některých členských státech a v řadě průmyslových odvětví nestačí počet mladých kvalifikovaných pracovníků přicházejících na trh práce k pokrytí poptávky. Druhý problém je kvalitativní: změna neprobíhá plynule, čímž je ohrožen přenos znalostí v podnicích.

2.3   Nejdůležitější podmínkou pro tvorbu nových pracovních míst je udržitelný, stabilní hospodářský růst. Od počátku roku 2010 lze konstatovat určité zlepšení, dochází k mírnému nárůstu výroby v řadě odvětví a poptávka po pracovní síle se opatrně probouzí, situace se nicméně v jednotlivých členských státech liší. Společnost se vlivem globalizace rychlým tempem mění a spolu s ní se mění trh práce. Podniky využívají různé druhy práce, což ve stále větší míře vede k novým formám pracovních míst, včetně míst nejistých. Z nejnovějšího výzkumu nadace Eurofound o pracovních podmínkách v Evropě vyplývá, že práce na dobu neurčitou je stále ještě pro většinu pracovníků normou, nicméně podíl pracovních míst na dobu určitou narůstá (2). K hlavním nástrojům umožňujícím vyhnout se kolektivním pracovním smlouvám patří subdodavatelství, zadávání pracovní činnosti externím subjektům a nepravá samostatně výdělečná činnost za minimálních pracovních podmínek. V posledních letech je využívání těchto modelů stále častější.

3.   Souvislosti

3.1   Evropský sociální model je svého druhu jedinečným modelem sociálního kapitalismu, který se v Evropě vyvíjel od druhé světové války a v němž jsou excesy kapitalismu s úspěchem potírány, zatímco jeho silné stránky jsou zachovány. Tento model se stal zdrojem inspirace pro evropské členské státy při strukturování společnosti, jež se vyznačuje soudržností, solidaritou a konkurenceschopností. Musí směřovat k vybudování demokratického, ekologického, konkurenceschopného, solidárního prostoru prosperity pro všechny evropské občany, založeného na sociální integraci.

3.2   Tato zásada je rovněž zakotvena v Lisabonské smlouvě. Vedle řady hospodářských práv a vymezení týkajících se spravedlivé hospodářské soutěže na vnitřním trhu EU svým občanům mimo jiné slibuje, že:

| — | chce předcházet sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

—

chce předcházet sociálnímu vyloučení;

| — | je pevně odhodlána podporovat hospodářský a sociální pokrok občanů; |
| --- | --- |

—

je pevně odhodlána podporovat hospodářský a sociální pokrok občanů;

| — | zaručuje sociální práva obsažená v Evropské sociální chartě z roku 1961, v Chartě Společenství o základních sociálních právech pracovníků z roku 1989 a v Listině základních práv; |
| --- | --- |

—

zaručuje sociální práva obsažená v Evropské sociální chartě z roku 1961, v Chartě Společenství o základních sociálních právech pracovníků z roku 1989 a v Listině základních práv;

| — | usiluje o co nejvyšší úroveň znalostí svých občanů prostřednictvím širokého přístupu ke vzdělání; |
| --- | --- |

—

usiluje o co nejvyšší úroveň znalostí svých občanů prostřednictvím širokého přístupu ke vzdělání;

| — | zaručuje uplatňování zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy na pracovních místech a v zaměstnání, včetně stejných odměn za stejnou či ekvivalentní práci ve stejném podniku nebo v rámci stejné kolektivní pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

—

zaručuje uplatňování zásady rovných příležitostí a rovného zacházení pro muže a ženy na pracovních místech a v zaměstnání, včetně stejných odměn za stejnou či ekvivalentní práci ve stejném podniku nebo v rámci stejné kolektivní pracovní smlouvy.

3.3   Realita je poněkud rozporuplnější. Pracovní místa sice vznikají, jedná se však ve většině případů o málo placená nestálá pracovní místa na dobu určitou, s omezeným sociálním zabezpečením a nízkou mírou ochrany práv pracovníků. Samo o sobě je pochopitelné, že zaměstnavatelé pracovníkům rovnou nenabízejí stálá pracovní místa, když se ekonomika teprve pomalu začíná probouzet z krize. Tento trend může být jako takový vítaným doplněním nabídky na pracovním trhu a současně přispět k potírání sociálního vyloučení, jelikož se nabízí práce skupinám, které by se jinak na trhu práce neuplatnily. Nesmí to však vést k vykořisťování. Je-li obnova trvalejší a pracovní místa se jeví jako strukturální, musí být tato pracovní místa stvrzena smlouvou, která již pracovníkům skutečně zaručí přiměřenou úroveň příjmu, sociálního zabezpečení a ochrany jejich práv.

3.4   Závažnější však je, že také pracovní místa na dobu neurčitou s odpovídajícími pracovními podmínkami jsou transformována na nejisté pracovní příležitosti na základě nestálých smluv na dobu určitou s nízkým sociálním zabezpečením a ochranou práv pracovníků. K tomuto jevu dochází nejen v soukromém sektoru, ale také v sektoru veřejné správy. Tento fakt je v rozporu se sociální soudržností, kterou občanům slibuje Lisabonská smlouva. Kromě toho není všechna práce na dobu určitou nejistá, vysoce kvalifikované samostatně výdělečně činné osoby mohou prostřednictvím zakázek na trhu práce dobře fungovat. Dočasná práce je však z podstaty věci nejistá, jedná-li se o práci ve výrobě a službách vyžadující nízkou či žádnou kvalifikaci (3).

3.5   Evropa v mnoha oblastech stále ještě patří ke světové špičce: co se týče prosperity, sociální ochrany a konkurenceschopnosti, zaostáváme však za naší vlastní minulostí a za jinými ekonomikami. Podle studie OECD z roku 2008 narůstá chudoba, prohlubují se nerovnosti v příjmech a dochází ke škrtům ve veřejných výdajích (4).

3.6   V roce 2003 Eurostat doplnil „chudé pracující“ do evropského souboru sociálních ukazatelů. Jejich podíl v zemích EU-27 byl v roce 2008 vyčíslen na 8,6 %. Tento stav je mimo jiné důsledkem toho, že podíl stálých a důstojných pracovních míst klesá a podíl nestálých a nejistých pracovních míst narůstá. Takový vývoj vede k prohlubující se nedůvěře občanů. Ve společnosti založené na nedůvěře a zmítané sociálními konflikty není místo pro udržitelný, stabilní hospodářský růst.

3.7   V uplynulých desetiletích se výrazně prohloubila materiální nerovnost. Judt v jedné ze svých posledních knih (5) uvádí několik pozoruhodných příkladů tohoto jevu. Ve Velké Británii jsou nerovnosti větší než kdy předtím od 20. let minulého století, v zemi žije větší počet chudých dětí než v jakémkoli jiném státě EU, z nových pracovních míst je většina velmi dobře nebo velmi špatně placena a od roku 1973 se nerovnosti ve výdělcích nikde tolik neprohloubily jako právě tam. Ve Spojených státech vydělával v roce 1968 generální ředitel společnosti General Motors 66krát tolik, kolik byl tehdejší průměrný plat v jeho podniku, zatímco v roce 2009 dostal jeho kolega ve společnosti Wal-Mart 900krát tolik. Jedná se o extrémní příklad, nicméně i průměrná situace vykazuje obdobné rysy. V roce 1965 vydělávali ředitelé velkých podniků v USA 24násobek průměrného platu v jejich podnicích, v roce 2007 pak 275krát tolik, co průměrný plat. (6)

3.8   Společenské náklady spojené s prohlubující se nerovností jsou vysoké. Z průzkumu, který uskutečnili Wilkinson a Picket (7) vyplývá, že společnosti s relativně velkými materiálními nerovnostmi podávají téměř ve všech aspektech každodenního života horší výkon než společnosti s materiálními nerovnostmi relativně malými. Lidé jsou méně zdraví a dříve umírají, je zde větší kriminalita a největším problémem je podlomená vzájemná důvěra mezi lidmi a jejich důvěra ve společnost. Konečným důsledkem je, že se lidé obracejí proti správním orgánům, a to jak proti těm národním, tak proti evropským, což dokládá nárůst euroskepticismu ve stále větším počtu členských států. Tento fakt rovněž podrývá vzájemnou důvěru společenských a sociálních partnerů.

4.   Cíle

4.1   Tempo hospodářských změn se neustále zrychluje, což spolu se vznikajícími demografickými problémy vyžaduje rychlá a radikální opatření. Společnost není nikdy „dokončena“, ale neustále se vyvíjí a souběžně s ní se musí vyvíjet i trh práce. Hospodářské zájmy však nejsou jediným důvodem pro adaptaci trhu práce, kromě nich jsou zde také sociální zájmy. Jde tedy o to přizpůsobit trh práce takovým způsobem, aby změna byla přínosná pro celou společnost.

4.2   Zdá se, že mezi všemi příslušným institucemi panuje shoda ohledně směru, kterým by se měl trh práce vyvíjet. Rada Evropské unie předložila návrhy hlavních směrů politiky zaměstnanosti (8), v nichž se sociálním aspektům věnuje značná pozornost. Rada ministrů ve složení pro zaměstnanost poukázala na výhody vyplývající z využívání flexibility uvnitř podniků namísto vnější vrstvy flexibility. Evropský parlament přijal usnesení, v němž EU vyzývá k předložení strategie pro „zelená pracovní místa“. Tento požadavek je nejen přínosný pro udržitelnou budoucnost, ale také Evropu nutí inovovat (9). EHSV k této problematice vydal několik stanovisek (10). Evropský parlament rovněž velkou většinou přijal usnesení o nestandardních pracovních smlouvách, v němž podporuje pracovní místa na dobu neurčitou a vyslovuje se proti přeměně pracovních míst na dobu neurčitou na nejisté pracovní příležitosti (11).

4.3   Evropská komise v rámci strategie Evropa 2020 předložila řadu stěžejních iniciativ s konkrétními návrhy v této oblasti. Ve stěžejní iniciativě „Průmyslová politika pro éru globalizace“ je kladen důraz na tvorbu vysoce produktivních pracovních míst s velkou přidanou hodnotou. Ve stěžejních iniciativách „Mládež v pohybu“ a „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa“ je obhajována „jednotná smlouva“. Pomocí této nové smluvní formy chce Komise zamezit rozdělení trhu práce tak, že nově příchozím bude po přiměřené zkušební době poskytnuta možnost vybudovat si sociální práva zajištěním přístupu k systémům, jež jsou založeny na kolektivních dohodách mezi sociálními partnery nebo na právních předpisech.

4.4   Evropští sociální partneři jsou rovněž v hlavních rysech zajedno ohledně dalšího vývoje politiky. Jak v roce 2007 (12), tak v roce 2010 (13) zveřejnily Business Europe, EKOS, UEAPME a CEEP zprávy, v nichž vyslovily doporučení orientovaná na trh práce, která nezohledňují pouze ekonomické, ale také sociální zájmy.

4.5   MMF a ILO na konferenci v Oslu v září roku 2010 zdůraznily, že řešení problému obrovské nezaměstnanosti je naléhavé nejen z hlediska ekonomického, ale také z hlediska sociální soudržnosti. MMF zastává názor, že v budoucnu musíme zabránit opakování situace, kdy hrozí, že další celá jedna generace bude pro trh práce ztracena. ILO má již od roku 1999 agendu důstojné práce, jejímž záměrem je lidem umožnit pracovat svobodně, za rovných podmínek, v bezpečném prostředí a při respektování jejich lidské důstojnosti. V červnu 2009 ILO přijala Globální pakt o pracovních místech, novou iniciativu zaměřenou na hospodářskou obnovu a zachování pracovních míst. OECD ve své nejnovější publikaci o zaměstnanosti (14) žádá politiku zaměřenou na předcházení hromadné dlouhodobé nezaměstnanosti.

4.6   Výchozím bodem je pochopitelně zachování konkurenceschopnosti Evropy vůči ostatním regionům světa. Toho lze dosáhnout pouze na základě vzdělávání, znalostí, inovací, kvality, účinnosti a produktivity. EU jednoduše nemůže v nákladech na pracovní sílu konkurovat zemím jako Čína, Indie a Brazílie. To je možné pouze se značným zhoršením pracovních podmínek v EU, což je v rozporu s ambicí, aby se EU stala konkurenceschopnou znalostní ekonomikou s větším počtem kvalitnějších pracovních míst a velkou sociální soudržností. Vedle vynaložení dalšího úsilí v oblasti výzkumu a vývoje může EU pobízet k investicím do vzdělávání a podporovat je, přičemž za všeobecné vzdělávání nese odpovědnost veřejné školství a za cílenou profesní přípravu pak sociální partneři a veřejná správa.

4.7   Význam cílené profesní přípravy je podceňován. Vzdělávací programy se často omezují pouze na mladé pracovníky a na pracovníky s již relativně vysokým dosaženým vzděláním. V EU-27 se programů odborné přípravy účastní 57,6 % pracovníků s vyšším vzděláním, u pracovníků s nižším vzděláním se jedná o 28,4 %. Nejvyšší hodnoty udává v tomto ohledu Švédsko (91 % a 57,6 %) a nejnižší Rumunsko (14 % a 3.9 %) (15). Vzdělávací programy musí být orientovány také (především) na osoby s nižším vzděláním, na starší osoby, ženy a přistěhovalce, aby rovněž tyto skupiny opět získaly perspektivu místa na trhu práce a udržely si ji. Účinnou podporou je přidělování prostředků na vzdělání jednotlivým pracovníkům, přičemž výše těchto prostředků je nepřímo úměrná úrovni jejich vzdělání. Nezaměstnanost postihuje především osoby s nižším vzděláním a pracovníky se zastaralými znalostmi pracující v tradičních odvětvích, jež jsou na ústupu. Bez dodatečného vzdělávacího úsilí není možné jim nabídnout perspektivu práce v jiném, moderním hospodářském odvětví. Nebudeme-li dbát na to, aby tito lidé opět nalezli uplatnění na trhu práce, budeme brzy muset čelit nedostatku kvalifikovaných pracovníků na všech úrovních pracovního trhu.

4.8   Situaci starších pracovníků se nevěnuje dostatečná pozornost. Třebaže se v mnoha členských státech EU zvýšil věk odchodu do důchodu, mnoho starších pracovníků přichází o postavení na trhu práce dříve, než dosáhnou dnešní hranice odchodu do důchodu. Buď již nedokáží držet krok s rychlými změnami ve výrobních procesech, nebo jim ve vyšším věku působí problémy provoz na směny. Potřebujeme cílenou politiku lidských zdrojů zohledňující věk, aby si i tito starší pracovníci zachovali zdraví a pokračovali v práci. Mnohé z těchto problémů lze řešit prostřednictvím specifických cílených školení. I v tomto bodě však údaje Eurostatu (16) ukazují, že účast na programech odborné přípravy je u starších pracovníků mnohem nižší než u mladších (20,9 % účastníků ve věku 55 až 64 let oproti 44,2 % účastníků ve věku 25 až 43 let).

4.9   Vzdělávání a odborná příprava mají smysl pouze tehdy, jsou-li programy účinné a umožní pracovníkům, kteří tyto programy absolvují, skutečně získat dovednosti potřebné pro adaptaci na rychle se měnící trh práce. Jinak řečeno, klasické teoretické vzdělávání, obvykle příliš odtažité od světa práce, musí být doplněno zejména stážemi v podnicích. V praxi bývá tento typ vzdělávání ještě příliš často nabízen. V posledních letech se v různých členských státech prověřují nové, účinné, prakticky orientované metody výuky na pracovišti. Cedefop nedávno provedl průzkum dopadů učení se na pracovišti (17). Rozšiřování a podněcování tohoto druhu odborné přípravy je třeba důrazně podporovat.

4.10   Pracovníci se neučí pouze formálními metodami odborné přípravy, při výkonu funkce získávají neformální, avšak hodnotné znalosti a zkušenosti. Tímto způsobem nabyté dovednosti nejsou dostatečně uznávány, neboť nejsou certifikovány, a nejsou tedy spojeny s udělením žádného formálního osvědčení. Tento přístup omezuje mobilitu pracovníků. Dokud pracovníci vykonávají své původní zaměstnání, problémy se neprojeví, jejich možnosti na změnu pracovního místa však zůstávají omezeny, neboť nemůže být oceněna jejich neformální kvalifikace k získání nového pracovního místa. V současnosti mimo jiné OECD (18) a Cedefop (19) intenzivně zkoumají možnosti systémů uznávání získaných kompetencí. Většina členských států připravuje systém umožňující posuzovat a uznávat výsledky informálního a neformálního učení, nicméně pouze několik členských států dospělo ke konkrétním výsledkům (20). Tato iniciativa si zasluhuje více uznání a podpory.

4.11   Na podnět GŘ pro vzdělávání a kulturu byla připravena řada nástrojů, jež mají za cíl podporovat na evropské úrovni transparentnost kvalifikací a kvalitu vzdělávání a odborné přípravy v rámci celoživotního učení (21). Tyto nástroje jsou nyní uplatňovány především ve školství ke zlepšení mobility a zaměstnatelnosti studentů v Evropě. EHSV zdůrazňuje význam těchto nástrojů a žádá Komisi, aby prozkoumala, jak by tyto nástroje mohly být využity ke zlepšení mobility a zaměstnatelnosti pracovníků v Evropské unii.

4.12   Zaměstnavatel, který do svých zaměstnanců investuje pořádáním vzdělávacích kurzů v pracovní době a hradí všechny související výdaje, může po zaměstnancích požadovat, aby studovali ve volném čase mimo vzdělávací kurzy, je-li to zapotřebí. Vzdělávací programy, které se nezabývají pouze přípravou na jeden specifický úkol, ale které pracovníkům dodávají kvalifikaci, díky níž se rozšiřují možnosti jejich uplatnění v podniku nebo na trhu práce, jsou v rychle se měnícím světě tou nejlepší přípravou na budoucnost. Takové programy představují aspekty výhodné jak pro zaměstnavatele, tak pro zaměstnance. Těm prvním zajišťují dostupnou kvalifikovanou a motivovanou pracovní sílu, těm druhým silnou pozici na trhu práce. Z nedávno shromážděných údajů vyplývá, že proces celoživotního učení již řadu let stagnuje a měl by být naléhavě znovu aktivován (22).

5.   Cesta k cílům

5.1   Podniky potřebují jistotu, chtějí-li v delším horizontu investovat např. do nového rozvoje. V Německu probíhal rozvoj nových technologií v oblasti energie z obnovitelných zdrojů o něco rychleji než jinde v Evropě, neboť německá vláda vytvořila víceletý podpůrný program, jenž podnikatelům v tomto sektoru poskytl jistotu, že se jedná o strukturální vývoj, který bude vládou řadu let podporován a stimulován. Díky této politice získalo Německo v této oblasti vedoucí pozici a počet pracovních míst v Německu se v tomto sektoru za deset let zvýšil z méně než 70 000 na téměř 300 000.

5.2   Jistotu nepotřebují jen podniky, ale také pracovníci potřebují jistotu příjmu, sociální ochrany a vzdělávání. Tyto zásady představují ústřední hodnoty evropského sociálního modelu, který se v Evropě vytvořil po druhé světové válce. Dobře kvalifikovaní pracovníci mají jistotu příjmu, protože jejich kvalifikace jim zajišťuje přístup na trh práce a jistotu důstojné práce. Pracovníci, kteří bez vlastního přičinění přišli o práci, potřebují sociální ochranu, aby se během tohoto období mohli vzdělávat, přeškolovat a doplňovat si kvalifikaci a mohli pak nalézt uplatnění jinde. Mimo to musí mít všichni pracovníci zajištěn přístup k programu odborné přípravy, jenž jim umožní realizovat případné osobní ambice v oblasti práce a příjmu. Jediný způsob, jak zajistit zachování evropského sociálního modelu na globálním trhu, je prostřednictvím motivované, kvalifikované, odpovědné a flexibilně využitelné pracovní síly. To však na druhé straně vyžaduje, aby pracovníkům byla zajištěna jistota v souvislosti s ústředními hodnotami evropského sociálního modelu.

5.3   Pracovníci samozřejmě nikdy nevyužívají všechny tři jistoty současně. Náklady na tyto jistoty se navíc v dlouhodobém výhledu vždy vrátí. Dostatek programů nabízejících odbornou přípravu, přeškolování a doplňování kvalifikace umožní lepší vyváženost mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce, což napomůže snížení dlouhodobé nezaměstnanosti.

5.4   Flexikurita, jež je výsledkem jednání mezi sociálními partnery, se může stát důležitým nástrojem pro tu část trhu práce, kde je poptávka po flexibilní práci logická, pochopitelná a odůvodněná (23). Nové formy práce lze zavést s větší šancí na úspěch, když sociální partneři po řádné konzultaci dospějí v této věci ke kolektivní dohodě. K tomu však může dojít jen v atmosféře založené na důvěře. Nejen společnost se silně změnila, ale také pracovníci. Ne všichni lidé dnes hledají jednu práci na celý život. Pracovníci především chtějí mít jistotu, že po celou dobu svého produktivního věku budou moci najít vhodnou práci. A to nikoli formou nestálé, nejisté práce, ale formou práce, jež jim přinese větší jistotu, jak je popsáno v odstavci 5.2. Toho lze ve větších podnicích velmi dobře dosáhnout flexibilitou, nikoli však pomocí externí mimopodnikové vrstvy flexibility, ale flexibilním využitím stálých zaměstnanců uvnitř podniku. Rada ministrů ve složení pro zaměstnanost o této možnosti jednala v červenci 2010. Tato forma flexikurity se mnohem lépe slučuje se znalostní ekonomikou, kterou se EU chce stát. Kolektivní dohody mezi sociálními partnery jsou tou nejlepší metodou, jak tuto formu flexibility uskutečnit.

5.5   Podniky nicméně v období plného vytížení vždy potřebují pracovníky na dobu určitou. Navíc tento model interní flexibility méně vyhovuje středním a malým podnikům. Malé a střední podniky však jsou pro evropské hospodářství významné, neboť se v nich nachází největší podíl pracovních míst. Proto je také třeba hledat účinný postup, který zmenší rozdíl mezi pracovníky se smlouvou na dobu neurčitou, dobrou sociální ochranou a pevným právním postavením a pracovníky se smlouvou na dobu určitou, minimální sociální ochranou a slabým právním postavením. I tito pracovníci musí mít zaručené právo na výhody jako nemocenské dávky, nabývání důchodových práv, podporu v nezaměstnanosti, placenou dovolenou a rodičovskou dovolenou. Možným řešením by např. bylo umožnit jim za určitých podmínek a za dostupné ceny přístup k ustanovením dojednaným na odvětvové úrovni kolektivními smlouvami nebo stanoveným na státní úrovni právními předpisy. V Rakousku takový systém již zavedli. I zde sociální partneři a veřejná správa sdílejí odpovědnost.

5.6   Řízení lidských zdrojů bude mít v budoucnosti významný dvojí úkol. Na prvním místě bude hrát klíčovou roli při definování obsahu programů odborné přípravy, díky nimž si pracovníci mohou aktualizovat kvalifikaci. Bude však mít také důležité poslání usilovat o obnovení důvěry mezi sociálními partnery, aby mohli společně a koordinovaně hledat řešení problémů trhu práce. Dokáží-li zúčastněné strany na základě obnovené důvěry nalézt řešení, může to vývoj posunout směrem k trhu práce, kde zaměstnavatelé získají požadovanou flexibilitu a pracovníci potřebnou jistotu.

5.6.1   Toto lepší řízení lidských zdrojů je klíčem jednak k obnovení důvěry mezi sociálními partnery a jednak k novému přístupu založenému na udržitelném trhu práce. Toto řízení se musí opírat především o tyto zásady:

| — | předvídání vývoje v oblasti profesí a pracovních míst a odstranění jejich namáhavosti; |
| --- | --- |

—

předvídání vývoje v oblasti profesí a pracovních míst a odstranění jejich namáhavosti;

| — | pobízení zaměstnanců k tomu, aby vyvíjeli iniciativy a brali na sebe odpovědnost s cílem zlepšit svůj osobní výkon i výkon skupiny; |
| --- | --- |

—

pobízení zaměstnanců k tomu, aby vyvíjeli iniciativy a brali na sebe odpovědnost s cílem zlepšit svůj osobní výkon i výkon skupiny;

| — | přezkum některých (úvodních) programů odborné přípravy, které vůbec neodpovídají nebo jen zčásti odpovídají potřebám místního trhu práce; |
| --- | --- |

—

přezkum některých (úvodních) programů odborné přípravy, které vůbec neodpovídají nebo jen zčásti odpovídají potřebám místního trhu práce;

| — | lepší profesní poradenství pro mladé lidi díky zapojení většího počtu pracovníků či odborníků z daného oboru; |
| --- | --- |

—

lepší profesní poradenství pro mladé lidi díky zapojení většího počtu pracovníků či odborníků z daného oboru;

| — | zvláštní zaměření na dovednosti, tradiční místní výrobu a regionální značky, jež jsou vzhledem ke své poměrné vzácnosti součástí kulturního dědictví. |
| --- | --- |

—

zvláštní zaměření na dovednosti, tradiční místní výrobu a regionální značky, jež jsou vzhledem ke své poměrné vzácnosti součástí kulturního dědictví.

5.6.2   Úsilí o stabilnější a zdravější trh práce by mělo být součástí širší strategie, v níž hrají roli také další subjekty, jako např. služby obecného zájmu a svobodná povolání.

5.7   Směr vývoje trhu práce je sice v hlavních rysech určován z Bruselu, ale ke konkrétní realizaci může docházet až v členských státech. Nejvhodnější úrovní k této realizaci se zdají být regiony. Pro znalostní ekonomiku bude zásadní, zda regiony dokáží připravit tvořivou pracovní sílu a udržet si ji. EU může tento vývoj stimulovat finanční podporou z evropských strukturálních fondů, shromažďovat příklady osvědčených postupů a zpřístupnit je formou databáze. Řadu takových osvědčených postupů shromáždili členové CCMI a jsou uvedeny v příloze (24). EHSV žádá Evropskou komisi, aby tyto příklady šířila a doporučila příslušným institucím Evropské unie i členských států.

5.8   V Evropě existují příklady regionů s bohatou průmyslovou minulostí, kde tradiční průmysl a s ním i základ regionální zaměstnanosti a prosperity v krátkém čase zcela zanikl, např. okolí Lille v severní Francii či německé Porúří. Namísto křečovitého lpění na minulosti se zainteresované strany z těchto regionů zamyslely nad možným vývojem do budoucna a rozhodly se podle toho jednat. Výsledkem je, že jak regionu Lille, tak Porúří se otevřela nadějná perspektiva a oba regiony vzkvétají díky zcela novým, především udržitelným hospodářským aktivitám založeným na špičkových znalostech. V tom přece spočívá síla evropského hospodářství, zejména v těchto odvětvích má Evropa nejlepší vyhlídky a musí se snažit si svou pozici upevnit. Jak Lille, tak Porúří se dokonce staly Evropskými hlavními městy kultury. Na této úrovni musí orgány veřejné správy a sociální partneři formulovat iniciativy, jejichž finalitou je evropský sociální model, jak byl popsán v jednom z předchozích stanovisek EHSV (25).

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Evropský rámec kvalifikací (EQF), evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET), Europass, evropský referenční rámec pro zajištění kvality odborného vzdělávání a přípravy (EQAF).

1

(2)  Changes over time – first findings from the fifth European Working conditions survey.

2

(3)  Definice nejistého pracovního místa: práce na základě smlouvy na dobu určitou, jež může být kdykoli jednostranně vypovězena zaměstnavatelem bez jakýchkoli závazků z jeho strany.

3

(4)  Growing unequal? Income distribution and poverty in OECD countries.

4

(5)  Ill Fares the Land: A Treatise on Our Present Discontents (2010).

5

(6)  www.finfacts.ie/irishfinancenews/article_1020265.shtml.

6

(7)  The Spirit Level: Why more equal societies almost always do better (2009).

7

(8)  Interinstitucionální dokument 2010/0115.

8

(9)  Dokument P7_TA(2010)0299.

9

(10)  CESE Úř. věst. C 306, 16.2.2009, s. 70 a viz stanovisko EHSV k návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politiky zaměstnanosti členských států – Část II integrovaných hlavních směrů strategie Evropa 2020, (Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 77).

10

(11)  2009/2220(INI).

11

(12)  Key challenges facing European Labor Markets: a joint analyses of European social partners.

12

(13)  Rámcová dohoda o trzích práce přístupných všem.

13

(14)  OECD Employment Outlook 2010 – moving beyond the jobs crisis (Zpráva OECD Perspektivy zaměstnanosti 2010 – překonání krize zaměstnanosti).

14

(15)  Eurostat Adult Education Survey.

15

(16)  Viz pozn. pod čarou 1.

16

(17)  http://www.cedefop.europa.eu/. Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe.

17

(18)  http://www.oecd.org/dataoecd/9/16/41851819.pdf.

18

(19)  http://www.cedefop.europa.eu/EN/publications/5059.aspx.

19

(20)  Např. ve Francii existuje Certificat des compétences a v Nizozemsku Ervaringscertificaat.

20

(21)  Evropský rámec kvalifikací (EQF), evropský systém kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu (ECVET), Europass, evropský referenční rámec pro zajištění kvality odborného vzdělávání a přípravy (EQAF).

21

(22)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&language=en&pcode=tsiem080&tableSelection=1&footnotes=yes&labeling=labels&plugin=1.

22

(23)  Viz stanovisko EHSV Jak uplatňovat flexikuritu v oblasti restrukturalizací v kontextu světového rozvoje, Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 1–5.

23

(24)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/handout.doc.

24

(25)  Úř. věst. C 309, 16.12.2006, s. 119.

25

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/50

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Krize, vzdělávání a trh práce“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/08

Zpravodaj: pan Mário SOARES

Dne 20. ledna 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Krize, vzdělávání a trh práce.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1.   Doporučení

Vyzýváme členské státy, aby:

| — | zabránily tomu, aby opatření pro překonání hospodářské krize a veřejného dluhu ohrozila veřejné investice do vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

—

zabránily tomu, aby opatření pro překonání hospodářské krize a veřejného dluhu ohrozila veřejné investice do vzdělávání a odborné přípravy;

| — | věnovaly při posuzování svých střednědobých rozpočtových cílů zvláštní pozornost veřejným investicím do vzdělávání, výzkumu a odborné přípravy, s cílem zajistit kontinuitu a posílení investic do těchto odvětví; |
| --- | --- |

—

věnovaly při posuzování svých střednědobých rozpočtových cílů zvláštní pozornost veřejným investicím do vzdělávání, výzkumu a odborné přípravy, s cílem zajistit kontinuitu a posílení investic do těchto odvětví;

| — | se soustředily na zlepšení výuky mateřského jazyka a výuky v oborech STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika); |
| --- | --- |

—

se soustředily na zlepšení výuky mateřského jazyka a výuky v oborech STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika);

| — | zlepšily poradenské služby v oblasti výběru školy a povolání již v raných fázích studia, s ohledem na potřeby trhu práce; |
| --- | --- |

—

zlepšily poradenské služby v oblasti výběru školy a povolání již v raných fázích studia, s ohledem na potřeby trhu práce;

| — | podporovaly podnikavého ducha na všech vzdělávacích úrovních; |
| --- | --- |

—

podporovaly podnikavého ducha na všech vzdělávacích úrovních;

| — | stimulovaly řádné provádění Evropského rámce kvalifikací a rozvoj vnitrostátních kvalifikačních rámců; |
| --- | --- |

—

stimulovaly řádné provádění Evropského rámce kvalifikací a rozvoj vnitrostátních kvalifikačních rámců;

| — | rozvíjely dodatečné příležitosti odborné přípravy pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku, a pro pracovníky s nízkou kvalifikací, aniž by byly opomíjeny digitální nástroje; |
| --- | --- |

—

rozvíjely dodatečné příležitosti odborné přípravy pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku, a pro pracovníky s nízkou kvalifikací, aniž by byly opomíjeny digitální nástroje;

| — | respektovaly právo jedince na odbornou přípravu s osvědčením kvality v rámci zaměstnání, nezávisle na stupni kvalifikace a druhu smlouvy pracovníka; |
| --- | --- |

—

respektovaly právo jedince na odbornou přípravu s osvědčením kvality v rámci zaměstnání, nezávisle na stupni kvalifikace a druhu smlouvy pracovníka;

| — | rozvíjely uznání, validaci a osvědčování dovedností získaných v různých vzdělávacích prostředích (formálních i neformálních) a v rámci výkonu pracovní činnosti; |
| --- | --- |

—

rozvíjely uznání, validaci a osvědčování dovedností získaných v různých vzdělávacích prostředích (formálních i neformálních) a v rámci výkonu pracovní činnosti;

| — | využívaly fondy EU a zejména Evropský sociální fond k podpoře vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

—

využívaly fondy EU a zejména Evropský sociální fond k podpoře vzdělávání a odborné přípravy;

| — | podpořily programy začleňování do pracovního trhu a vedly podniky k tomu, aby využívaly nástroje k vytváření stabilních pracovních míst; |
| --- | --- |

—

podpořily programy začleňování do pracovního trhu a vedly podniky k tomu, aby využívaly nástroje k vytváření stabilních pracovních míst;

| — | zajistily, aby bylo povolání učitele opět doceněno, a podporovaly respekt k pedagogické práci, poskytovaly pedagogům celoživotní vzdělávání a zlepšily jejich pracovní a platové podmínky. |
| --- | --- |

—

zajistily, aby bylo povolání učitele opět doceněno, a podporovaly respekt k pedagogické práci, poskytovaly pedagogům celoživotní vzdělávání a zlepšily jejich pracovní a platové podmínky.

2.   Úvod

2.1   Finanční krize, která vypukla v roce 2008, způsobila nejvážnější hospodářskou krizi od 30. let 20. století a nejvýraznější pokles celosvětového HDP od 2. světové války. Dnes jsme v Evropě svědky hluboké hospodářské a společenské krize; zavírají se tisíce podniků, zvláště malé a střední podniky, roste nezaměstnanost, snižují se platy, škrtají se rozpočtové prostředky v oblasti sociální ochrany, zvyšují se spotřební daně a náklady na zboží denní potřeby, roste chudoba a sociální vyloučení.

2.2   Není předmětem tohoto stanoviska rozebírat příčiny krize, ale poukázat na nepříznivé důsledky, které měla a stále má na sociální strukturu, a navrhnout určité strategie pro snížení jejích dopadů a překonání jejích účinků.

2.3   Stanovisko se zabývá významem vzdělávání a odborné přípravy jakožto základních nástrojů pro vyrovnání se s krizí, vztahy mezi vzděláváním/odbornou přípravou a pracovní sférou, začleňováním mladých lidí do trhu práce, potřebami a odpovědností podniků, pokud jde o odbornou přípravu jejich pracovníků, a podporou důstojné a kvalitní práce.

2.4   Zároveň vyjadřuje toto stanovisko také názor, že zachování evropského sociálního modelu si zaslouží kolektivní úsilí celé společnosti, kreativitu a smysl pro solidaritu.

3.   Obecné připomínky

3.1   Obzvláštní význam mají pro analýzu této problematiky čtyři nedávné iniciativy Evropské komise:

| — | Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti (1), která v zájmu dosažení celkové 75 % zaměstnanosti osob ve věku mezi 20 a 64 lety v roce 2020, definuje tyto priority: dosáhnout lepšího fungování trhů práce, získat kvalifikovanější pracovní sílu, dosáhnout vyšší kvality pracovních míst a lepších pracovních podmínek a vytvořit silnější politiky, které budou podporovat vytváření pracovních míst a poptávku po pracovní síle (2); |
| --- | --- |

—

Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti (1), která v zájmu dosažení celkové 75 % zaměstnanosti osob ve věku mezi 20 a 64 lety v roce 2020, definuje tyto priority: dosáhnout lepšího fungování trhů práce, získat kvalifikovanější pracovní sílu, dosáhnout vyšší kvality pracovních míst a lepších pracovních podmínek a vytvořit silnější politiky, které budou podporovat vytváření pracovních míst a poptávku po pracovní síle (2);

| — | Iniciativa Mládež v pohybu (3), jejímž cílem je stimulovat potenciál mladých lidí pro dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění v Evropské unii (4); |
| --- | --- |

—

Iniciativa Mládež v pohybu (3), jejímž cílem je stimulovat potenciál mladých lidí pro dosažení inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění v Evropské unii (4);

| — | Sdělení Řešení problému předčasného ukončování školní docházky: významný příspěvek k programu Evropa 2020 (5), které analyzuje důsledky předčasného ukončování školní docházky pro osoby, společnost a hospodářství, shrnuje jeho příčiny a popisuje stávající a budoucí opatření na evropské úrovni; |
| --- | --- |

—

Sdělení Řešení problému předčasného ukončování školní docházky: významný příspěvek k programu Evropa 2020 (5), které analyzuje důsledky předčasného ukončování školní docházky pro osoby, společnost a hospodářství, shrnuje jeho příčiny a popisuje stávající a budoucí opatření na evropské úrovni;

| — | Evropský rámec kvalifikací, jehož cílem je podporovat srovnávání národních vzdělávacích systémů, které umožňuje větší mobilitu při studiu a uznávání znalostí, dovedností a schopností na evropské úrovni. |
| --- | --- |

—

Evropský rámec kvalifikací, jehož cílem je podporovat srovnávání národních vzdělávacích systémů, které umožňuje větší mobilitu při studiu a uznávání znalostí, dovedností a schopností na evropské úrovni.

Všechny tyto dokumenty vyžadují těsnější spolupráci mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy a trhem práce, s čímž EHSV souhlasí.

3.1.1   Výbor dále bere na vědomí, že Komise hodlá v roce 2012 vytvořit „přehled dovedností EU“, který by měl zajistit větší transparentnost jak pro uchazeče o zaměstnání, tak pro podniky nebo veřejnou správu. Tento přehled bude k dispozic on-line a bude obsahovat aktualizované prognózy nabídky a poptávky v oblasti dovedností až do roku 2020, a to díky vytváření sítí vnitrostátních organizací odpovědných za prognózy vývoje na trhu práce.

3.1.2   Rovněž je třeba podtrhnout důležitost evropských odvětvových rad jakožto prostoru, v jehož rámci se sociální partneři mohou zapojovat do provádění analýzy dovedností pracovníků a potřeb trhu práce a který je prostředkem k urychlení výměny informací a osvědčených postupů, v předstihu poskytovaných radami či středisky pro sledování této problematiky jednotlivých zemí (6).

3.2   Krize a trh práce

3.2.1   Důsledky finanční a hospodářské krize, které v současné době pociťuje trh práce, jsou ničivé. Podle MOP dosáhl v roce 2010 počet nezaměstnaných na celém světě 250 milionů, přičemž míra nezaměstnanosti v tomto roce stoupla z 5,7 % na 6,2 %. Kromě toho v mnoha zemích provází nezaměstnanost zhoršení kvality pracovních míst a zvýšení jejich nestability.

3.2.2   Podle Eurostatu dosahovala v eurozóně celková míra nezaměstnanosti v lednu 2011 9,9 %, v EU-27 9,5 %, což představovalo 15,775 milionů osob v eurozóně a 23,048 milionů v EU-27, z nichž je téměř 5 milionů dlouhodobě nezaměstnaných.

3.2.3   V období mezi koncem roku 2008 a únorem roku 2011 se míra nezaměstnanosti v EU-27 zvýšila ze 7,7 % na 9,5 % (nezaměstnanost mužů stoupla z 6 na 9,5 %, nezaměstnanost žen ze 7,5 na 9,6 % a nezaměstnanost mládeže z 19,7 na 20,4 %).

3.2.4   Z těchto čísel však nelze vyčíst významné rozdíly, které existují mezi členskými státy (od 4,3 % nezaměstnanosti v Nizozemsku až po 20,5 % ve Španělsku), a neříkají nic ani o některých zvláště postižených skupinách (přistěhovalcích a starších pracovnících).

3.2.5   Nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 25 let dosahuje 20,4 %, přičemž jen v období mezi první třetinou roku 2008 a prvním čtvrtletím 2009 se zvýšila o 4 procentuální body. Navíc od jara 2008 stoupla dlouhodobá nezaměstnanost této věkové skupiny téměř o 30 % a dosáhla počtu 1,2 milionů mladých lidí z celkových 5,2 milionů dlouhodobě nezaměstnaných.

3.2.6   Riziko nezaměstnanosti je u pracovníků s nízkými platy (kteří mívají obecně nižší kvalifikaci) dva až třikrát vyšší než u pracovníků s vyššími platy.

3.2.7   A také zde platí, že situace postihuje výrazněji mladé lidi, vzhledem k tomu, že riziko nízkých platů je u mladých lidí (navzdory obecně vyšším kvalifikacím) dvakrát vyšší než u osob středního věku.

3.2.8   Podle Eurostatu (7) bylo v roce 2007, ještě před vypuknutím krize, 79 milionů občanů ohroženo chudobou a 32 milionů v chudobě žilo. Navzdory faktu, že osoby, jež mají zaměstnání, jsou riziku chudoby vystaveny méně, existuje nejméně 17,5 milionů „chudých pracujících“ (8).

3.2.9   Charakteristickým rysem nově vytvořených pracovních míst byla jejich nestabilita, která byla obzvláště vysoká u mladých lidí, což přineslo důsledky jim i celé společnosti (opožděný odchod z domu rodičů, závislost na rodičích, odkládané rozhodnutí k sňatku a mateřství) (9). Všimněme si, že pojem nestabilita není synonymem pro smlouvy na dobu určitou, ale pro jejich zneužívání v době, kdy je potřeba práce obecně považována za permanentní.

3.2.10   Podle EHSV jsou hlavními problémy a výzvami:

| a) | rozpor mezi probíhající hospodářskou obnovou – ačkoliv mezi různými zeměmi existují významné rozdíly – a dalším zhoršováním situace na trhu práce, konkrétně růstem bez růstu zaměstnanosti. EHSV se připojuje k varování, která v tomto smyslu vydala MOP ve své poslední světové zprávě o zaměstnanosti (10) a v závěrech z nedávného setkání na téma Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě (11); |
| --- | --- |

a)

rozpor mezi probíhající hospodářskou obnovou – ačkoliv mezi různými zeměmi existují významné rozdíly – a dalším zhoršováním situace na trhu práce, konkrétně růstem bez růstu zaměstnanosti. EHSV se připojuje k varování, která v tomto smyslu vydala MOP ve své poslední světové zprávě o zaměstnanosti (10) a v závěrech z nedávného setkání na téma Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě (11);

| b) | sociální nerovnováha vzniklá v důsledku závažné situace na trhu práce, zvláště u mladých lidí (navzdory tomu, že jejich úroveň vzdělání je obecně vyšší než vzdělání starších generací) a v souvislosti s dlouhodobou nezaměstnaností; |
| --- | --- |

b)

sociální nerovnováha vzniklá v důsledku závažné situace na trhu práce, zvláště u mladých lidí (navzdory tomu, že jejich úroveň vzdělání je obecně vyšší než vzdělání starších generací) a v souvislosti s dlouhodobou nezaměstnaností;

| c) | demografická situace v Evropě, zejména v souvislosti se stárnutím aktivní populace, jež může zhoršit nedostatek v oblasti dovedností na trhu práce; |
| --- | --- |

c)

demografická situace v Evropě, zejména v souvislosti se stárnutím aktivní populace, jež může zhoršit nedostatek v oblasti dovedností na trhu práce;

| d) | změna povahy práce, která má tendenci se zrychlovat. Podle CEDEFOP by mohla poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících stoupnout do roku 2020 o 16 milionů míst a poptávka po pracovnících se střední kvalifikací o 3,5 milionů, zatímco poptávka po osobách s nízkou kvalifikací by mohla klesnout o 12 milionů. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků bude mít tendenci se zvyšovat, zejména v oblastech technických oborů, tzv. STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika), energetiky, informačních a komunikačních technologií, ekologické dopravy, životního prostředí a zdravotnictví. Typ vytvářených pracovních míst se stále více odlišuje od pracovních míst, jež zanikla, a nezaměstnaní mají stále větší potíže s opětovným začleněním do trhu práce. |
| --- | --- |

d)

změna povahy práce, která má tendenci se zrychlovat. Podle CEDEFOP by mohla poptávka po vysoce kvalifikovaných pracovnících stoupnout do roku 2020 o 16 milionů míst a poptávka po pracovnících se střední kvalifikací o 3,5 milionů, zatímco poptávka po osobách s nízkou kvalifikací by mohla klesnout o 12 milionů. Nedostatek kvalifikovaných pracovníků bude mít tendenci se zvyšovat, zejména v oblastech technických oborů, tzv. STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika), energetiky, informačních a komunikačních technologií, ekologické dopravy, životního prostředí a zdravotnictví. Typ vytvářených pracovních míst se stále více odlišuje od pracovních míst, jež zanikla, a nezaměstnaní mají stále větší potíže s opětovným začleněním do trhu práce.

3.3   Krize a vzdělávání

3.3.1   Vzdělávání je nástroj osobní realizace jedinců, začlenění do produktivní činnosti, sociální soudržnosti a zlepšení životních podmínek. Podle údajů Eurostatu mají osoby s vyšším stupněm vzdělání vyšší naději dožití.

3.3.2   Nízká úroveň vzdělání souvisí s chudobou a sociálním vyloučením, což vysvětluje důraz kladený politikami začleňování na zaručení přístupu k veřejným službám (především ke vzdělávání a odborné přípravě).

3.3.3   Ve strategii Evropa 2020 je posílena myšlenka, že je třeba v Evropě zlepšit vzdělávání, a to od předškolního až po vysokoškolské, aby se zvýšila produktivita, a za účelem boje proti nerovnostem a chudobě, přičemž panuje názor, že Evropa bude schopna prosperovat pouze za předpokladu, že obyvatelstvo bude vybaveno dovednostmi, které mu umožní podílet se na znalostní ekonomice a těžit z ní.

3.3.4   EHSV sdílí znepokojení, které Evropská komise vyjádřila v Digitální agendě pro Evropu a které se týká toho, že Evropa zaostává v osvojování nových technologií – zdůrazňuje se, že 30 % Evropanů nikdy nepoužilo internet a že výdaje EU do výzkumu a vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) dosahují pouze 40 % výdajů USA. Učit se používat digitální nástroje od raného dětství napomáhá začleňování.

3.3.5   EHSV rovněž konstatuje, že EU zaostává oproti USA a Japonsku také v inovacích, což je třeba řešit prostřednictvím navýšení počtu osob s vysokou kvalifikací, zvýšení investic států a podniků do výzkumu a vývoje a lepšího propojení mezi vědou, technologií a výrobou. Poukazuje však na to, že pojem „inovace“ zahrnuje také organizaci práce a sociální inovace.

3.3.6   V oblasti vzdělávání má Komise v rámci strategie Evropa 2020 dva velké cíle:

| a) | snížit předčasné ukončování školní docházky pod 10 %; |
| --- | --- |

a)

snížit předčasné ukončování školní docházky pod 10 %;

| b) | zvýšit podíl obyvatel ve věku mezi 30 až 34 roky s ukončeným univerzitním nebo obdobným vzděláním na 40 %. |
| --- | --- |

b)

zvýšit podíl obyvatel ve věku mezi 30 až 34 roky s ukončeným univerzitním nebo obdobným vzděláním na 40 %.

3.3.7   EHSV sdílí znepokojení Komise, pokud jde o předčasné ukončování školní docházky, které je komplexním jevem se závažnými dopady na kvalitu pracovních míst, na něž by mladí lidé mohli aspirovat, a jehož snížení vyžaduje silné politické odhodlání a nové přístupy a postupy.

3.3.8   Podle Komise ukončilo v roce 2009 předčasně studium (nebo odbornou přípravu) více než 6 milionů mladých lidí (14,4 % mladých lidí ve věku mezi 18 a 24 roky), kteří dokončili pouze první cyklus středoškolského vzdělání nebo ani to ne, a z nich 17,4 % absolvovalo jenom základní vzdělání (12). To znamená, že snížení průměrné výše předčasného ukončování školní docházky o pouhý jeden procentuální bod by každým rokem vytvořilo potenciál téměř půl milionu mladých pracovníků s takovou kvalifikací, která by jim umožnila vstup na trh práce.

3.3.9   Dalším důležitým aspektem, jejž je třeba zvážit, je opakování ročníků. Podle údajů ze studie PISA z roku 2009 opakuje ročník na základních školách v Irsku 11 % žáků, ve Španělsku je to 21 % a v Nizozemsku a Portugalsku až 22,4 %. Na nižším stupni středních škol jsou tendence podobné, přičemž míra opakování ročníku se pohybuje mezi 0,5 % ve Finsku a 31,9 % ve Španělsku.

3.3.10   Pokud jde o vysokoškolskou úroveň a výzkum, dosahoval podíl absolventů vysokých škol v Evropě podle údajů Eurostatu na rok 2009 pouze 32,3 %. Rozpočtové škrty probíhající ve většině evropských zemí (13) ještě více ohrozí univerzitní výzkum, což bude mít důsledky pro mnohá hospodářská a společenská odvětví (technické vědy, zdravotní, sociální a humanitní vědy).

4.   Konkrétní připomínky: návrhy EHSV

4.1   Posílit vzdělávání v období krize

4.1.1   V době krize je důležité zopakovat, že právo na vzdělání je jedno ze základních lidských práv a veřejný statek, který musí být zajištěn pro všechny, aniž by za to bylo cokoli požadováno, za rovných podmínek s vyloučením diskriminace jakéhokoliv druhu a se zohledněním genderového rozměru.

4.1.2   Investice do vzdělávání nesmí být v období krize považována za problém, ale za řešení, za způsob, jak ukončit krizi za těch nejlepších podmínek. V této souvislosti je třeba povzbudit členské státy k větším a promyšlenějším investicím do oblasti vzdělávání; členské státy musí při posuzování svých střednědobých rozpočtových cílů věnovat zvláštní pozornost veřejným investicím do vzdělávání, výzkumu a odborné přípravy.

4.1.3   Stejně tak důležité je připomenout, že vzdělávání je kolektivní, celospolečenský úkol. Škola je specializovaná instituce s profesionálními zaměstnanci, která nemůže a nesmí jednat v izolaci – musí především spolupracovat s rodinami, jejichž úloha je nenahraditelná, a rovněž navázat průběžný dialog s komunitou a hospodářskou a sociální sférou.

4.1.4   EHSV je přesvědčen, že získání solidního základu znalostí poskytuje žákům lepší adaptační schopnosti a že čím lépe bude probíhat proces získávání znalostí, tím snazší bude zohledňování potřeb trhů práce v rámci poradenství v oblasti studií a profesního zaměření.

4.1.5   Vzdělávání musí zejména:

| a) | pomáhat žákům filtrovat informace, jež získávají, a naučit je používat ty, které jim nejlépe umožní plánovat svůj osobní a pracovní život; |
| --- | --- |

a)

pomáhat žákům filtrovat informace, jež získávají, a naučit je používat ty, které jim nejlépe umožní plánovat svůj osobní a pracovní život;

| b) | povzbuzovat kritické vědomí a rozvoj zvídavého a podnikavého ducha a schopnost chopit se iniciativy a řešit problémy; v tomto smyslu může být interakce mezi školami a podnikem velmi užitečná; |
| --- | --- |

b)

povzbuzovat kritické vědomí a rozvoj zvídavého a podnikavého ducha a schopnost chopit se iniciativy a řešit problémy; v tomto smyslu může být interakce mezi školami a podnikem velmi užitečná;

| c) | vzbuzovat v žácích smysl pro realitu, aby si uvědomili, jaké úsilí stojí něco se naučit a uznali hodnotu učení; vést žáky tak, aby pochopili, že stojí za to se učit a že kulturu nelze pouze konzumovat, ale také je třeba si ji osvojit a dále rozvíjet; |
| --- | --- |

c)

vzbuzovat v žácích smysl pro realitu, aby si uvědomili, jaké úsilí stojí něco se naučit a uznali hodnotu učení; vést žáky tak, aby pochopili, že stojí za to se učit a že kulturu nelze pouze konzumovat, ale také je třeba si ji osvojit a dále rozvíjet;

| d) | poskytovat solidní základní vzdělání, zejména v mateřském jazyce a matematice, a rovněž další znalosti a dovednosti nezbytné pro řádné začlenění do trhu práce rozšířeného na celý prostor EU – zejména studium různých živých jazyků již od prvních let školní docházky –, což zároveň napomáhá zvyšovat možnosti celoživotního učení; |
| --- | --- |

d)

poskytovat solidní základní vzdělání, zejména v mateřském jazyce a matematice, a rovněž další znalosti a dovednosti nezbytné pro řádné začlenění do trhu práce rozšířeného na celý prostor EU – zejména studium různých živých jazyků již od prvních let školní docházky –, což zároveň napomáhá zvyšovat možnosti celoživotního učení;

| e) | rozvíjet tvořivost a estetické vnímání každého jednotlivce, jež stimulují otevřenost vůči kultuře a inovacím; |
| --- | --- |

e)

rozvíjet tvořivost a estetické vnímání každého jednotlivce, jež stimulují otevřenost vůči kultuře a inovacím;

| f) | obecně vzato vychovávat svobodné a solidární občany, vědomé si svých práv a povinností a schopné vykonávat důstojnou práci za nejlepších podmínek. |
| --- | --- |

f)

obecně vzato vychovávat svobodné a solidární občany, vědomé si svých práv a povinností a schopné vykonávat důstojnou práci za nejlepších podmínek.

4.1.6   To vyžaduje počáteční a kontinuální přípravu pedagogů, která bude komplexnější a více obohacující než ta, jež byla poskytována dosud. Musí jít o přípravu, která pedagogy zmobilizuje a pomůže jim osvojit si nové postupy výuky odpovídající výzvám, kterým čelí (nové technologie, nové potřeby trhu práce, multikulturní prostředí s rostoucí přítomností žáků přistěhovaleckého původu atd.). Členské státy musí podporovat respekt ke vzdělávací činnosti, usnadňovat celoživotní vzdělávání pedagogů a usilovat o zlepšení jejich pracovních a platových podmínek.

4.1.7   Vzdělávání musí být součástí všech životních etap – od předškolního věku až po vysoké školy a dospělý věk – a musí probíhat v různých prostředích – formálním, neformálním a informálním. Státy je musí rozvíjet v souladu s ekonomickými a sociálními výzvami budoucnosti: znalostními společnostmi a vysoce produktivními a nízkouhlíkovými ekonomikami.

4.1.8   V této souvislosti EHSV vyzývá, aby Evropská unie:

| a) | dodržovala závazky přijaté v rámci iniciativ Mládež v pohybu, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a ve sdělení týkajícím se předčasného ukončování školní docházky; |
| --- | --- |

a)

dodržovala závazky přijaté v rámci iniciativ Mládež v pohybu, Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a ve sdělení týkajícím se předčasného ukončování školní docházky;

| b) | prozkoumala možnost využít evropské fondy k dosažení cílů EU v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

b)

prozkoumala možnost využít evropské fondy k dosažení cílů EU v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, výzkumu a vývoje;

| c) | podpořila programy začleňování do pracovního trhu a vedla vlády a podniky k tomu, aby tyto nástroje využívaly k vytváření stabilních pracovních míst; |
| --- | --- |

c)

podpořila programy začleňování do pracovního trhu a vedla vlády a podniky k tomu, aby tyto nástroje využívaly k vytváření stabilních pracovních míst;

| d) | posílila, rozvinula a prohloubila programy výměny studentů na různých úrovních vzdělávání; |
| --- | --- |

d)

posílila, rozvinula a prohloubila programy výměny studentů na různých úrovních vzdělávání;

a doporučuje, aby členské státy:

| a) | přijaly taková opatření, aby překonání hospodářské krize a zejména krize veřejného dluhu neohrozila veřejné investice do národních systémů vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

a)

přijaly taková opatření, aby překonání hospodářské krize a zejména krize veřejného dluhu neohrozila veřejné investice do národních systémů vzdělávání a odborné přípravy;

| b) | zachovaly (a v případě možnosti zvýšily) investice do výzkumu a vývoje; |
| --- | --- |

b)

zachovaly (a v případě možnosti zvýšily) investice do výzkumu a vývoje;

| c) | zahájily a koordinovaly iniciativy za účelem zlepšení výuky v oborech STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika); |
| --- | --- |

c)

zahájily a koordinovaly iniciativy za účelem zlepšení výuky v oborech STEM (věda, technologie, inženýrské obory a matematika);

| d) | přijaly opatření, díky nimž by bylo povolání učitele opět doceněno, tak aby nebylo ohroženo plnění jejich poslání (14); |
| --- | --- |

d)

přijaly opatření, díky nimž by bylo povolání učitele opět doceněno, tak aby nebylo ohroženo plnění jejich poslání (14);

| e) | zavedly systémy poradenství v oblasti studií a profesního zaměření s cílem zlepšit informace o tom, jaké profesní dovednosti mají základní význam pro přístup na trh práce a jak je získat; |
| --- | --- |

e)

zavedly systémy poradenství v oblasti studií a profesního zaměření s cílem zlepšit informace o tom, jaké profesní dovednosti mají základní význam pro přístup na trh práce a jak je získat;

| f) | rozvíjely alternativní programy odborné přípravy pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku nebo mají zaměstnání s nízkou kvalifikací; |
| --- | --- |

f)

rozvíjely alternativní programy odborné přípravy pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku nebo mají zaměstnání s nízkou kvalifikací;

| g) | vyřešily problém opakování ročníku prostřednictvím infrastruktur na podporu nejslabších žáků; |
| --- | --- |

g)

vyřešily problém opakování ročníku prostřednictvím infrastruktur na podporu nejslabších žáků;

| h) | stimulovaly podniky k rozvoji schopnosti zohlednit profesní zkušenosti mladých lidí; |
| --- | --- |

h)

stimulovaly podniky k rozvoji schopnosti zohlednit profesní zkušenosti mladých lidí;

| i) | podporovaly podnikavého ducha na všech vzdělávacích úrovních. |
| --- | --- |

i)

podporovaly podnikavého ducha na všech vzdělávacích úrovních.

4.1.9   EHSV má za to, že v období změn potřebují podniky pracovníky se zvláštními dovednostmi a že z tohoto důvodu by měly být systémy odborného vzdělávání vůči takové poptávce citlivější a měly by se s ní sladit; nejdříve je však třeba získat solidní základ znalostí.

4.1.10   Duální výukový systém – vzdělávání/odborná příprava –, v němž jsou mladí lidé uvedeni do pracovní sféry, jakmile dokončí studia, měl v některých evropských zemích příznivé výsledky, a proto by si zasloužil analýzu.

4.1.11   EHSV je si vědom toho, že vzdělávání je v odpovědnosti členských států, domnívá se však, že Evropská unie je může podpořit nejen tím, že je bude stimulovat k tomu, aby plnily cíle Unie, k čemuž může využít otevřenou metodu koordinace, ale také tím, že vytvoří příznivější podmínky – například tak, že nebude investice do vzdělávání a odborné přípravy zahrnovat do výpočtu schodku veřejných financí.

4.2   Dát výuce hodnotu – ze školy do práce

4.2.1   Probíhající změny (zvýšení mezinárodní konkurence, vědecko-technická revoluce, změna klimatu, velké pokroky rozvíjejících se ekonomik, stárnutí populace) vyžadují pracovní sílu s vyšší kvalifikací a vyšším vzděláním.

4.2.2   Generační obměna sama o sobě nestačí ke zvýšení úrovně kvalifikace, jelikož řada mladých lidí s vysokým vzděláním vykonávají málo kvalifikovanou práci. Nesoulad mezi získaným vzděláním a charakterem pracovních míst může navíc vést ke snížení hodnoty vzdělání.

4.2.3   Podle EHSV je třeba reagovat rozvojem kvalitních pracovních míst, a proto Výbor uznává hodnotu „důstojné práce“, kterou prosazuje MOP.

4.2.4   Za tímto účelem je důležité investovat do aktivních politik zaměstnanosti a odborného vzdělávání s podporou evropských fondů, zvláště Evropského sociálního fondu (15).

4.2.5   Je rovněž důležité, aby panovalo povědomí o tom, že vytváření pracovních míst závisí na dynamice podniků, což vyžaduje, aby byla odstraněna zbytečná administrativní zátěž pro hospodářskou činnost, zejména při zakládání nových podniků.

4.2.6   V této souvislosti EHSV doporučuje následující prioritní iniciativy:

| 4.2.6.1 | Podporovat začleňování mladých lidí do trhu práce






  a) | prostřednictvím zlepšování systémů poradenství v oblasti studií a profesního zaměření tím, že budou poskytovány přesnější informace o vývoji na trhu práce a jeho potřebách, o požadovaných profesních dovednostech a o způsobech, jak je získat; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.1

Podporovat začleňování mladých lidí do trhu práce

a)

prostřednictvím zlepšování systémů poradenství v oblasti studií a profesního zaměření tím, že budou poskytovány přesnější informace o vývoji na trhu práce a jeho potřebách, o požadovaných profesních dovednostech a o způsobech, jak je získat;

| b) | prostřednictvím vytváření programů začleňování do trhu práce formou pracovních stáží nebo odborných praxí; |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím vytváření programů začleňování do trhu práce formou pracovních stáží nebo odborných praxí;

| c) | prostřednictvím rozvoje zvláštních programů pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku nebo mají zaměstnání s nízkou kvalifikací; |
| --- | --- |

c)

prostřednictvím rozvoje zvláštních programů pro mladé lidi, kteří předčasně ukončí školní docházku nebo mají zaměstnání s nízkou kvalifikací;

| d) | tím, že se zruší souvislost mezi druhem smlouvy (na dobu neurčitou či nikoliv) a věkem pracovníka, aby mladí pracovníci nebyli za svůj věk penalizováni. |
| --- | --- |

d)

tím, že se zruší souvislost mezi druhem smlouvy (na dobu neurčitou či nikoliv) a věkem pracovníka, aby mladí pracovníci nebyli za svůj věk penalizováni.

| 4.2.6.2 | Reagovat na výzvy celoživotního učení






  a) | tím, že se všem zajistí všechny podmínky potřebné pro celoživotní učení, což umožní zvýšení dovedností a přístup k pracovním místům s vyšší kvalifikací, a tak se splní cíl „růstu podporujícího začlenění“ strategie Evropa 2020; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.2

Reagovat na výzvy celoživotního učení

a)

tím, že se všem zajistí všechny podmínky potřebné pro celoživotní učení, což umožní zvýšení dovedností a přístup k pracovním místům s vyšší kvalifikací, a tak se splní cíl „růstu podporujícího začlenění“ strategie Evropa 2020;

| b) | tím, že se zlepší odborná příprava (zvyšování kvalifikace a rekvalifikace) všech, kdo se již pohybují na trhu práce, ale nemají dostatečné vzdělání. V rámci těchto iniciativ je třeba zohlednit věk, zkušenosti a dovednosti jednotlivých pracovníků; |
| --- | --- |

b)

tím, že se zlepší odborná příprava (zvyšování kvalifikace a rekvalifikace) všech, kdo se již pohybují na trhu práce, ale nemají dostatečné vzdělání. V rámci těchto iniciativ je třeba zohlednit věk, zkušenosti a dovednosti jednotlivých pracovníků;

| c) | tím, že se stanoví právo jedince na odbornou přípravu s osvědčením kvality a zároveň počet hodin odborné přípravy ročně pro každého pracovníka, nezávisle na stupni jeho kvalifikace a druhu smlouvy; |
| --- | --- |

c)

tím, že se stanoví právo jedince na odbornou přípravu s osvědčením kvality a zároveň počet hodin odborné přípravy ročně pro každého pracovníka, nezávisle na stupni jeho kvalifikace a druhu smlouvy;

| d) | tím, že se bude prosazovat, aby se v podnicích vypracovávaly plány rozvoje dovedností pracovníků, a to ve spolupráci pracovníků a zaměstnavatelů, se zohledněním podmínek podniků, zejména těch malých a středních, a v duchu dohody mezi pracovníky a zaměstnavateli na evropské úrovni; |
| --- | --- |

d)

tím, že se bude prosazovat, aby se v podnicích vypracovávaly plány rozvoje dovedností pracovníků, a to ve spolupráci pracovníků a zaměstnavatelů, se zohledněním podmínek podniků, zejména těch malých a středních, a v duchu dohody mezi pracovníky a zaměstnavateli na evropské úrovni;

| e) | podporou iniciativ, jejichž cílem je posílit uznání neformálního učení, zajistit jeho kvalitu a zviditelnit dovednosti získané mimo formální systémy (jako například Evropský znalostní pas); |
| --- | --- |

e)

podporou iniciativ, jejichž cílem je posílit uznání neformálního učení, zajistit jeho kvalitu a zviditelnit dovednosti získané mimo formální systémy (jako například Evropský znalostní pas);

| f) | těsným propojením odborné přípravy a profesní dráhy pracovníka a úsilím o uznání, validaci a osvědčování dovedností získaných v rámci pracovní činnosti. V obou případech musí státy dohlédnout na kvalitu služeb hodnocení a osvědčování; |
| --- | --- |

f)

těsným propojením odborné přípravy a profesní dráhy pracovníka a úsilím o uznání, validaci a osvědčování dovedností získaných v rámci pracovní činnosti. V obou případech musí státy dohlédnout na kvalitu služeb hodnocení a osvědčování;

| g) | vynaložením úsilí na to, aby byly akce odborné přípravy zaměřovány prioritně na nezaměstnané; |
| --- | --- |

g)

vynaložením úsilí na to, aby byly akce odborné přípravy zaměřovány prioritně na nezaměstnané;

| h) | tím, že se bude připomínat, že veřejné služby musí hrát aktivnější úlohu v rámci politiky odborné přípravy prioritních cílových skupin, jako jsou pracovníci s nižším vzděláním a kvalifikací nebo nestabilními pracovními místy a zranitelnější skupiny – osoby se zdravotním postižením, nezaměstnaní vyššího věku a přistěhovalci; |
| --- | --- |

h)

tím, že se bude připomínat, že veřejné služby musí hrát aktivnější úlohu v rámci politiky odborné přípravy prioritních cílových skupin, jako jsou pracovníci s nižším vzděláním a kvalifikací nebo nestabilními pracovními místy a zranitelnější skupiny – osoby se zdravotním postižením, nezaměstnaní vyššího věku a přistěhovalci;

| i) | řádným zohledněním genderového rozměru na trhu práce a odstraněním nerovností a diskriminací, zejména pokud jde o platové nerovnosti mezi muži a ženami. |
| --- | --- |

i)

řádným zohledněním genderového rozměru na trhu práce a odstraněním nerovností a diskriminací, zejména pokud jde o platové nerovnosti mezi muži a ženami.

| 4.2.6.3 | Zlepšit kvalifikace a využít potenciál starších pracovníků:






  a) | ESHV podtrhuje vysoké riziko, které s sebou nese dlouhodobá nezaměstnanost (ztráta příjmů a kvalifikace, sociální vyloučení); domnívá se, že veřejné služby zaměstnanosti musí hrát aktivnější úlohu v zajišťování pracovních míst pro dlouhodobě nezaměstnané a v rozvoji aktivních politik zaměstnanosti a odborné přípravy; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.3

Zlepšit kvalifikace a využít potenciál starších pracovníků:

a)

ESHV podtrhuje vysoké riziko, které s sebou nese dlouhodobá nezaměstnanost (ztráta příjmů a kvalifikace, sociální vyloučení); domnívá se, že veřejné služby zaměstnanosti musí hrát aktivnější úlohu v zajišťování pracovních míst pro dlouhodobě nezaměstnané a v rozvoji aktivních politik zaměstnanosti a odborné přípravy;

| b) | Odvětvový sociální dialog, ať už na úrovni EU nebo na úrovni členských států, plní základní roli, pokud jde o řešení problémů souvisejících s kvalifikacemi; proto Výbor podtrhuje význam sektorových rad pro otázky kvalifikace v této oblasti; |
| --- | --- |

b)

Odvětvový sociální dialog, ať už na úrovni EU nebo na úrovni členských států, plní základní roli, pokud jde o řešení problémů souvisejících s kvalifikacemi; proto Výbor podtrhuje význam sektorových rad pro otázky kvalifikace v této oblasti;

| c) | Z tohoto hlediska je třeba zachovat a zhodnotit kolektivní smlouvy, jelikož jak pracovníci, tak podniky mají zájem na zvýšení kvalifikací; |
| --- | --- |

c)

Z tohoto hlediska je třeba zachovat a zhodnotit kolektivní smlouvy, jelikož jak pracovníci, tak podniky mají zájem na zvýšení kvalifikací;

| d) | S ohledem na krizi by bylo odůvodněné, aby byly prostředky z Evropského sociálního fondu k dispozici k financování opatření zaměřených na zvyšování kvalifikací, jakož i na inovační projekty v oblasti tvorby důstojných pracovních míst; |
| --- | --- |

d)

S ohledem na krizi by bylo odůvodněné, aby byly prostředky z Evropského sociálního fondu k dispozici k financování opatření zaměřených na zvyšování kvalifikací, jakož i na inovační projekty v oblasti tvorby důstojných pracovních míst;

| e) | Stejně tak je vhodné vytvářet podmínky, které starší osoby přesvědčí k tomu, aby si prodloužily aktivní život; ty spočívají ve zlepšení zdraví, přizpůsobení práce těmto osobám, oceňování práce a zvyšování kvalifikace, se zohledněním zásad definovaných v doporučení č. 162 MOP (16); |
| --- | --- |

e)

Stejně tak je vhodné vytvářet podmínky, které starší osoby přesvědčí k tomu, aby si prodloužily aktivní život; ty spočívají ve zlepšení zdraví, přizpůsobení práce těmto osobám, oceňování práce a zvyšování kvalifikace, se zohledněním zásad definovaných v doporučení č. 162 MOP (16);

| f) | V této souvislosti je zejména důležité zhodnotit potenciál starších pracovníků pro přenos znalostí na pracovišti, což by mohlo být předmětem diskuse zástupců pracovníků a podniků. |
| --- | --- |

f)

V této souvislosti je zejména důležité zhodnotit potenciál starších pracovníků pro přenos znalostí na pracovišti, což by mohlo být předmětem diskuse zástupců pracovníků a podniků.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 682 v konečném znění.

1

(2)  Viz stanovisko EHSV k tématu Nové dovednosti pro nová pracovní místa, Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 74.

2

(3)  KOM(2010) 477 v konečném znění.

3

(4)  K tomuto viz stanovisko EHSV k tématu Mládež v pohybu, Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 55.

4

(5)  KOM(2011) 18 v konečném znění.

5

(6)  Viz stanovisko EHSV k tématu Přizpůsobení dovedností potřebám měnícího se průmyslu a služeb – přínos případného zavedení odvětvových rad pro zaměstnanost a dovednosti na evropské úrovni, Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 1.

6

(7)  Statistics in Focus (46/2009).

7

(8)  Viz stanovisko EHSV k tématu Práce a chudoba: na cestě k nezbytnému komplexnímu přístupu, Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 52.

8

(9)  Youth in Europe – A statistical portrait 2009.

9

(10)  Světová zpráva o zaměstnanosti (www.ilo.org).

10

(11)  Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě, 13. března 2011, Vídeň (www.ilo.org).

11

(12)  Le redoublement dans l’enseignement obligatoire en Europe: réglementations et statistiques, EURYDICE, leden 2011.

12

(13)  V Lotyšsku byly univerzity po 48 % škrtech v roce 2009 postiženy dalšími 18 % škrty v roce 2010; v Itálii dosáhnou plánované rozpočtové škrty do roku 2013 20 %; v Řecku došlo k 30 % škrtům; v Anglii bude do let 2014–2015 seškrtáno zhruba 40 % rozpočtu.

13

(14)  Viz stanovisko EHSV k tématu Zlepšování kvality vzdělávání učitelů, Úř. věst. C 151, 17.6.2008, s. 41.

14

(15)  Viz stanovisko EHSV k tématu Budoucnost Evropského sociálního fondu po roce 2013, Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 8.

15

(16)  Doporučení č. 162 týkající se starších pracovníků, 1980, MOP (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?R162).

16

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/56

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Přezkum úvěrové politiky EIB v odvětví dopravy“ (stanovisko z vlastní iniciativy)

2011/C 318/09

Hlavní zpravodaj: pan SIMONS

Dne 5. května 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Přezkum úvěrové politiky Evropské investiční banky v odvětví dopravy.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost byla pověřena přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce (článek 59 jednacího řádu) Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana Jana SIMONSE hlavním zpravodajem na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), a přijal následující stanovisko 123 hlasy pro a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Odvětví dopravy je pro EIB velmi důležité a totéž platí i naopak. V roce 2010 půjčila EIB celkem 63 miliard EUR, z čehož 13,2 miliard EUR, tedy 21 %, šlo do odvětví dopravy.

1.2   Jelikož Komise brzo předloží nové hlavní směry v oblasti TEN-T, je důležité se dohodnout s EIB na tom, jak je možné co nejlépe financovat klíčovou sít infrastruktury a jednotlivé projekty v souvislosti s cíli vytyčenými v bílé knize ze dne 28. března 2011.

1.3   V tomto smyslu by měl dle názoru Výboru proběhnout také přezkum dokumentu Nová orientace úvěrové politiky EIB v odvětví dopravy, který roce 2007 vydala EIB. V bíle knize je nyní přikládán mnohem větší význam úsilí v oblasti udržitelnosti než dříve, např. snížení emisí skleníkových plynů minimálně o 60 % do roku 2050 v porovnání s rokem 1990, což povede k tomu, že u projektů, které mají být financovány, bude kritérium udržitelnosti podstatně významnější než doposud.

1.4   Výbor souhlasí s EIB v tom, že pro poskytování úvěrových nástrojů má být první hlavní zásadou úsilí o maximálně účinný, ekonomický a udržitelný způsob naplňování požadavků dopravy. To vyžaduje kombinaci řešení, jež zahrnují všechny druhy dopravy, což je v souladu s komodalitou a internalizací vnějších nákladů, z čehož vychází logistické řetězce.

1.5   Výbor chce zdůraznit, že EIB tedy musí neutrálně a objektivně jednat vůči všem druhům dopravy. Zejména na delší vzdálenosti je zapotřebí účinné a výkonné komodality, při níž mají být co nejlépe využity specifické výhody každého možného jednotlivého druhu dopravy.

1.6   S druhou hlavní zásadou, která spočívá v rozvoji TEN-T, Výbor bez výhrady souhlasí.

1.7   Výbor by si přál, aby se třetí hlavní zásada, kterou EIB uvádí u hlavních směrů a výběrových kritérií a která spočívá v upřednostnění železniční, městské, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, nezaměřovala tolik na druhy dopravy jako takové, ale právě na příslušné logistické řetězce, aby tak byly zajištěny maximální zisky v oblasti snížení emisí skleníkových plynů.

1.8   Co se týče financování projektů v oblasti výzkumu, vývoje a inovací se Výbor domnívá, že financování projektů, které se zaměřují na boj s emisemi u jejich zrodu, je správný přístup.

1.9   Při přezkumu hlavních směrů pro poskytování úvěrových nástrojů by měla EIB dle názoru Výboru zejména zohlednit logistický řetězec jako celek, přičemž klíčový význam má úloha uzlů jako logistických center, k nimž patří námořní přístavy, letiště a multimodální terminály.

1.10   V kontextu napětí, které existuje mezi ambiciózním cílem snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů o 60 % na jedné straně a mezi finanční krizí na druhé straně, se Výbor domnívá, že tato situace skýtá výzvu vyvinout jiné veřejné a soukromé způsoby financování, jako například partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, ať už selektivním způsobem, nebo jak je to popsáno v odstavci 4.6.3.

1.11   Co se týče podrobnější odpovědi na tři specifické otázky EIB, Výbor odkazuje na řadu svých stanovisek, která jsou shrnuta v odstavci 4.7 a následujících.

2.   Úvod

2.1   Evropská investiční banka (EIB) byla stejně jako EHSV založena v roce 1958 Římskou smlouvou jako orgán Evropské unie a financuje projekty, jejichž prostřednictvím mohou být uskutečněny cíle Evropské unie. EIB si sama půjčuje levné peníze, které pak půjčuje dále bankám a podnikům.

2.2   EIB má rating AAA, což jí na kapitálových trzích umožňuje půjčovat si peníze za nízkých úrokových sazeb. EIB pak může sama půjčovat peníze za výhodných podmínek, a to následujícími způsoby:

| — | přímá půjčka podnikům nebo orgánům na financování velkých projektů (s rozsahem více než 25 milionů EUR); |
| --- | --- |

—

přímá půjčka podnikům nebo orgánům na financování velkých projektů (s rozsahem více než 25 milionů EUR);

| — | půjčka bankám a jiným úvěrovým institutům, které pak dále poskytují úvěry na menší projekty, přičemž je kladen důraz na malé a střední podniky; |
| --- | --- |

—

půjčka bankám a jiným úvěrovým institutům, které pak dále poskytují úvěry na menší projekty, přičemž je kladen důraz na malé a střední podniky;

| — | záruka za úvěry, čímž věřitelům nevzniká žádné riziko. |
| --- | --- |

—

záruka za úvěry, čímž věřitelům nevzniká žádné riziko.

2.3   EIB vybudovala za účelem provádění projektů a kontroly poskytnutých finančních prostředků úzkou spolupráci s mezinárodním bankovnictvím a s jinými institucemi EU.

2.4   Z důvodu silné vzájemné závislosti instituce EU zvou pravidelně EIB k jednání o politice a její harmonizaci. EIB je tak například zapojena do přípravy schůzí Rady ministrů a účastní se činností určitých výborů Evropského parlamentu. Kromě toho vede průběžná jednání s Evropskou komisí.

2.5   Akcionáři EIB jsou členské státy Evropské unie. Společně se podepisují pod majetek banky podle klíče pro rozdělování, který odpovídá ekonomickému významu jednotlivých členských států uvnitř EU.

2.6   V roce 2010 půjčila EIB celkem 63 miliard EUR, z čehož 21 % (13,2 miliard EUR) šlo do odvětví dopravy. V období 2006-2010 tvořily půjčky banky pro odvětví dopravy 23,7 % z celkové částky. Kromě samotných členských států je EIB hlavním poskytovatelem financí na projekty TEN-T.

2.7   V roce 2007 vydala EIB dokument nazvaný Nová orientace úvěrové politiky EIB v odvětví dopravy, který obsahuje obecné pokyny a kritéria výběru s cílem lépe zohlednit rostoucí obavy ohledně dopadu změny klimatu na odvětví dopravy a zároveň vhodným způsobem řešit rostoucí potřeby v oblasti mobility. Zároveň se v dokumentu uvádí, že z důvodu dynamičnosti vývoje politiky je užitečné provádět pravidelný přezkum úvěrové politiky v odvětví dopravy.

2.8   Jelikož Komise dne 28. března 2011 zveřejnila bílou knihu a v brzké době se očekávají přepracované hlavní směry pro projekty TEN-T, je důležité, aby opět proběhl přezkum a koordinace politiky EIB v oblasti půjček pro odvětví dopravy.

2.9   EIB na to již sama poukázala a vyzvala k tomu, aby veřejnost prezentovala své názory. V této souvislosti se EIB zajímá kromě aktuálních hlavním směrů zejména o tři následující otázky.

| 2.9.1 | Jak může banka ještě více přispět k „inteligentnímu růstu“ prostřednictvím znalostí a inovací? Zde má banka na mysli zejména vliv nových technologií na dopravu. |
| --- | --- |

2.9.1

Jak může banka ještě více přispět k „inteligentnímu růstu“ prostřednictvím znalostí a inovací? Zde má banka na mysli zejména vliv nových technologií na dopravu.

| 2.9.2 | Jak může banka ještě více přispět k „udržitelnému růstu“ a ke konkurenceschopnější ekonomice šetrnější k zdrojům a k životnímu prostředí? Zde má banka na mysli zejména zlepšení udržitelné mobility, která zároveň snižuje přetížení a znečištění a podporuje energetickou účinnost a využívání obnovitelné energie. |
| --- | --- |

2.9.2

Jak může banka ještě více přispět k „udržitelnému růstu“ a ke konkurenceschopnější ekonomice šetrnější k zdrojům a k životnímu prostředí? Zde má banka na mysli zejména zlepšení udržitelné mobility, která zároveň snižuje přetížení a znečištění a podporuje energetickou účinnost a využívání obnovitelné energie.

| 2.9.3 | Jak může banka ještě více přispět k „růstu podporujícímu začlenění“ s podporou pro zaměstnanost a sociální a územní soudržnost? Zde se jedná zejména o úzké profily, přeshraniční infrastrukturu, intermodální uzly a rozvoj ve městech, regionech a odlehlých oblastech. |
| --- | --- |

2.9.3

Jak může banka ještě více přispět k „růstu podporujícímu začlenění“ s podporou pro zaměstnanost a sociální a územní soudržnost? Zde se jedná zejména o úzké profily, přeshraniční infrastrukturu, intermodální uzly a rozvoj ve městech, regionech a odlehlých oblastech.

3.   Obecné připomínky

3.1   Výbor považuje včasnou a pravidelnou koordinaci mezi politickými a poradními orgány EU a EIB za prospěšnou a nutnou a vítá proto žádost EIB o vypracování stanoviska z vlastní iniciativy na téma přezkum politiky financování odvětví dopravy.

3.2   V závěrech bílé knihy se uvádí, že politika dopravy má podporovat konkurenceschopnost dopravy a současně odpovídat cíli snížení emisí skleníkových plynů v odvětví dopravy minimálně o 60 % do roku 2050 v porovnání s rokem 1990. Pro rok 2030 byl stanoven cíl snížit emise skleníkových plynů o 20 % v porovnání s rokem 2008. Výbor se domnívá, že bude třeba velkého úsilí, má-li být dosaženo těchto cílů, a že v oblasti udržitelného rozvoje bude nutné hledat finanční prostředky pro projekty, které mají velký potenciál v oblasti udržitelnosti. Toto je podrobněji vysvětleno v dokumentu studijní skupiny TEN/545 k bílé knize Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje.

3.3   Obecně považuje EHSV stávající hlavní směry EIB (2007) pro poskytování úvěrových nástrojů v odvětví dopravy za správné, první hlavní zásadou je úsilí o maximálně účinný, ekonomický a udržitelný způsob naplňování požadavků dopravy. To vyžaduje kombinaci řešení, jež zahrnují všechny druhy dopravy. Výbor se domnívá, že tento přístup je v souladu s koncepcí komodality, kterou také podporuje a která je již v současné době východiskem logistických řetězců a bude jím i v budoucnosti, jakož i objektivní, obecně uplatnitelné, transparentní a pochopitelné internalizace vnějších nákladů, kterou přijímají občané obecně a zejména jednotlivé druhy dopravy (1).

3.4   Navzdory tomu může být dle EHSV oprávněné financovat pouze jeden druh dopravy, pokud je to v určitém logistickém řetězci nejekonomičtější, nejudržitelnější, nejbezpečnější a nejsociálnější řešení.

3.5   Výbor se domnívá, že EIB tedy musí neutrálně a objektivně vystupovat vůči všem druhům dopravy. V bílé knize se uvádí, že na delší vzdálenosti je zapotřebí účinné a výkonné multimodality, při níž mají být co nejlépe využity specifické výhody každého možného jednotlivého druhu dopravy.

3.6   Dle názoru Komise jsou na delší vzdálenosti zapotřebí speciálně vytvořené dopravní koridory, jež optimalizují dopravu co do spotřeby energie a emisí a co možná nejméně znečišťují životní prostředí, současně jsou však atraktivní z důvodu jejich spolehlivosti, omezené přetíženosti a nízkých provozních a správních nákladů. S tímto Výbor souhlasí, ale přeje si, aby se totéž uplatňovalo u podobných koridorů pro přepravu cestujících.

3.7   Druhou hlavní zásadou, podle níž se EIB rozhoduje při poskytování půjček, je rozvoj sítí TEN. Zde se jedná o dlouhodobé investice, kterou jsou velmi významné pro dosažení účinného dopravního systému v EU. Výbor také přisuzuje velký význam budování a modernizaci sítě TEN-T.

3.8   Třetí hlavní zásadou EIB je upřednostnit projekty týkající se železniční, městské, vnitrozemské vodní a námořní dopravy, neboť investice do těchto projektů mají přinést největší zisky co do snížení emisí skleníkových plynů na dopravní jednotku. Výbor poukazuje na to, že ne tolik samotný druh dopravy, ale právě příslušné logistické řetězce by měly být klíčové pro snížení emisí. Zaměření pouze na druh dopravy by také nebylo v souladu s koncepcí komodality, tedy posílením všech druhů dopravy, čímž vzniká zejména při velkých vzdálenostech souhra druhů dopravy v logistickém řetězci.

3.9   Vzhledem k pozornosti a prostředkům, které EIB věnuje činnostem v oblasti výzkumu, vývoje a inovací v dialogu s producenty automobilů, se Výbor domnívá, že správný přístup spočívá v boji s emisemi u jejich zrodu za současného zohlednění energetické účinnosti a bezpečnosti.

3.10   Jevy, k nimž patří stárnutí evropské populace, rostoucí nedostatek fosilních paliv, rostoucí míra urbanizace, změna klimatu a rostoucí globalizace, vedou k tomu, že je nutné disponovat rozsáhlými finančními prostředky. Výbor se domnívá, že EIB oprávněně požaduje vypracování soudržné strategie financování, v jejímž rámci by se doplňovaly veřejné a soukromé způsoby financování. Kromě toho musí u všech druhů dopravy dojít k internalizaci vnějších nákladů, aby se zohlednila zásada „znečišťovatel/uživatel platí“, a takto získané příjmy byly investovány do boje s vnějšími náklady, v čemž má spočívat hlavní cíl internalizace (2).

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Výbor žádá, aby se kromě sítí věnovalo více pozornosti klíčové úloze uzlů, k nimž patří námořní přístavy, letiště a multimodální terminály, v jejich funkci logistických center, jež umožňují účinné propojení s vnitrozemím. Výbor souhlasí s názorem EIB, který se mimo jiné i potvrzuje v bílé knize, že účinný a skutečně komodální přístup přispěje v největší míře ke snížení spotřeby energie a emisí.

4.2   Co se týče financování infrastruktury TEN musí být u kritérií kromě optimalizace dopravních toků kladen větší důraz na potenciální zisky v oblastech snížení spotřeby energie a emisí a dále je třeba dále rozšiřovat sítě TEN-T do států sousedících s EU.

4.3   Při přípravě nového rámce pro financování infrastruktury by dokončení sítě TEN-T mělo mít přednost a mělo by rovněž dojít k přezkumu investičních strategií jak programů TEN-T, tak i fondu soudržnosti a strukturálních fondů. Lepší koordinace mezi fondem soudržnosti, strukturálními fondy a investičními fondy v odvětví dopravy je dle názoru EHSV nutná za účelem co nejlepšího využití unijních prostředků.

4.4   Komise v bílé knize z 28. března 2011 odhadla náklady na nutné investice do infrastruktury, které umožní vyhovět poptávce, pro období 2010–2030 na přibližně 1500 miliard EUR, přičemž dokončení sítě TEN-T si do roku 2020 vyžádá zhruba 550 miliard EUR, z čehož je třeba vyčlenit 215 miliard EUR na odstranění nejdůležitějších problematických míst v infrastruktuře.

4.5   V oblasti technologií by se dle názoru EHSV mělo věnovat více pozornosti financování projektů zaměřených na snižování emisí škodlivých látek u zdroje prostřednictvím cílených investic do výzkumu a rozvoje. Totéž má platit také pro výzkum alternativních forem paliv, která by nahradila fosilní paliva.

4.6   Výbor si je vědom napětí, které existuje mezi ambiciózním cílem snížit do roku 2050 emise skleníkových plynů o 60 %, jak se uvádí v bíle knize, a velkým finančním úsilím s tím spojeným na straně jedné a mezi finanční krizí na straně druhé, jež vyžaduje opatrnou finanční politiku.

4.6.1   Výbor se však domnívá, že tato situace naopak skýtá možnost lépe přidělit dostupné finanční prostředky a zároveň také představuje výzvu k rozvoji dalších veřejných a soukromých způsobů financování.

4.6.2   V tomto ohledu si lze představit účast na rozvoji nových finančních nástrojů pro odvětví dopravy, přičemž by mohli mít jistou úlohu investoři typu penzijní fondy nebo pojišťovací společnosti.

4.6.3   EHSV v této souvislosti doporučuje opatrným a selektivním způsobem využívat partnerství veřejného a soukromého sektoru při financování TEN-T, zohlednit přitom různou úroveň zkušeností členských států s využíváním partnerství veřejného a soukromého sektoru a uznat potřebu mobilizovat finanční nástroje EU (např. strukturální fondy, fond soudržnosti, transevropské sítě, EIB) jakožto součást systematické strategie financování, jež spojí financování ze zdrojů EU a členských států, ať už z veřejných nebo ze soukromých prostředků. EHSV odkazuje na své stanovisko, že by se mohlo uvažovat o přezkumu definice partnerství veřejného a soukromého sektoru v postupech Eurostatu pro státní dluh, aby se veřejné orgány mohly svobodně rozhodovat o svém zapojení do těchto partnerství (3).

4.7   S ohledem na samotné specifické otázky EIB (viz odstavec 2.9 a následující), poukazuje Výbor na odpovědi obsažené ve svých předchozích příslušných stanoviskách, která jsou uvedena níže s vyjmenováním nejdůležitějších odstavců.

4.7.1   Co se týče první otázky, příspěvků k „inteligentnímu růstu“ prostřednictvím znalostí a inovací a vlivu nových technologií na dopravu, doporučuje zohlednit zejména:

| — | TEN/419 Cesta k širšímu využívání elektrických vozidel (4), odst. 1.1: širší využívání elektrických aut za účelem snížení emisí skleníkových plynů z dopravy; odst. 1.6: EHSV vyzývá EU k podpoře tohoto zásadního přechodu; |
| --- | --- |

—

TEN/419 Cesta k širšímu využívání elektrických vozidel (4), odst. 1.1: širší využívání elektrických aut za účelem snížení emisí skleníkových plynů z dopravy; odst. 1.6: EHSV vyzývá EU k podpoře tohoto zásadního přechodu;

| — | TEN/382 Zavedení inteligentních dopravních systémů (5), odst. 1.7: EHSV upozorňuje, že na budování infrastruktury by se mělo počítat s příslušnými finančními zdroji jak ze zdrojů Společenství, tak ze zdrojů členských zemí a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

—

TEN/382 Zavedení inteligentních dopravních systémů (5), odst. 1.7: EHSV upozorňuje, že na budování infrastruktury by se mělo počítat s příslušnými finančními zdroji jak ze zdrojů Společenství, tak ze zdrojů členských zemí a soukromého sektoru;

| — | TEN/362 Evropská strategie mořského a námořního výzkumu (6), odst. 1.10: Komise musí v dokumentech, které jsou pokračováním sdělení, předložit návrh na podporu mořského a námořního vědeckého výzkumu, který není zahrnut do evropské výzkumné strategie, prostřednictvím pro tento účel speciálně vyhrazených prostředků; odst. 3.6.4: klíčová je také koordinace mezi strukturálními fondy, evropským rámcovým programem a jinými zdroji financování; jakož i |
| --- | --- |

—

TEN/362 Evropská strategie mořského a námořního výzkumu (6), odst. 1.10: Komise musí v dokumentech, které jsou pokračováním sdělení, předložit návrh na podporu mořského a námořního vědeckého výzkumu, který není zahrnut do evropské výzkumné strategie, prostřednictvím pro tento účel speciálně vyhrazených prostředků; odst. 3.6.4: klíčová je také koordinace mezi strukturálními fondy, evropským rámcovým programem a jinými zdroji financování; jakož i

| — | TEN/335 Emise ze silniční dopravy – konkrétní opatření k překonání stagnace (7). |
| --- | --- |

—

TEN/335 Emise ze silniční dopravy – konkrétní opatření k překonání stagnace (7).

4.7.2   Co se týče druhé otázky, „udržitelný růst“ a konkurenceschopnější ekonomiku šetrnější k zdrojům a k životnímu prostředí, jsou užitečná následující stanoviska:

| — | TEN/399/400 Udržitelná budoucnost pro dopravu/Evropská dopravní politika po roce 2010 (8), odst. 2.8, první odrážka: podíl starších osob silně přibývá, změny v dopravních návycích, porostou investice veřejných finančních prostředků do zdravotní a sociální péče a do důchodů, rozpočet pro veřejnou dopravu se snižuje; odst. 4.15: je zapotřebí provést rozsáhlé změny při investicích do infrastruktury; |
| --- | --- |

—

TEN/399/400 Udržitelná budoucnost pro dopravu/Evropská dopravní politika po roce 2010 (8), odst. 2.8, první odrážka: podíl starších osob silně přibývá, změny v dopravních návycích, porostou investice veřejných finančních prostředků do zdravotní a sociální péče a do důchodů, rozpočet pro veřejnou dopravu se snižuje; odst. 4.15: je zapotřebí provést rozsáhlé změny při investicích do infrastruktury;

| — | TEN/412 Evropská politika dopravy/Lisabonská strategie a strategie udržitelného rozvoje (9), odst. 1.5: je třeba stanovit nové hlavní směry pro transevropské dopravní sítě, podněty lze zajistit intervencemi Evropské investiční banky; odst. 1.8: řešení, která vyžadují přijetí významných politických rozhodnutí a mají výraznější finanční dopad atd.; |
| --- | --- |

—

TEN/412 Evropská politika dopravy/Lisabonská strategie a strategie udržitelného rozvoje (9), odst. 1.5: je třeba stanovit nové hlavní směry pro transevropské dopravní sítě, podněty lze zajistit intervencemi Evropské investiční banky; odst. 1.8: řešení, která vyžadují přijetí významných politických rozhodnutí a mají výraznější finanční dopad atd.;

| — | TEN/297 Skladba zdrojů energie v dopravě (10), odst. 5.4: dotace dopravy pohybující se v rozmezí 270 až 290 miliard EUR, odst. 8.13: Evropská komise uvolnila 470 milionů EUR na založení společného podniku pro palivové články a vodík a odst. 8.15: projekt Zero, spolufinancovaný Evropskou komisí, spočívá ve vybudování a zkušebním provozu dvou inovačních infrastruktur; |
| --- | --- |

—

TEN/297 Skladba zdrojů energie v dopravě (10), odst. 5.4: dotace dopravy pohybující se v rozmezí 270 až 290 miliard EUR, odst. 8.13: Evropská komise uvolnila 470 milionů EUR na založení společného podniku pro palivové články a vodík a odst. 8.15: projekt Zero, spolufinancovaný Evropskou komisí, spočívá ve vybudování a zkušebním provozu dvou inovačních infrastruktur;

| — | TEN/376 Silniční doprava v roce 2020: očekávání organizované občanské společnosti (11), odst. 1.9: je zapotřebí rozšiřovat nezbytnou infrastrukturu, odst. 4.2: je třeba přistoupit k budování a modernizaci infrastruktury (odstranění úzkých profilů fyzické infrastruktury), jakož i |
| --- | --- |

—

TEN/376 Silniční doprava v roce 2020: očekávání organizované občanské společnosti (11), odst. 1.9: je zapotřebí rozšiřovat nezbytnou infrastrukturu, odst. 4.2: je třeba přistoupit k budování a modernizaci infrastruktury (odstranění úzkých profilů fyzické infrastruktury), jakož i

| — | TEN/336 Sociální dopady vývoje vztahu mezi dopravou a energetikou (12), odst. 1.2.5: finanční nástroj pro sdílení rizik (Risk-Sharing-Finance Facility-RSFF); |
| --- | --- |

—

TEN/336 Sociální dopady vývoje vztahu mezi dopravou a energetikou (12), odst. 1.2.5: finanční nástroj pro sdílení rizik (Risk-Sharing-Finance Facility-RSFF);

| — | TEN/262 Logistika nákladní dopravy v Evropě - klíč k udržitelné mobilitě (13), odst. 1.3: pro optimalizaci fyzické sítě je nutné uvolnit potřebné finanční prostředky; odst. 4.5.5: zvýšit rozpočtové prostředky na vybudování transevropských dopravních sítí, odst. 4.5.6: systém smíšeného financování pro budování a udržování infrastruktury; |
| --- | --- |

—

TEN/262 Logistika nákladní dopravy v Evropě - klíč k udržitelné mobilitě (13), odst. 1.3: pro optimalizaci fyzické sítě je nutné uvolnit potřebné finanční prostředky; odst. 4.5.5: zvýšit rozpočtové prostředky na vybudování transevropských dopravních sítí, odst. 4.5.6: systém smíšeného financování pro budování a udržování infrastruktury;

| — | TEN/440 Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (14), odst. 2.9: provádění integrované námořní politiky je ohroženo, protože nejsou k dispozici dostatečné finanční prostředky, odst. 2.10: zřídit finanční program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky; |
| --- | --- |

—

TEN/440 Program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky (14), odst. 2.9: provádění integrované námořní politiky je ohroženo, protože nejsou k dispozici dostatečné finanční prostředky, odst. 2.10: zřídit finanční program na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky;

| — | TEN/427 Finanční pomoc Společenství pro projekty v oblasti energetiky (15), odst. 1.1: použití evropských fondů jako pákového efektu ke zrychlení provádění investic v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných energií, odst. 2.2: zvláštní finanční nástroj na podporu financování iniciativ v oblasti udržitelné energetiky; |
| --- | --- |

—

TEN/427 Finanční pomoc Společenství pro projekty v oblasti energetiky (15), odst. 1.1: použití evropských fondů jako pákového efektu ke zrychlení provádění investic v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných energií, odst. 2.2: zvláštní finanční nástroj na podporu financování iniciativ v oblasti udržitelné energetiky;

| — | TEN/404 MSP a energetická politika EU (16), odst. 1.2: podporovat financování investic a starat se o finanční synergii mezi EU a členskými státy/organizacemi, odst. 1.3: podpora inovacím a financování investic regionálních programů; |
| --- | --- |

—

TEN/404 MSP a energetická politika EU (16), odst. 1.2: podporovat financování investic a starat se o finanční synergii mezi EU a členskými státy/organizacemi, odst. 1.3: podpora inovacím a financování investic regionálních programů;

| — | TEN/366 Propojením dopravní politiky s politikou územního rozvoje k udržitelnější městské dopravě (17), odst. 5.2: EU poskytla investiční fondy prostřednictvím strukturálních fondů, fondu soudržnosti a EIB, odst. 5.3 klimatická změna přináší nový problém, vyžaduje společné úsilí EU; |
| --- | --- |

—

TEN/366 Propojením dopravní politiky s politikou územního rozvoje k udržitelnější městské dopravě (17), odst. 5.2: EU poskytla investiční fondy prostřednictvím strukturálních fondů, fondu soudržnosti a EIB, odst. 5.3 klimatická změna přináší nový problém, vyžaduje společné úsilí EU;

| — | TEN/381 Evropská železniční síť zajišťující konkurenceschopnost nákladní dopravy (18), odst. 4.1.2: důležitá role při uplatňování nástrojů EU pro rozvoj evropské železniční sítě zajišťující konkurenceschopnost nákladní dopravy, a to spolufinancováním vytváření koridorů pro železniční nákladní dopravu z rozpočtu programu transevropských dopravních sítí (TEN-T), Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a z půjček EIB. |
| --- | --- |

—

TEN/381 Evropská železniční síť zajišťující konkurenceschopnost nákladní dopravy (18), odst. 4.1.2: důležitá role při uplatňování nástrojů EU pro rozvoj evropské železniční sítě zajišťující konkurenceschopnost nákladní dopravy, a to spolufinancováním vytváření koridorů pro železniční nákladní dopravu z rozpočtu programu transevropských dopravních sítí (TEN-T), Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a z půjček EIB.

4.7.3   Také třetí otázka, týkající se „růstu podporujícího začlenění“ s podporou pro zaměstnanost a sociální a územní soudržnost, byla projednána ve stanoviscích EHSV. Doporučit lze zejména:

| — | TEN/276 Doprava ve městech a metropolitních oblastech (19), odst. 4.1: EHSV vyzývá Komisi, aby nově upravila přidělování finančních prostředků pro opatření v oblasti regionálního rozvoje. odst. 4.5: účelný by byl rovněž konkrétní podpůrný program EU v oblasti mobility a rozvoje měst; |
| --- | --- |

—

TEN/276 Doprava ve městech a metropolitních oblastech (19), odst. 4.1: EHSV vyzývá Komisi, aby nově upravila přidělování finančních prostředků pro opatření v oblasti regionálního rozvoje. odst. 4.5: účelný by byl rovněž konkrétní podpůrný program EU v oblasti mobility a rozvoje měst;

| — | TEN/445 Sociální aspekty dopravní politiky EU (20), odst. 1.10.1: EU by měla poskytovat finanční podporu pro opatření v oblasti infrastruktury, jako jsou parkovací plochy pro silniční nákladní dopravu a kvalitní stanice a zastávky železnice, metra, tramvají a autobusů; |
| --- | --- |

—

TEN/445 Sociální aspekty dopravní politiky EU (20), odst. 1.10.1: EU by měla poskytovat finanční podporu pro opatření v oblasti infrastruktury, jako jsou parkovací plochy pro silniční nákladní dopravu a kvalitní stanice a zastávky železnice, metra, tramvají a autobusů;

| — | TEN/397 Politika EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018 (21), odst. 7.1: více investovat do přístavní infrastruktury a spojení s vnitrozemím, zohlednit při přezkumu TEN-T; |
| --- | --- |

—

TEN/397 Politika EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018 (21), odst. 7.1: více investovat do přístavní infrastruktury a spojení s vnitrozemím, zohlednit při přezkumu TEN-T;

| — | TEN/320 Zelená kniha: Na cestě k nové kultuře městské mobility (22), odst. 1.5: EHSV souhlasí s podporou používání „zelených nákupů“ při zadávání zakázek v souvislosti s infrastrukturami financovanými z evropských programů a se zrušením stávajících překážek, odst. 4.25 v němž je kladena tato otázka: Jakou přidanou hodnotu by v dlouhodobějším výhledu mohla přinést cílená evropská podpora pro financování čisté a energeticky účinné městské dopravy? |
| --- | --- |

—

TEN/320 Zelená kniha: Na cestě k nové kultuře městské mobility (22), odst. 1.5: EHSV souhlasí s podporou používání „zelených nákupů“ při zadávání zakázek v souvislosti s infrastrukturami financovanými z evropských programů a se zrušením stávajících překážek, odst. 4.25 v němž je kladena tato otázka: Jakou přidanou hodnotu by v dlouhodobějším výhledu mohla přinést cílená evropská podpora pro financování čisté a energeticky účinné městské dopravy?

| — | TEN/401 Podpora udržitelných zelených pracovních míst pro balíček EU v oblasti energetiky a změny klimatu (23), odst. 6.3: EHSV navrhuje přijetí „Evropského státního fondu“ zaručeného EIB a specifickými zdroji, které by měl dát k dispozici systém centrálních bank a ECB, jenž by byl určen k dosažení cílené energetické účinnosti a úspor, jakýsi evropský „Marshallův plán“, odst. 6.4: EIB by měla tento fond řídit; |
| --- | --- |

—

TEN/401 Podpora udržitelných zelených pracovních míst pro balíček EU v oblasti energetiky a změny klimatu (23), odst. 6.3: EHSV navrhuje přijetí „Evropského státního fondu“ zaručeného EIB a specifickými zdroji, které by měl dát k dispozici systém centrálních bank a ECB, jenž by byl určen k dosažení cílené energetické účinnosti a úspor, jakýsi evropský „Marshallův plán“, odst. 6.4: EIB by měla tento fond řídit;

| — | TEN/414 Akční plán pro městskou mobilitu (24), odst. 1.10: EHSV podporuje lepší zacílení prostředků strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, vytvořením finančního nástroje k propagaci udržitelné městské mobility, odst. 4.4.4: souhlasí s racionalizací stávajících evropských zdrojů financování; |
| --- | --- |

—

TEN/414 Akční plán pro městskou mobilitu (24), odst. 1.10: EHSV podporuje lepší zacílení prostředků strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, vytvořením finančního nástroje k propagaci udržitelné městské mobility, odst. 4.4.4: souhlasí s racionalizací stávajících evropských zdrojů financování;

| — | TEN/388 TEN-T: přezkum politiky (25), odst. 2.6: od roku 1996 bylo investováno 400 miliard EUR do projektů s významem pro společnost; odst. 2.7: výše zbývajících potřebných finančních prostředků na investice se odhaduje na 500 miliard EUR, odst. 3.4: finanční prostředky mají odpovídat ambicím a ne naopak, odst. 3.16: Výbor doporučuje zřídit na úrovni EU grémium ke koordinaci a monitorování přidělování prostředků. |
| --- | --- |

—

TEN/388 TEN-T: přezkum politiky (25), odst. 2.6: od roku 1996 bylo investováno 400 miliard EUR do projektů s významem pro společnost; odst. 2.7: výše zbývajících potřebných finančních prostředků na investice se odhaduje na 500 miliard EUR, odst. 3.4: finanční prostředky mají odpovídat ambicím a ne naopak, odst. 3.16: Výbor doporučuje zřídit na úrovni EU grémium ke koordinaci a monitorování přidělování prostředků.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 80–83, jakož i Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 92–97.

1

(2)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 80–83.

2

(3)  Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 59–66 (Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Mobilizace soukromých a veřejných investic pro obnovu a dlouhodobou strukturální změnu: rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru.

3

(4)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 47–52.

4

(5)  Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 85–89.

5

(6)  Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 46–50.

6

(7)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 22–28.

7

(8)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 110–115.

8

(9)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 23.

9

(10)  Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 52–-61.

10

(11)  Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 25–29.

11

(12)  Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 43–49.

12

(13)  Úř. věst. C 168, 20.7.2007, s. 63–67.

13

(14)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 64–67.

14

(15)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 165–166.

15

(16)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 118–122.

16

(17)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 1–6.

17

(18)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 94–98.

18

(19)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 22.

19

(20)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 77.

20

(21)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 103–109.

21

(22)  Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 39–45.

22

(23)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 110–117.

23

(24)  Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 56–61.

24

(25)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 101–105.

25

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/62

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Státní podpora stavby lodí“ (dodatkové stanovisko)

2011/C 318/10

Zpravodaj: pan KRZAKLEWSKI

Spoluzpravodaj: pan CALVET CHAMBÓN

Dne 9. prosince 2010 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 písm. A prováděcích předpisů, rozhodl vypracovat stanovisko k tématu

Státní podpora stavby lodí

(dodatkové stanovisko).

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI), kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 124 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Evropský hospodářský a sociální výbor je přesvědčen, že Rámec pro státní podporu na stavbu lodí (dále rámec) je nástrojem, který musí být zachován s tím, že některá ustanovení je třeba aktualizovat a rozšířit. Rámec se za dobu své působnosti podílel na dosažení vytyčených politických a ekonomických cílů. Důvodem pro další existenci rámce jsou hlavně specifika odvětví popsaná v jeho úvodu.

1.2   Výbor by chtěl zdůraznit, že rámec se netýká dočasného protikrizového působení, ale vychází ze specifických vlastností odvětví; podpora, která z předpisů rámce vyplývá, nesmí kompenzovat stavbu lodí, které by byly neschopné konkurence nebo dosahovaly jen nízké technologické úrovně.

1.3   EHSV zastává mínění, že dalším argumentem, který potvrzuje specifickou situaci loďařského průmyslu, ze které vyplývá nutnost zachovat a aktualizovat rámec, je nejnovější informace o bezvýsledném ukončení dvacetiletého vyjednávání na půdě OECD, jež mělo vést k dohodě v oblasti loďařského průmyslu a nastolit na celosvětovém trhu podmínky rovné hospodářské soutěže.

1.4   V dalším textu stanoviska se Výbor podrobně zabývá zásadními otázkami a problémy, které Komise předložila zúčastněným stranám v konzultačním procesu. EHSV také navrhuje a zdůvodňuje změny, jež je podle jeho názoru nutné provést v aktualizované verzi rámce.

1.5   Výbor zastává mínění, že rámcem stanovená podpora na výzkum, vývoj a inovace je nezbytná, protože napomáhá tomu, aby podniky akceptovaly různé typy rizika spojeného s inovacemi.

1.5.1   Výbor zastává mínění, že přístup k podpoře inovací má pozitivní vliv na posouzení rizika spojeného s každým inovačním prvkem ve vývoji nových výrobků nebo procesů. Umožňuje podnikům loďařského průmyslu přistoupit k novým řešením, která zvyšují naději na tržní úspěch inovovaných výrobků a tím i další podněty v oblasti výzkumu, vývoje a inovací.

1.6   V souvislosti s otázkou Komise, zda by bylo vhodné vyloučit jiné typy inovací ze způsobilosti pro inovační podporu a zachovat jedině ty, které jsou spojené se „zelenými“ loďmi, připojuje se Výbor ke stanovisku sociálních partnerů a zastává mínění, že by to velmi oslabilo účinnost tohoto nástroje. Zejména by tím byl vyloučen silný pozitivní vliv na technologické inovace a výrobkové inovace v oblasti bezpečnosti nebo výkonnosti.

1.7   Výbor je přesvědčen, že nástroje podpory zaměřené na usnadnění vstupu na trh „zelených“ technologií jsou důležitým nástrojem a musí být zařazeny do rámce. Do aktualizovaného rámce musejí být zařazena s tím související vhodná a praktická ustanovení, spolu s požadavky na horizontální podmínky vztahující se k ochraně životního prostředí. Podle názoru EHSV taková ustanovení nebudou sloužit k ustavení dalšího nástroje státní podpory, ale usnadní používání rámce a umožní dosažení významných cílů EU.

1.8   V odpovědi na podstatnou otázku Komise – zda se má podpora vývoje, výzkumu a inovací zachovat v rámci, když existuje horizontální rámec pro výzkum, vývoj a inovace – Výbor důrazně připomíná, že vzhledem ke specifickým vlastnostem odvětví stavby lodí musí být podpora na výzkum, vývoj a inovace v rámci zachována, poněvadž horizontální rámec nenabízí odpovídající řešení podpory inovací v loďařském průmyslu.

1.9   Výbor má na paměti, že od zavedení rámce v roce 2004 do období krize v letech 2009–2010 nebylo důvodu, aby se využívala podpora související s uzavíráním podniků, ale dnešní situace se natolik zhoršila, že objednávky v loděnicích EU spadly na nejnižší úroveň za posledních deset let, takže Výbor soudí, že tento druh podpory je třeba zachovat. Ustanovení týkající se této podpory musejí loděnicím umožňovat částečnou restrukturalizaci, aniž by musely plně prokazovat způsobilost k procesu restrukturalizace podle Pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.

1.10   Výbor je přesvědčen, že regionální podpora je přínosem i pro loďařský průmysl. Regionální podpora v rámci musí zajistit stejnou intenzitu pomoci jako činnosti probíhající podle pokynů pro regionální podporu. EHSV zastává mínění, že omezení působnosti podpory v rámci na existující závody loďařského průmyslu není vhodné ani odůvodněné.

1.11   Uplatnění restriktivních pravidel EU týkajících se rozšiřování produkčních kapacit odvětví stavby lodí přineslo nechtěný účinek. Místo aby tato pravidla omezila přispívání ke globální nadprodukci, uvedla loděnice EU do nevýhodné situace ve srovnání se světovou konkurencí. Z toho důvodu podle názoru Výboru nemá zachování pravidel, jejichž cílem je minimalizace podpory rozšiřování produkčních kapacit, žádné opodstatnění.

1.12   Pokud se jedná o podporu zaměstnanosti, s jejíž úpravou rámec počítá, vyzývá Výbor členské státy, aby častěji než dosud využívaly tyto prostředky, především k podpoře činnosti loděnic na svém území v oblasti odborné přípravy a vzdělávání.

1.13   Výbor zastává mínění, že ustanovení o podpoře vývozu musí v rámci zůstat zachováno. Vývozní úvěry poskytované podle odvětvové dohody OECD nepředstavují státní podporu a pomáhají podnikům, a tím pádem i regionům, v nichž se podniky nacházejí. To bezprostředně souvisí se zachováním nebo zvýšením zaměstnanosti v odvětví a souvisejících podnicích i s přínosy pro majitele lodí v EU (možnost získání dlouhodobého úvěru nebo úvěrových záruk na nákup lodí).

1.14   Výbor podporuje rozšíření škály produktů, které mají být zařazeny v rámci, vyplývající z vývoje reálií loďařského průmyslu a technologií od roku 2004. EHSV zastává mínění, že je třeba k tomu využít návrhy aktualizace uvedené ve stanovisku CESA týkající se článku 2 rámce (1).

1.15   Výbor vyzývá členské státy a orgány EU, aby věnovaly zvláštní pozornost informační politice v oblasti možností a podmínek využívání nástroje veřejné podpory, jež jsou rámcem upraveny.

2.   Úvod

Souvislosti stanoviska

2.1   Dne 29. dubna 2010 EHSV přijal stanovisko z vlastní iniciativy „Evropský loďařský průmysl – řešení současné krize“.

2.2   V pracovním programu na rok 2011 Evropská komise naplánovala přezkum rámce pro státní podporu na stavbu lodí, určený k jeho případné aktualizaci a prodloužení na období po roce 2011. Do 6. prosince 2010 probíhaly oficiální konzultace se zúčastněnými stranami, mimo jiné se sociálními partnery, a s členskými státy.

2.2.1   Dodatkové stanovisko EHSV k této věci se jeví jako užitečné a aktuální, uvážíme-li ekonomické a sociální účinky těchto pravidel a jejich značný vliv na konkrétní regiony.

2.3   Rámec pro státní podporu na stavbu lodí obsahuje pravidla, kterými se Komise řídí při vyhodnocování statní podpory věnované stavbě lodí. Rámec pro státní podporu na stavbu lodí vstoupil v platnost 1. ledna 2004 a původně měl být závazný po dobu tří let. Od té doby Komise dvakrát rozhodla o prodloužení doby platnosti tohoto rámce: v roce 2006 o dva roky, roku 2008 o další tři roky. Rámec pro státní podporu na stavbu lodí je nyní závazný do 31. prosince 2011.

2.4   Obecným cílem rámce je umožnit poskytování státní pomoci loďařskému průmyslu za využití horizontálních nástrojů státní pomoci s výjimkou situací, kde se uplatňují specifická ustanovení rámce pro státní podporu stavby lodí. Tato ustanovení se týkají např. těchto oblastí: podpory výzkumu, vývoje a inovací, podpory na uzavírání podniků, podpory na vytváření pracovních míst, vývozních úvěrů, rozvojové pomoci a regionální podpory.

2.5   Vzhledem k tomu, že loďařský průmysl plní také podmínky k získávání podpory na základě horizontálních nástrojů státní pomoci (stejně jako pomoci ze strany Evropské unie), musí konzultace a stanovisko EHSV vyjádřené jménem občanské společnosti EU především pomoci stanovit, zda jednotlivá ustanovení rámce pro státní pomoc na stavbu lodí mají být nadále užívána, a také stanovit, zda mají být v případě jejich prodloužení změněna, případně jakým způsobem.

3.   Aktualizované stručné informace o evropském loďařském průmyslu v globálním kontextu v předvečer rozhodnutí o právním rámci

3.1   Obšírná a všestranná charakteristika evropského loďařského průmyslu byla podána ve stanovisku EHSV z dubna 2010. Níže uvedené informace se týkají údajů a charakteristik získaných během posledního roku.

3.2   Po prvním období krize je možné potvrdit, že se krize dotkla loďařského průmyslu v celém světě. Došlo k narušením obchodu v dosud nevídaném měřítku, takže všechny státy, kde probíhá stavba lodí, narazily vzhledem k prudkému snížení poptávky na značné obtíže. Ve spojení s dosud nevyřešenou otázkou jasných pravidel hospodářské soutěže, pokud jde o stavbu lodí a obchodování s nimi, dnes čelíme vážnému ohrožení dlouhodobých vyhlídek evropského uplatnění v této oblasti.

3.3   Současná světová produkce lodí je z více než 80 % zajišťována asijskými zeměmi a souhrn jimi přijatých objednávek činí až 90 % světových objednávek. Upevňování postavení těchto zemí se děje na úkor zemí EU, jejichž podíl na světové produkci se nyní snížil na úroveň 7-8 %.

3.3.1   Podíl Evropy na světovém trhu vyjádřený v nových objednávkách se roku 2009 dramaticky snížil až na 2,7 %, ale v prvních třech čtvrtletích roku 2010 vzrostl na 4,8 %. Pokud se však jedná o počet lodí v knize zakázek (orderbook), tak přes určitý celosvětový růst v roce 2010 zůstal v Evropské unii tento ukazatel na podobné úrovni jako v roce 2009, což představuje nejnižší úroveň během desetiletí.

3.3.2   Celková velikost nových objednávek v posledních letech činila: 85 mil. v jednotkách kompenzované hrubé prostornosti (CGT) v roce 2007, 43 mil. v roce 2008, 16,5 mil. v roce 2009, v prvních třech čtvrtletích roku 2010 ale vzrostla na 26,3 mil CGT (prognóza za celý rok 35 mil.). V roce 2009 bylo upuštěno od stavby mnoha již nasmlouvaných lodí, mj. vzhledem k velmi nízkým sazbám za přepravu zboží a nedostatečným možnostem získání bankovních úvěrů k financování stavby lodí.

3.3.3   Ukazatel cen vyjádřený v eurech se od prvního čtvrtletí roku 2010 (kdy dosahoval nejnižší hodnoty za posledních 10 let) zvýšil přibližně o 17 %, ale na ceny v místních měnách mají negativní vliv směnné kursy. Přestože tento index se od roku 2000 zvýšil o více než 20 %, zůstaly ceny v eurech na stále stejné úrovni.

3.4   Kromě krize je nadále hlavní příčinou nepravidelností v loďařském průmyslu intervencionismus a protekcionismus vlád zemí, v nichž je tento průmysl klíčovým odvětvím hospodářství nebo na takové postavení aspiruje. Především loděnice v zemích Dálného východu podporované státními orgány mohou nabídnout své produkty a služby za ceny, které nezohledňují všechna možná rizika, a jsou tedy nižší, než může nabídnout konkurence, hlavně evropská, jež musí tato rizika brát v úvahu při kalkulaci ceny. Dalším nástrojem protekcionismu může být směnný kurs (jelikož je jedním z činitelů ovlivňujících konkurenceschopnost), který může být do určité míry centrálně řízen (např. v Číně a také v Jižní Koreji).

3.5   V prosinci 2010 rozhodla OECD, že neobnoví jednání o dohodě o loďařském průmyslu, která měla zajistit rovné podmínky hospodářské soutěže na světovém trhu. Zhroucení tohoto procesu po dvaceti letech vyjednávání znamená, že na globálním trhu stavby lodí bude pokračovat nelítostný boj. Tento nepříznivý vývoj událostí podnítí některé státy k ještě širšímu využívání různých forem tržní intervence. Jeho důsledkem je další prohloubení nerovných podmínek hospodářské soutěže v loďařském průmyslu v mezinárodním měřítku. Vinu za vzniklou situaci je možné připsat neústupnosti určitých států mimo EU s průmyslem stavby lodí: Číně a Jižní Koreji.

3.5.1   Tento vývoj událostí je vnímán jako reakce na světovou krizi a vytváří podmínky k přijímání protekcionistických řešení. Zvyšuje se nebezpečí, že se na světovém trhu budou stavět lodě, které z hospodářského hlediska nejsou nijak potřebné. Tyto nově na vodu spouštěné lodi prohloubí krizi na trhu lodní přepravy, protože o stejný náklad bude soutěžit příliš mnoho lodí. Četné vlivy (nadměrné produkční kapacity, snížené ceny vyráběných lodí, přebytek prostornosti, snížené charterové sazby), které škodí všem účastníkům na trhu, již byly předmětem stížností evropských sociálních partnerů v loďařském průmyslu.

3.6   Na území EU se od roku 2008 v tomto odvětví drasticky snížila zaměstnanost. Došlo ke ztrátě 40 tisíc pracovních míst a všechny zúčastněné strany požadují zavedení nouzového programu pro zachování kritického množství evropského loďařského průmyslu. (2) Tento trend ještě umocnilo nedávné zavedení kapitálového rámce pro bankovní dohled Basel III, který omezuje podmínky financování.

3.7   Od počátku finanční krize v EU se získání financí na stavbu lodí stalo mnohem obtížnější, protože několik klíčových finančních institucí omezilo nebo dokonce ukončilo financování před stavbou (předfinancování) a po ní. V takové situaci se staly daleko důležitější nástroje veřejných záruk, týkající se také vývozních úvěrů. Úvěrová krize v loďařském průmyslu trvá bez ohledu na první známky pozitivních změn na trhu.

3.8   Pododvětví oprav lodí, spadající do loďařského průmyslu, sice také prochází dočasnými obtížemi, ale je ve značně výhodnější situaci než výrobní loděnice. Opravárenské loděnice působí na jiném trhu než průmysl stavby lodí (více než polovina opravovaných lodí jsou plavidla ze zemí mimo EU). Celosvětová krize v letech 2009 a 2010 se tomuto pododvětví nevyhnula, protože vlastníci značně omezili náklady na opravy svých lodí a často se omezili na nezbytné opravy a pravidelné opravy požadované plavebními předpisy.

3.8.1   Za ostré hospodářské soutěže na světovém trhu opravárenské loděnice některých zemí EU přijaly opatření směřující k diversifikaci produkce, začaly se zabývat modernizací plavidel (retrofit), provádět složitější operace jako prodlužování trupů nebo jiné přestavby týkající se také zařízení na těžbu ropy a plynu z mořského dna nebo stavět plavidla menších rozměrů.

3.8.2   V současnosti opravy lodí probíhají v převážné míře v loděnicích a podnicích ležících mimo území EU v sousedících zemích. EHSV žádá, aby členské státy a orgány EU vypracovaly strategii, která by byla impulsem rozvoje a stavby takových loděnic v pobřežních oblastech EU. Je v zájmu členských států EU zachovat v EU „strategické minimum“ opravárenských závodů, které by sloužily jejímu loďařskému odvětví. Tyto podniky by mohly opravovat lodě za konkurenční ceny, zaručovat termíny realizace zakázek a ekologické metody práce, a přičinit se tak o průmyslovou obnovu některých přímořských regionů EU.

4.   Obecné připomínky

4.1   Celkovým cílem přezkumu rámce pro státní podporu na stavbu lodí musí být zlepšení podmínek hospodářské soutěže pro evropské loděnice. Tento duch musí vládnout ve všech předpisech obsažených v tomto rámci.

4.2   Globální konkurenční postavení evropského loďařského průmyslu je pod ohromným tlakem obtížných tržních podmínek, zejména z důvodu velkého objemu prostředků podpory poskytované v konkurenčních zemích. Vzhledem k tomu, že evropský průmysl nemůže konkurovat cenou práce, musí získat převahu nejvyšší jakostí produkce v oblasti bezpečnosti lodí, účinnosti a ochrany mořského prostředí a také v inovačních procesech zaměřených na další zvýšení účinnosti. Je zřejmé, že právě tento rámec – obnovený a modernizovaný – umožní zajistit odpovídající podněty v tomto směru a je pro dosažení těchto výsledků nezbytný.

4.3   V aktualizovaném rámci je nutné neprodleně vytvořit pragmatický systém pobídek, jenž by usnadnil investování do nově budovaných nebo modernizovaných lodí vyznačujících se lepšími parametry v oblasti ochrany životního prostředí. Pokud by takový systém nebyl v krátkém čase zaveden, mohlo by dojít k tomu, že nebude možné rychle dosáhnout ekonomických výhod souvisejících s redukcí emisí oxidů dusíku a síry i skleníkových plynů. Rámec by měl obsahovat ustanovení, že podpora tohoto typu a prostředky na ni určené musí být omezeny na evropské výrobce.

4.4   Podpora poskytovaná na základě rámce má význam jak pro jednotlivé podniky, tak pro regiony. Proto je potřebné zavést nové inovační projekty, aby bylo možné na měnící se požadavky trhu reagovat co nejdříve a co nejlépe. Inovační projekty, na které by se podpora vztahovala, by musely zahrnovat jak investice do výzkumu, vývoje a inovací zaměřené na nové produkty, tak na odbornou přípravu a zvyšování kvalifikace pracovníků zapojených do těchto projektů. Obnovený rámec to musí brát v úvahu.

4.5   Výbor soudí, že před podrobným prozkoumáním otázky podpory zaměřené na kreditní úvěry (viz konkrétní připomínky) je třeba říci, že přístup ke konkurenčním nákladům financování je často rozhodujícím činitelem při získávání nových projektů. Zapojení vlád států, státních bank a jiných veřejných subjektů do financování před provedením stavby (předfinancování) i po něm se v posledních letech velmi zvýšilo, především v Asii. V krátkodobé a střednědobé perspektivě je možné předpokládat, že financování stavby lodí zpravidla vyžaduje podporu v podobě úvěru nebo záruky státu rovněž v EU, se zapojením národních a unijních finančních institucí, např. EIB (kde nastaly v tomto odvětví obtíže) (3).

4.6   Od dob prvního stanovení rámce pro loďařský průmysl došlo v EU k řadě strukturálních změn, které je nutné brát v úvahu při definování budoucích ustanovení rámce:

| — | došlo k výraznému postupu ke specializaci evropských loděnic; tento proces musí pokračovat a musí mít podporu; |
| --- | --- |

—

došlo k výraznému postupu ke specializaci evropských loděnic; tento proces musí pokračovat a musí mít podporu;

| — | podíl standardních typů lodí ve výrobním portfoliu evropského průmyslu se značně omezil; |
| --- | --- |

—

podíl standardních typů lodí ve výrobním portfoliu evropského průmyslu se značně omezil;

| — | globální konkurence je dnes citelná i v oblasti menších lodí, včetně plavidel vnitrozemské plavby; |
| --- | --- |

—

globální konkurence je dnes citelná i v oblasti menších lodí, včetně plavidel vnitrozemské plavby;

| — | zatímco velikost většiny evropských loděnic je podobná nebo o něco menší než v posledním desetiletí (z důvodu uzavření loděnic v Polsku, Chorvatsku, Dánsku a Španělsku), čelí Evropa masové výstavbě loděnic v konkurenčních zemích, především asijských; |
| --- | --- |

—

zatímco velikost většiny evropských loděnic je podobná nebo o něco menší než v posledním desetiletí (z důvodu uzavření loděnic v Polsku, Chorvatsku, Dánsku a Španělsku), čelí Evropa masové výstavbě loděnic v konkurenčních zemích, především asijských;

| — | výrazně se zvýšil význam výrobků a výrobních procesů šetrných k životnímu prostředí; tento trend je třeba podpořit nezbytnými kroky v oblasti emisí včetně emisí oxidů síry a dusíku a skleníkových plynů; |
| --- | --- |

—

výrazně se zvýšil význam výrobků a výrobních procesů šetrných k životnímu prostředí; tento trend je třeba podpořit nezbytnými kroky v oblasti emisí včetně emisí oxidů síry a dusíku a skleníkových plynů;

| — | nárůst příbřežní dopravy bude vyžadovat bezprostřední odpověď evropského loďařského průmyslu na otázku, jak uspokojit místní poptávku vlastními loděnicemi. |
| --- | --- |

—

nárůst příbřežní dopravy bude vyžadovat bezprostřední odpověď evropského loďařského průmyslu na otázku, jak uspokojit místní poptávku vlastními loděnicemi.

4.7   Při využívání nástrojů podpory upravených rámcem je velmi důležitá úloha členských států, které musejí zevrubně a systematicky informovat o možnostech a podmínkách získání podpory ze státních prostředků (ne dotací!) stanovené předpisy rámce.

5.   Konkrétní připomínky

Podpora výzkumu, vývoje a inovací

5.1   Činnosti, které probíhají v oblasti výzkumu, vývoje a inovací jsou nutné, aby podniky mohly nabídnout lepší výrobky a tím i dosáhnout úspěchů na trhu. Činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací je však možné provádět jen tehdy, když je trh připravený akceptovat různé typy rizika spojeného s inovacemi.

5.2   Jak zdůrazňují evropští zaměstnavatelé, je vystavení riziku spojenému se stavbou prototypů lodí značné. Na rozdíl od většiny jiných odvětví obsahuje kupní smlouva uzavřená s loděnicí definici výkonnosti výrobku, kterou není možné v okamžiku podpisu smlouvy ověřit. I drobné nepravidelnosti spojené s jedním inovačním prvkem mohou být zdrojem významných změn vyžadujících další prostředky a čas, což působí značné obtíže ve výrobním procesu.

5.2.1   Za těchto okolností má přístup k podpoře inovací pozitivní vliv na posouzení rizika spojeného s každým inovačním prvkem ve vývoji nových výrobků nebo procesů. Umožňuje podnikům loďařského průmyslu uskutečnit další kroky k novým řešením, která zvyšují naději na tržní úspěch inovovaných výrobků a tím i další stimulaci činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací.

5.3   Využívání podpory na inovace má akcelerační účinek, který je zásadním činitelem vedoucím ke zvyšování efektivnosti a konkurenceschopnosti, jež je klíčové pro zachování technologické převahy v oblasti složitých a inovačních typů lodí. Rychlost inovace je klíčovým prvkem konkurenceschopnosti, zvláště s přihlédnutím k omezené možnosti ochrany duševního vlastnictví v námořní technologii.

5.4   Evropští sociální partneři zastupující loďařský průmysl shodně vyjadřují mínění doložené příklady, že podpora ve věci inovací přispěla ke zlepšení efektivnosti a konkurenceschopnosti loďařského průmyslu v EU. Usnadnila zavádění a šíření nových výrobních metod, technologií a výrobků a povzbudila výzkum, vývoj a inovace. Je tedy třeba uznat, že tato podpora je vhodným nástrojem politiky EU.

5.5   Pokud se jedná o problémy spojené s použitím pravidel týkajících se podpory inovací, je podle názoru podnikatelů možné je řešit beze změn v textu rámce pomocí vhodné změny v oznámení o národním programu, týkající se prahové hodnoty uvolnění podpory jak v případě výrobkových inovací v oblasti malých plavidel, tak v případě technologických inovací.

5.6   V souvislosti s otázkou Komise, zda by bylo vhodné vyloučit jiné typy inovací ze způsobilosti pro inovační podporu a zachovat pouze ty, které jsou spojené se „zelenými“ loďmi, připojuje se Výbor ke stanovisku sociálních partnerů a zastává mínění, že by to velmi oslabilo účinnost tohoto nástroje. Zejména by tím byl vyloučen silný pozitivní vliv na technologické inovace vedoucí ke zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Kromě toho by to mohlo vést k vyloučení podpory některých výrobkových inovací, například inovací ke zvýšení bezpečnosti a ochrany a pohodlí posádky i cestujících.

5.6.1   Možnosti podpory zaměřené na usnadnění vstupu na trh „zelených“ technologií jsou důležitým nástrojem, jenž musí být zařazen do rámce jako „podpora na ochranu životního prostředí“ doplňující podporu na inovace, ale představující samostatný nástroj.

5.7   Je třeba zavést podněty pro dosahování lepších výsledků, než jsou hodnoty stanovené předpisem, podobně jako je tomu u rámce státní podpory na ochranu životního prostředí. Zájem o využití tohoto rámce v odvětví se však příliš nezvýšil. Proto musejí být do rámce zařazena odpovídající a praktická ustanovení související s požadavky horizontálních pravidel. Účinným způsobem by bylo odvolat se na ustanovení týkající se podpory na ochranu životního prostředí v rámci podmínek týkajících se blokových výjimek vynětí z nepřípustnosti spolu se stanovenými požadavky vztahujícími se na lodě. Jednalo by se o účinný příspěvek ke zjednodušení unijních podmínek pro poskytování státní podpory tomuto odvětví.

5.8   Horizontální rámec pro výzkum, vývoj a inovace obsahuje rovněž ustanovení týkající se inovační činnosti, včetně vývoje „prototypů a pilotních projektů [...], pokud prototyp je nutně konečným komerčním produktem, jehož výroba je příliš nákladná, než aby byl použit pouze pro účely předvedení a ověření“ (4).

5.8.1   Příslušná ustanovení předpokládají fakticky vyšší intenzitu podpory než rámec a do určité míry také širší škálu způsobilých nákladů. Stanoví však také, že „v případě následného obchodního využití demonstračních nebo pilotních projektů je od způsobilých nákladů nutno odečíst případný výnos z takovéhoto využití“ (5).

5.8.2   Zatímco je toto ustanovení používané ve většině výrobních odvětví spojených se sériovou výrobou, kde se náklady na vývoj amortizují vyšším počtem výrobků právě vzhledem k sériovosti výroby, je nepoužitelné v případě prototypů lodí.

5.9   Výbor vyjadřuje závěr, že vzhledem ke specifickým podmínkám odvětví loďařského průmyslu horizontální rámec pro výzkum, vývoj a inovace nenabízí odpovídající řešení pro podporu inovací v loďařském průmyslu, a proto by vhodným řešením byla příslušná ustanovení v aktualizovaném rámci.

Podpora na uzavření podniků

5.10   Od zavedení rámce v roce 2004 až do začátku krize loďařský průmysl procházel obdobím silné poptávky, takže nebylo důvodu, aby se uvažovalo o uzavírání podniků. Tato situace se změnila dramatickým propadem poptávky v průběhu posledních dvou let a seznam objednávek v evropském průmyslu se ztenčil na nejnižší úroveň za posledních deset let.

5.10.1   Výbor proto zastává mínění, že v souvislosti s aktuální situací na trhu je zachování podpory na uzavření odůvodněné. (6)

5.11   Ustanovení týkající se tohoto typu podpory by loděnicím měla umožňovat částečnou restrukturalizaci (7), aniž by musely projít celým procesem restrukturalizace podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci. Tento model bude třeba převzít při přezkumu těchto pokynů. Kdyby k tomu došlo, nebylo by ovšem již zapotřebí zachovávat zvláštní ustanovení o podpoře na restrukturalizaci v rámci stavby lodí.

Regionální podpora

5.12   V případě zachování regionální podpory musí být působnost a intenzita podpory ve shodě se zásadami, které používají pokyny k regionální podpoře. Omezení působnosti podpory na existující závody loďařského průmyslu není vhodné ani odůvodněné. Evropský loďařský průmysl musí investovat do efektivnějších metod výroby a zařízení, aby posílil své konkurenční postavení. To může vyžadovat vytváření větších výrobních celků za účelem účinnějšího využívání synergického účinku a úspor z rozsahu. Současná pravidla ztěžují nebo znemožňují poskytování regionální podpory takovým projektům.

5.13   Velké investice v Asii byly hlavním motorem jejího úspěšného rozvoje. Tyto investice často umožnila přímá nebo nepřímá státní podpora. Restriktivní evropská pravidla týkající se rozšiřování produkčních kapacit tohoto odvětví měla opačný účinek. Místo aby omezila přispívání ke globální nadprodukci, uvedla loděnice EU do nevýhodné situace ve srovnání se světovou konkurencí. Z toho důvodu nemá zachování restriktivních ustanovení, jejichž cílem je minimalizace podpory rozšiřování produkčních kapacit, žádné opodstatnění.

5.14   Pokud se jedná o problémy interpretace nebo použití současných pravidel regionální investiční podpory, jsou spojené s restriktivní povahou rámce ve srovnání s horizontálními předpisy. Především úzká interpretace omezení podpory na investice v existujících závodech bezdůvodně zúžila působnost tohoto nástroje a způsobila vážné problémy při využívání rámce.

Podpora zaměstnanosti

5.15   EHSV je přesvědčen, že podpora zaměstnanosti musí být v rámci pro státní podporu zachována.

5.15.1   Výbor zastává mínění, že členské státy by měly častěji než dosud využívat rámcem stanovené prostředky na podporu zaměstnanosti, především k podpoře činnosti loděnic na svém území v oblasti odborné přípravy a vzdělávání v situacích krize, pocházející z hospodářského cyklu, světové nadprodukce a nekalých praktik, které v hospodářské soutěži používají výrobci mimo EU.

Vývozní úvěry a rozvojová pomoc

5.16   Vývozní úvěry poskytované státními agenturami pro vývozní úvěry jsou rozšířenou praxí v řadě průmyslových odvětví na celém světě. Odvětvové dohody uzavřené na úrovni OECD stanovují uznávané mezinárodní normy. Všechny členské státy EU plně uplatňují zásady, které se v kontextu předpisů EU týkajících se státní podpory považují za zcela slučitelné se zásadami společného trhu.

5.17   Vývozní úvěry jsou významným prvkem financování projektů v odvětví loďařského průmyslu. V Evropě vycházejí ze zásady pokrytí nákladů, a nejsou to tedy v žádném případě dotace. Jejich dostupnost v konkurenčních podmínkách se významně podílí na konkurenceschopnosti evropského průmyslu. Především v kontextu velmi rozsáhlých balíčků financování poskytovaných v jiných zemích s rozvinutým loďařským průmyslem, zvláště v Číně a Koreji, je třeba podněcovat členské státy, aby poskytly svém podnikům obdobné nástroje.

5.18   Výbor zastává mínění, že je třeba za využití možností, které poskytuje odvětvový dialog, objasnit, na kolik je nutné a užitečné, aby rámec obsahoval odkazy na předpisy OECD. Sociální partneři odvětví loďařského průmyslu v EU soudí, že touto otázkou se musí administrativa zabývat, pokud by byla ohrožena dostupnost současných vývozních úvěrů.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Konzultační dokument Přezkum rámce pro státní podporu na stavbu lodí – odpověď CESA, příloha (2010).

1

(2)  Stanovisko EHSV, Úř. věst. C 18, 19.1.2011, p. 35.

2

(3)  Viz stanovisko EHSV CCMI/069, Úř. věst. C 18, 19.1.2011, p.35.

3

(4)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008 (Úř. věst. L 214, 9.8.2008).

4

(5)  Tamtéž.

5

(6)  Mimo jiné se ve Španělsku v nejbližší době plánuje využít „podporu na uzavření“ v případě několika loděnic (částečná restrukturalizace).

6

(7)  Restrukturalizační podpora je definovaná v příslušných horizontálních podmínkách, jejichž přezkum je plánovaný na rok 2012. Je možné očekávat, že se v nich zohlední možnost částečného uzavření.

7

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/69 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/69

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními a regionálními orgány při integraci přistěhovalců“ (dodatkové stanovisko)

2011/C 318/11

Zpravodaj: pan PARIZA CASTAÑOS

Dne 20. ledna 2011 se Evropský hospodářský a sociální výbor rozhodl, v souladu s článkem 29 A prováděcích předpisů, vypracovat doplňující stanovisko k tématu

Spolupráce mezi organizacemi občanské společnosti a místními a regionálními orgány při integraci přistěhovalců.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 119 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | V nadcházejících letech dojde k nárůstu vnitřní mobility evropských občanů a zvýší se příliv přistěhovalců, pocházejících z třetích zemí, do Evropy. Tyto migrační procesy posílí národní, etnickou, náboženskou a kulturní rozmanitost EU. (1) Nárůst mobility a přistěhovalectví představuje na místní a regionální úrovni těžký úkol.
  Evropský hospodářský a sociální výbor odsuzuje nedávné zásahy, které omezují svobodu pohybu v rámci schengenského prostoru, a za účelem spolupráce s Evropskou radou ze dne 24. června vypracoval stanovisko (2). |
| --- | --- |

1.1

V nadcházejících letech dojde k nárůstu vnitřní mobility evropských občanů a zvýší se příliv přistěhovalců, pocházejících z třetích zemí, do Evropy. Tyto migrační procesy posílí národní, etnickou, náboženskou a kulturní rozmanitost EU. (1) Nárůst mobility a přistěhovalectví představuje na místní a regionální úrovni těžký úkol.

Evropský hospodářský a sociální výbor odsuzuje nedávné zásahy, které omezují svobodu pohybu v rámci schengenského prostoru, a za účelem spolupráce s Evropskou radou ze dne 24. června vypracoval stanovisko (2).

| 1.2 | Jedna z hlavních zásad strategie Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění se vztahuje k integraci přistěhovalců. EHSV chce poukázat na to, že hospodářský růst a tvorba pracovních míst, lepší odborné vzdělávání a veřejné služby usnadňují integraci. |
| --- | --- |

1.2

Jedna z hlavních zásad strategie Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění se vztahuje k integraci přistěhovalců. EHSV chce poukázat na to, že hospodářský růst a tvorba pracovních míst, lepší odborné vzdělávání a veřejné služby usnadňují integraci.

| 1.3 | Je velmi důležité, aby EU disponovala kvalitní společnou legislativou s cílem zajistit, že bude přistěhovalectví regulováno prostřednictvím zákonných a transparentních postupů. Tato společná legislativa musí být založena na respektování Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a musí přistěhovalcům zajišťovat rovná práva a povinnosti, rovné zacházení a nediskriminaci v zaměstnání i ve společnosti. |
| --- | --- |

1.3

Je velmi důležité, aby EU disponovala kvalitní společnou legislativou s cílem zajistit, že bude přistěhovalectví regulováno prostřednictvím zákonných a transparentních postupů. Tato společná legislativa musí být založena na respektování Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a musí přistěhovalcům zajišťovat rovná práva a povinnosti, rovné zacházení a nediskriminaci v zaměstnání i ve společnosti.

| 1.4 | Spolu s hospodářskou a sociální krizí jsou v celé Evropě na vzestupu nesnášenlivost, xenofobie a rasismus, i v politických programech některých vlád. Instituce EU musí být velmi činné v boji proti xenofobii a diskriminaci vůči přistěhovalcům a „viditelným menšinám“, a v podpoře rovných příležitostí a sociální soudržnosti a mobility. Média musí jednat zodpovědně a výchovně. |
| --- | --- |

1.4

Spolu s hospodářskou a sociální krizí jsou v celé Evropě na vzestupu nesnášenlivost, xenofobie a rasismus, i v politických programech některých vlád. Instituce EU musí být velmi činné v boji proti xenofobii a diskriminaci vůči přistěhovalcům a „viditelným menšinám“, a v podpoře rovných příležitostí a sociální soudržnosti a mobility. Média musí jednat zodpovědně a výchovně.

| 1.5 | Místní a regionální orgány mají pro provádění integračních politik k dispozici politické, regulační a rozpočtové nástroje. V mnoha případech jsou vnitrostátní politiky zacíleny na regulaci migračních toků, jsou však velmi vzdálené od místní a regionální úrovně, kde je nutné se s výzvou integrace vypořádat. Politiky mohou mít mnoho podob: proaktivní, preventivní, korekční a reaktivní. Místní orgány upustily od postoje, který k integraci přistupoval jako k přirozenému bezproblémovému procesu nevyžadujícímu účinné konkrétní politiky. |
| --- | --- |

1.5

Místní a regionální orgány mají pro provádění integračních politik k dispozici politické, regulační a rozpočtové nástroje. V mnoha případech jsou vnitrostátní politiky zacíleny na regulaci migračních toků, jsou však velmi vzdálené od místní a regionální úrovně, kde je nutné se s výzvou integrace vypořádat. Politiky mohou mít mnoho podob: proaktivní, preventivní, korekční a reaktivní. Místní orgány upustily od postoje, který k integraci přistupoval jako k přirozenému bezproblémovému procesu nevyžadujícímu účinné konkrétní politiky.

| 1.6 | EHSV se domnívá, že integrace není právním úkonem, ale spíše složitým, dlouhodobým sociálním procesem s mnoha rozměry a mnoha zúčastněnými stranami, zejména na místní úrovni. Sociální proces integrace se uskutečňuje v rámci struktur společnosti a v různých oblastech lidského života, jako je rodina, městská čtvrť, město, pracoviště, škola, výukové středisko, univerzita, sdružení, náboženské instituce, sportovní kluby atd. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se domnívá, že integrace není právním úkonem, ale spíše složitým, dlouhodobým sociálním procesem s mnoha rozměry a mnoha zúčastněnými stranami, zejména na místní úrovni. Sociální proces integrace se uskutečňuje v rámci struktur společnosti a v různých oblastech lidského života, jako je rodina, městská čtvrť, město, pracoviště, škola, výukové středisko, univerzita, sdružení, náboženské instituce, sportovní kluby atd.

| 1.7 | Sociální proces integrace musí být podpořen legislativním rámcem, který zaručí postupné vyrovnání povinností a práv přistěhovalců a ostatní populace a přístup ke zboží a službám a cestám občanské účasti za rovných podmínek a rovného zacházení. (3) První ze společných základních zásad integrační politiky Evropské unie (4) zní: „Integrace je dynamický, obousměrný proces vzájemného přizpůsobování jak přistěhovalců, tak residentů členských států“. (5) |
| --- | --- |

1.7

Sociální proces integrace musí být podpořen legislativním rámcem, který zaručí postupné vyrovnání povinností a práv přistěhovalců a ostatní populace a přístup ke zboží a službám a cestám občanské účasti za rovných podmínek a rovného zacházení. (3) První ze společných základních zásad integrační politiky Evropské unie (4) zní: „Integrace je dynamický, obousměrný proces vzájemného přizpůsobování jak přistěhovalců, tak residentů členských států“. (5)

| 1.8 | Integrační politika a politika sociálního začlenění podporované místními a regionálními orgány by se měly zaměřit na řadu různých oblastí
   (6): počáteční přijetí, výuku jazyka, právo a zvyky, bydlení, zdraví, boj proti chudobě, boj proti diskriminaci, politiky zaměstnanosti a odborné přípravy, rovnost pohlaví, vzdělávání dětí, rodinnou politiku, politiku mládeže, zdravotní péči, rozšiřování sociálních služeb a usnadňování občanské účasti. Zaměstnanci veřejných orgánů musí být schopni zohlednit etnickou a kulturní rozmanitost a musí absolvovat odbornou přípravu v mezikulturní tematice. Na místní a regionální úrovni je třeba podporovat dialog a spolupráci mezi kulturami a náboženstvími. |
| --- | --- |

1.8

Integrační politika a politika sociálního začlenění podporované místními a regionálními orgány by se měly zaměřit na řadu různých oblastí
   (6): počáteční přijetí, výuku jazyka, právo a zvyky, bydlení, zdraví, boj proti chudobě, boj proti diskriminaci, politiky zaměstnanosti a odborné přípravy, rovnost pohlaví, vzdělávání dětí, rodinnou politiku, politiku mládeže, zdravotní péči, rozšiřování sociálních služeb a usnadňování občanské účasti. Zaměstnanci veřejných orgánů musí být schopni zohlednit etnickou a kulturní rozmanitost a musí absolvovat odbornou přípravu v mezikulturní tematice. Na místní a regionální úrovni je třeba podporovat dialog a spolupráci mezi kulturami a náboženstvími.

| 1.9 | Demokratický způsob vládnutí je založen na principu, který říká, že všichni členové politické komunity by měli být schopni se přímo i nepřímo zapojit do vládního rozhodovacího procesu. Pokud mají být integrační politiky úspěšné, občanská společnost a místní a regionální orgány musí být aktivně zapojeny do jejich vytváření, provádění a hodnocení. |
| --- | --- |

1.9

Demokratický způsob vládnutí je založen na principu, který říká, že všichni členové politické komunity by měli být schopni se přímo i nepřímo zapojit do vládního rozhodovacího procesu. Pokud mají být integrační politiky úspěšné, občanská společnost a místní a regionální orgány musí být aktivně zapojeny do jejich vytváření, provádění a hodnocení.

| 1.10 | V demokratické společnosti musí být všichni, jež jsou ovlivňováni kolektivními rozhodnutími, schopni účastnit se přijímání těchto rozhodnutí a mít na ně vliv. Demokracie v evropských multikulturních městech 21. století musí být zdokonalena prostřednictvím účasti residentů, jejichž práva na účast na politickém životě jsou omezena, tj. residentů pocházejících ze třetích zemí. (7) |
| --- | --- |

1.10

V demokratické společnosti musí být všichni, jež jsou ovlivňováni kolektivními rozhodnutími, schopni účastnit se přijímání těchto rozhodnutí a mít na ně vliv. Demokracie v evropských multikulturních městech 21. století musí být zdokonalena prostřednictvím účasti residentů, jejichž práva na účast na politickém životě jsou omezena, tj. residentů pocházejících ze třetích zemí. (7)

| 1.11 | EHSV vyzval k udělení občanských práv státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají povolení k trvalému pobytu v EU. (8) Vyzývá rovněž k vytvoření pružnějších vnitrostátních naturalizačních politik. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vyzval k udělení občanských práv státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají povolení k trvalému pobytu v EU. (8) Vyzývá rovněž k vytvoření pružnějších vnitrostátních naturalizačních politik.

| 1.12 | EHSV může přispět k realizaci závěrů konference v Zaragoze, a to prostřednictvím stanoviska k ukazatelům aktivního občanství. |
| --- | --- |

1.12

EHSV může přispět k realizaci závěrů konference v Zaragoze, a to prostřednictvím stanoviska k ukazatelům aktivního občanství.

| 1.13 | Devátá společná základní zásada, „Účast přistěhovalců na procesu demokratizace a při formulování integračních politik a opatření, zejména na místní úrovni, podporuje jejich integraci“, nebyla členskými státy adekvátně uváděna do praxe. Ve třetím vydání publikace MIPEX (9) (která obsahuje ukazatele týkající se integrace ve 31 zemích Evropy a Severní Ameriky) se dospívá k závěru, že většina přistěhovalců má jen málo příležitostí formovat a zlepšovat politiky, které je denně ovlivňují. |
| --- | --- |

1.13

Devátá společná základní zásada, „Účast přistěhovalců na procesu demokratizace a při formulování integračních politik a opatření, zejména na místní úrovni, podporuje jejich integraci“, nebyla členskými státy adekvátně uváděna do praxe. Ve třetím vydání publikace MIPEX (9) (která obsahuje ukazatele týkající se integrace ve 31 zemích Evropy a Severní Ameriky) se dospívá k závěru, že většina přistěhovalců má jen málo příležitostí formovat a zlepšovat politiky, které je denně ovlivňují.

| 1.14 | EHSV se domnívá, že by měly být zavedeny proaktivní integrační politiky dvojího zaměření, tedy na hostitelskou společnost i přistěhovalce, s cílem vytvořit společnost, v níž budou mít všichni residenti bez ohledu na svůj původ stejná práva a povinnosti a budou sdílet hodnoty demokratické, otevřené a pluralitní společnosti. |
| --- | --- |

1.14

EHSV se domnívá, že by měly být zavedeny proaktivní integrační politiky dvojího zaměření, tedy na hostitelskou společnost i přistěhovalce, s cílem vytvořit společnost, v níž budou mít všichni residenti bez ohledu na svůj původ stejná práva a povinnosti a budou sdílet hodnoty demokratické, otevřené a pluralitní společnosti.

| 1.15 | V evropských městech je občanská společnost nesmírně aktivní a usiluje o lepší koexistenci a integraci. Tyto organizace představují úžasný sociální kapitál a mohou v rámci všech oblastí své činnosti podporovat společnost vstřícnou vůči začleňování. EHSV navrhuje, aby místní a regionální orgány podporovaly činnost občanské společnosti a její konzultace a zapojení prostřednictvím veřejných a transparentních postupů a aby jí byl poskytnut dostatek finančních prostředků. Financování nesmí omezovat nezávislost organizací. |
| --- | --- |

1.15

V evropských městech je občanská společnost nesmírně aktivní a usiluje o lepší koexistenci a integraci. Tyto organizace představují úžasný sociální kapitál a mohou v rámci všech oblastí své činnosti podporovat společnost vstřícnou vůči začleňování. EHSV navrhuje, aby místní a regionální orgány podporovaly činnost občanské společnosti a její konzultace a zapojení prostřednictvím veřejných a transparentních postupů a aby jí byl poskytnut dostatek finančních prostředků. Financování nesmí omezovat nezávislost organizací.

| 1.16 | Za účelem podpory integrace musí být správa věcí veřejných zdokonalována prostřednictvím zapojení občanské společnosti. EHSV proto navrhuje, aby role stávajících místních a regionálních participačních a poradních orgánů byla posílena a aby byla vytvořena nová fóra a platformy ve městech a regionech, jež jimi ještě nedisponují, jelikož veřejná činnost je úspěšnější prostřednictvím participačních systémů. |
| --- | --- |

1.16

Za účelem podpory integrace musí být správa věcí veřejných zdokonalována prostřednictvím zapojení občanské společnosti. EHSV proto navrhuje, aby role stávajících místních a regionálních participačních a poradních orgánů byla posílena a aby byla vytvořena nová fóra a platformy ve městech a regionech, jež jimi ještě nedisponují, jelikož veřejná činnost je úspěšnější prostřednictvím participačních systémů.

| 1.17 | EHSV navrhuje, aby evropské městské úřady a regiony zřídily konzultativní rady, fóra a platformy, tak aby se občanská společnost (organizace zabývající se přistěhovalectvím a podporou přistěhovalců, organizace pro lidská práva, organizace žen, sociální partneři – odbory a podnikatelské organizace –, jakož i další relevantní nevládní organizace) mohla zapojit a aby s ní byly konzultovány integrační politiky. Na obecní úrovni mohou být participační struktury upraveny tak, aby odrážely konkrétní místní podmínky a měly buď stabilní nebo pružnější charakter. Místní a regionální orgány musí podniknout kroky k odstranění překážek, které brání zapojení. |
| --- | --- |

1.17

EHSV navrhuje, aby evropské městské úřady a regiony zřídily konzultativní rady, fóra a platformy, tak aby se občanská společnost (organizace zabývající se přistěhovalectvím a podporou přistěhovalců, organizace pro lidská práva, organizace žen, sociální partneři – odbory a podnikatelské organizace –, jakož i další relevantní nevládní organizace) mohla zapojit a aby s ní byly konzultovány integrační politiky. Na obecní úrovni mohou být participační struktury upraveny tak, aby odrážely konkrétní místní podmínky a měly buď stabilní nebo pružnější charakter. Místní a regionální orgány musí podniknout kroky k odstranění překážek, které brání zapojení.

| 1.18 | EHSV věří, že v novém programu pro integraci by měla Evropská komise zdůraznit význam místní a regionální úrovně, a podpořit tak spolupráci mezi politickými orgány a organizacemi občanské společnosti. Integrace probíhá nejúčinněji na místní úrovni a právě zde se rozvíjí pocit sounáležitosti. Pro utváření takového pocitu sounáležitosti je účast na společenském a politickém životě rozhodující. |
| --- | --- |

1.18

EHSV věří, že v novém programu pro integraci by měla Evropská komise zdůraznit význam místní a regionální úrovně, a podpořit tak spolupráci mezi politickými orgány a organizacemi občanské společnosti. Integrace probíhá nejúčinněji na místní úrovni a právě zde se rozvíjí pocit sounáležitosti. Pro utváření takového pocitu sounáležitosti je účast na společenském a politickém životě rozhodující.

| 1.19 | Sdělení Komise by mělo navrhnout, aby byly na místní úrovni vytvořeny struktury s cílem konzultovat přistěhovalce a občanskou společnost. Evropský fond pro integraci by mohl spolupracovat s místními orgány na financování této participační činnosti a zachovat nezávislost organizací. |
| --- | --- |

1.19

Sdělení Komise by mělo navrhnout, aby byly na místní úrovni vytvořeny struktury s cílem konzultovat přistěhovalce a občanskou společnost. Evropský fond pro integraci by mohl spolupracovat s místními orgány na financování této participační činnosti a zachovat nezávislost organizací.

| 1.20 | EHSV se domnívá, že před dalším hodnocením v polovině období by měl fond navýšit svůj rozpočet a disponovat flexibilnějšími systémy financování místních a regionálních orgánů. Komise by měla rovněž spravovat až 20 % fondu za účelem financování činností Unie s vysokou přidanou hodnotou. Výbor sdílí obavy řady organizací věnujících se přistěhovalcům, protože fond financuje pouze projekty předložené velkými organizacemi, které mohou zajistit vysokou míru spolufinancování, a nefinancuje male místní organizace. |
| --- | --- |

1.20

EHSV se domnívá, že před dalším hodnocením v polovině období by měl fond navýšit svůj rozpočet a disponovat flexibilnějšími systémy financování místních a regionálních orgánů. Komise by měla rovněž spravovat až 20 % fondu za účelem financování činností Unie s vysokou přidanou hodnotou. Výbor sdílí obavy řady organizací věnujících se přistěhovalcům, protože fond financuje pouze projekty předložené velkými organizacemi, které mohou zajistit vysokou míru spolufinancování, a nefinancuje male místní organizace.

2.   Souvislosti a obecné připomínky

| 2.1 | Prostřednictvím řady stanovisek přispěl EHSV k vytvoření společného přístupu EU k integračním politikám: Společný program pro integraci, Společné základní zásady, Evropský fond pro integraci, pořádání konferencí na ministerské úrovni, síť národních kontaktních míst, příručky o integraci, výroční zprávy, webové stránky a vytvoření Evropského fóra pro integraci. |
| --- | --- |

2.1

Prostřednictvím řady stanovisek přispěl EHSV k vytvoření společného přístupu EU k integračním politikám: Společný program pro integraci, Společné základní zásady, Evropský fond pro integraci, pořádání konferencí na ministerské úrovni, síť národních kontaktních míst, příručky o integraci, výroční zprávy, webové stránky a vytvoření Evropského fóra pro integraci.

| 2.2 | Lisabonská smlouva poskytla Evropské unii právní základ (čl. 79 odst. 4 Smlouvy o fungování EU) k provádění opatření pro povzbuzení a podporu úsilí členských států integrovat státní příslušníky třetích zemí. |
| --- | --- |

2.2

Lisabonská smlouva poskytla Evropské unii právní základ (čl. 79 odst. 4 Smlouvy o fungování EU) k provádění opatření pro povzbuzení a podporu úsilí členských států integrovat státní příslušníky třetích zemí.

| 2.3 | V roce 2006 EHSV přijal stanovisko z vlastní iniciativy (10), aby přispěl k provádění integrační politiky EU z místní a regionální perspektivy. EHSV v něm zdůraznil, že integrační politika není ve výlučné pravomoci členských států, ale také místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

2.3

V roce 2006 EHSV přijal stanovisko z vlastní iniciativy (10), aby přispěl k provádění integrační politiky EU z místní a regionální perspektivy. EHSV v něm zdůraznil, že integrační politika není ve výlučné pravomoci členských států, ale také místních a regionálních orgánů.

| 2.4 | Dobrá správa je třeba k tomu, aby orgány veřejné moci podporovaly tyto sociální procesy prostřednictvím vhodných politik. Místní a regionální orgány disponují v rámci svých pravomocí určených jednotlivými členskými státy politickými, legislativními a finančními nástroji, které musí náležitě použít pro integrační politiku. Pro zajištění jejich účinnosti a celkové soudržnosti by měly být programy a činnosti odpovídajícím způsobem podporovány, koordinovány a vyhodnocovány na všech třech úrovních (celostátní, regionální a místní). |
| --- | --- |

2.4

Dobrá správa je třeba k tomu, aby orgány veřejné moci podporovaly tyto sociální procesy prostřednictvím vhodných politik. Místní a regionální orgány disponují v rámci svých pravomocí určených jednotlivými členskými státy politickými, legislativními a finančními nástroji, které musí náležitě použít pro integrační politiku. Pro zajištění jejich účinnosti a celkové soudržnosti by měly být programy a činnosti odpovídajícím způsobem podporovány, koordinovány a vyhodnocovány na všech třech úrovních (celostátní, regionální a místní).

| 2.5 | EHSV by rád zdůraznil, že na místní a regionální úrovni je organizovaná občanská společnost zapojena do integrační politiky a zavázala se k boji proti diskriminaci. Jde o organizace zabývající se přistěhovalectvím a podporou přistěhovalců, odbory, podnikatelská sdružení, nevládní organizace zabývající se lidskými právy a bojem proti rasismu, náboženské komunity, ženské organizace, organizace mládeže, organizace místních obyvatel, vzdělávací, kulturní a sportovní organizace atd. |
| --- | --- |

2.5

EHSV by rád zdůraznil, že na místní a regionální úrovni je organizovaná občanská společnost zapojena do integrační politiky a zavázala se k boji proti diskriminaci. Jde o organizace zabývající se přistěhovalectvím a podporou přistěhovalců, odbory, podnikatelská sdružení, nevládní organizace zabývající se lidskými právy a bojem proti rasismu, náboženské komunity, ženské organizace, organizace mládeže, organizace místních obyvatel, vzdělávací, kulturní a sportovní organizace atd.

| 2.6 | EHSV dříve uvedl, že práce tvoří zásadní část procesu sociální integrace, „protože slušné zaměstnání je klíčem k ekonomické soběstačnosti přistěhovalců a prospívá společenským vztahům a vzájemnému porozumění mezi hostitelskou společností a přistěhovalci“ (11). |
| --- | --- |

2.6

EHSV dříve uvedl, že práce tvoří zásadní část procesu sociální integrace, „protože slušné zaměstnání je klíčem k ekonomické soběstačnosti přistěhovalců a prospívá společenským vztahům a vzájemnému porozumění mezi hostitelskou společností a přistěhovalci“ (11).

| 2.7 | Pro integraci a rovné příležitosti je klíčové vzdělávání a odborná příprava. Systémy celoživotní odborné přípravy ve společnostech musí být podporovány s cílem usnadnit uznávání odborných kvalifikací pracovníků z řad přistěhovalců. EU musí zavést pružnější systémy pro uznávání akademických a odborných kvalifikací získaných v zemích původu. |
| --- | --- |

2.7

Pro integraci a rovné příležitosti je klíčové vzdělávání a odborná příprava. Systémy celoživotní odborné přípravy ve společnostech musí být podporovány s cílem usnadnit uznávání odborných kvalifikací pracovníků z řad přistěhovalců. EU musí zavést pružnější systémy pro uznávání akademických a odborných kvalifikací získaných v zemích původu.

| 2.8 | EHSV prozkoumal (11) větší potíže při sociální integraci, jimž čelí přistěhovalci, kteří se nacházejí v nestandardní situaci. Navrhl možné zavedení individualizované regularizace pro neregulérní přistěhovalce, jež by braly v úvahu, jak dalece jsou usazeni ve smyslu společnosti a zaměstnání, a to na základě konání Evropské rady v rámci Evropského paktu o přistěhovalectví a azylu (12). Individuální regulace bude probíhat v souladu s vnitrostátními právními předpisy, z humanitárních či ekonomických důvodů a za zohlednění větší zranitelnosti žen. |
| --- | --- |

2.8

EHSV prozkoumal (11) větší potíže při sociální integraci, jimž čelí přistěhovalci, kteří se nacházejí v nestandardní situaci. Navrhl možné zavedení individualizované regularizace pro neregulérní přistěhovalce, jež by braly v úvahu, jak dalece jsou usazeni ve smyslu společnosti a zaměstnání, a to na základě konání Evropské rady v rámci Evropského paktu o přistěhovalectví a azylu (12). Individuální regulace bude probíhat v souladu s vnitrostátními právními předpisy, z humanitárních či ekonomických důvodů a za zohlednění větší zranitelnosti žen.

| 2.9 | Článek 19 revidované Evropské sociální charty (13) Rady Evropy vyjmenovává řadu principů pro integraci pracovníků z řad přistěhovalců a jejich rodin, které EHSV považuje za základ pro rozvoj obyvatel ve městech. Byla ratifikována 30 z 47 členských států Rady Evropy. Charta umožňuje fungování důležitého systému kolektivních stížností, který může být využíván odbory, zaměstnavateli a organizacemi občanské společnosti (pouze 14 zemí tento systém schválilo). |
| --- | --- |

2.9

Článek 19 revidované Evropské sociální charty (13) Rady Evropy vyjmenovává řadu principů pro integraci pracovníků z řad přistěhovalců a jejich rodin, které EHSV považuje za základ pro rozvoj obyvatel ve městech. Byla ratifikována 30 z 47 členských států Rady Evropy. Charta umožňuje fungování důležitého systému kolektivních stížností, který může být využíván odbory, zaměstnavateli a organizacemi občanské společnosti (pouze 14 zemí tento systém schválilo).

| 2.10 | Navíc budou mít jednotlivci a reprezentativní sdružení větší možnost uvádět ve známost a veřejně sdílet své postoje ke všem oblastem činnosti Unie v souladu se článkem 11 SEU. Ve stanovisku z vlastní iniciativy z roku 2010 EHSV uvítal toto ustanovení a označil jej za milník na cestě k Evropě občanů (14), prostřednictvím horizontálního a vertikálního dialogu a evropské občanské iniciativy. EHSV má za to, že pro účast sdružení by měla být zavedena kritéria reprezentativnosti (kvantitativní a kvalitativní) a navrhuje, aby státní příslušníci třetích zemí trvale pobývající na území Unie měli mít možnost se do iniciativy zapojit. |
| --- | --- |

2.10

Navíc budou mít jednotlivci a reprezentativní sdružení větší možnost uvádět ve známost a veřejně sdílet své postoje ke všem oblastem činnosti Unie v souladu se článkem 11 SEU. Ve stanovisku z vlastní iniciativy z roku 2010 EHSV uvítal toto ustanovení a označil jej za milník na cestě k Evropě občanů (14), prostřednictvím horizontálního a vertikálního dialogu a evropské občanské iniciativy. EHSV má za to, že pro účast sdružení by měla být zavedena kritéria reprezentativnosti (kvantitativní a kvalitativní) a navrhuje, aby státní příslušníci třetích zemí trvale pobývající na území Unie měli mít možnost se do iniciativy zapojit.

3.   Evropské fórum pro integraci

| 3.1 | Na žádost Evropské komise přijal EHSV v roce 2008 průzkumné stanovisko (15), které bylo základem zřízení fóra, jehož plenární zasedání se konají každých šest měsíců v prostorách EHSV. Fórum doposud svolalo pět plenárních zasedání. Stanovisko je příspěvkem EHSV k pátému plenárnímu zasedání, které se uskutečnilo v květnu 2011 a na němž se projednal význam integrace na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

3.1

Na žádost Evropské komise přijal EHSV v roce 2008 průzkumné stanovisko (15), které bylo základem zřízení fóra, jehož plenární zasedání se konají každých šest měsíců v prostorách EHSV. Fórum doposud svolalo pět plenárních zasedání. Stanovisko je příspěvkem EHSV k pátému plenárnímu zasedání, které se uskutečnilo v květnu 2011 a na němž se projednal význam integrace na místní a regionální úrovni.

| 3.2 | Fóra se účastní instituce EU, různí odborníci a stovka zástupců organizací občanské společnosti (organizace zabývající se přistěhovalectvím a lidskými právy, sociální partneři a další relevantní nevládní organizace). Fórum je konzultováno institucemi EU, poskytuje výměnu informací a vydává doporučení s cílem podporovat integraci na evropské úrovni a zohledňovat při tom vnitrostátní osvědčené postupy. Činnosti fóra napomáhá předsednictvo složené ze čtyř členů (Komise, EHSV a dva zástupci relevantních organizací). Na rozdíl od jiných systémů konzultací Komise je fórum strukturovaným, trvalým a proaktivním hlasem občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.2

Fóra se účastní instituce EU, různí odborníci a stovka zástupců organizací občanské společnosti (organizace zabývající se přistěhovalectvím a lidskými právy, sociální partneři a další relevantní nevládní organizace). Fórum je konzultováno institucemi EU, poskytuje výměnu informací a vydává doporučení s cílem podporovat integraci na evropské úrovni a zohledňovat při tom vnitrostátní osvědčené postupy. Činnosti fóra napomáhá předsednictvo složené ze čtyř členů (Komise, EHSV a dva zástupci relevantních organizací). Na rozdíl od jiných systémů konzultací Komise je fórum strukturovaným, trvalým a proaktivním hlasem občanské společnosti.

| 3.3 | Výbor je odhodlán hrát ve fóru aktivní úlohu a rozhodl se zřídit Stálou studijní skupinu pro přistěhovalectví a integraci (IMI) v rámci sekce SOC. Stálá studijní skupina vypracovává stanoviska, pořádá slyšení a přispívá k činnosti fóra. |
| --- | --- |

3.3

Výbor je odhodlán hrát ve fóru aktivní úlohu a rozhodl se zřídit Stálou studijní skupinu pro přistěhovalectví a integraci (IMI) v rámci sekce SOC. Stálá studijní skupina vypracovává stanoviska, pořádá slyšení a přispívá k činnosti fóra.

| 3.4 | Stockholmský program (16) rovněž vyzývá Komisi, aby podpořila členské státy v jejich úsilí zdokonalit konzultace s občanskou společnosti a její zapojení a brala při tom v úvahu potřeby v oblasti integrace v rámci různých oblastí politik. Evropské fórum pro integraci a evropské internetové stránky týkající se integrace zde musí hrát klíčovou úlohu. |
| --- | --- |

3.4

Stockholmský program (16) rovněž vyzývá Komisi, aby podpořila členské státy v jejich úsilí zdokonalit konzultace s občanskou společnosti a její zapojení a brala při tom v úvahu potřeby v oblasti integrace v rámci různých oblastí politik. Evropské fórum pro integraci a evropské internetové stránky týkající se integrace zde musí hrát klíčovou úlohu.

| 3.5 | V řadě členských států a v některých regionálních samosprávách byla vytvořena konzultativní fóra a platformy, do nichž se mohou organizace občanské společnosti zapojit. Tyto způsoby konzultací a zapojení občanské společnosti a organizací zabývajících se přistěhovalectvím jsou hojně provozovány na místní úrovni. Mají napříč Evropou širokou škálu podob, v závislosti na odlišných okolnostech a sociální a politické kultuře. |
| --- | --- |

3.5

V řadě členských států a v některých regionálních samosprávách byla vytvořena konzultativní fóra a platformy, do nichž se mohou organizace občanské společnosti zapojit. Tyto způsoby konzultací a zapojení občanské společnosti a organizací zabývajících se přistěhovalectvím jsou hojně provozovány na místní úrovni. Mají napříč Evropou širokou škálu podob, v závislosti na odlišných okolnostech a sociální a politické kultuře.

| 3.6 | Před tím, než se uskutečnilo čtvrté zasedání Evropského fóra pro integraci, požádal EHSV Skupinu pro migrační politiku, aby vypracovala zprávu, v níž by zhodnotila postavení vnitrostátních poradních orgánů, které se zabývají integrací. (17) Celostátní poradní orgány se nacházejí v 11 státech (v Německu a Itálii existuje právní rámec, ale ještě ne instituce; v Irsku byla zřízena nedávno). 15tnáct zemí má poradní systémy na místní úrovni. V 10 zemích existují regionální konzultativní rady (například v Německu a dalších federálních státech). Ve 3 zemích (Rakousko, Francie a Řecko) existují poradní orgány na místní úrovni, ale ne na celostátní. |
| --- | --- |

3.6

Před tím, než se uskutečnilo čtvrté zasedání Evropského fóra pro integraci, požádal EHSV Skupinu pro migrační politiku, aby vypracovala zprávu, v níž by zhodnotila postavení vnitrostátních poradních orgánů, které se zabývají integrací. (17) Celostátní poradní orgány se nacházejí v 11 státech (v Německu a Itálii existuje právní rámec, ale ještě ne instituce; v Irsku byla zřízena nedávno). 15tnáct zemí má poradní systémy na místní úrovni. V 10 zemích existují regionální konzultativní rady (například v Německu a dalších federálních státech). Ve 3 zemích (Rakousko, Francie a Řecko) existují poradní orgány na místní úrovni, ale ne na celostátní.

4.   Ministerská konference v Zaragoze

| 4.1 | EHSV přispěl k přípravě poslední ministerské konference, která se týkala integrace a která se konala ve městě Zaragoza (18), prostřednictvím dvou stanovisek (19). Poprvé se ministerské konference zúčastnili dva zástupci fóra. |
| --- | --- |

4.1

EHSV přispěl k přípravě poslední ministerské konference, která se týkala integrace a která se konala ve městě Zaragoza (18), prostřednictvím dvou stanovisek (19). Poprvé se ministerské konference zúčastnili dva zástupci fóra.

| 4.2 | Závěry konference upozornily na potřebu vytvořit nový program pro integraci. Evropská komise dokončuje nový program pro integraci, k jehož přípravě EHSV přispěl informační zprávou (20). |
| --- | --- |

4.2

Závěry konference upozornily na potřebu vytvořit nový program pro integraci. Evropská komise dokončuje nový program pro integraci, k jehož přípravě EHSV přispěl informační zprávou (20).

| 4.3 | Prohlášení z konference v Zaragoze uvádí, že občanská společnost hraje klíčovou úlohu v integračním procesu a že musí být odstartován pilotní projekt, jehož cílem bude zhodnocení integračních politik. |
| --- | --- |

4.3

Prohlášení z konference v Zaragoze uvádí, že občanská společnost hraje klíčovou úlohu v integračním procesu a že musí být odstartován pilotní projekt, jehož cílem bude zhodnocení integračních politik.

| 4.4 | Státy, regiony a místní orgány musí posílit místní iniciativy týkající se integrace a postupy pro zapojení občanů musí být proto posíleny. Bude se prosazovat vytvoření sítí a zřízení kanálů pro dialog mezi místními a regionálními orgány a organizovanou občanskou společností. |
| --- | --- |

4.4

Státy, regiony a místní orgány musí posílit místní iniciativy týkající se integrace a postupy pro zapojení občanů musí být proto posíleny. Bude se prosazovat vytvoření sítí a zřízení kanálů pro dialog mezi místními a regionálními orgány a organizovanou občanskou společností.

| 4.5 | Ukazatele, které jsou uvedeny v prohlášení, se týkají zaměstnanosti, vzdělávání a sociálního začleňování a také aktivního občanství, protože zapojení přistěhovalců do demokratického procesu – jako aktivních občanů – přispívá k jejich integraci a rozvíjí jejich pocit sounáležitosti. |
| --- | --- |

4.5

Ukazatele, které jsou uvedeny v prohlášení, se týkají zaměstnanosti, vzdělávání a sociálního začleňování a také aktivního občanství, protože zapojení přistěhovalců do demokratického procesu – jako aktivních občanů – přispívá k jejich integraci a rozvíjí jejich pocit sounáležitosti.

| 4.6 | EHSV, jenž se konference zúčastnil, poukázal na to, že vedle kvantitativních ukazatelů by měly být zpracovány také ukazatele kvalitativní. EHSV by kromě toho mohl přispět k realizaci závěrů konference v Zaragoze prostřednictvím stanoviska k ukazatelům aktivního občanství. |
| --- | --- |

4.6

EHSV, jenž se konference zúčastnil, poukázal na to, že vedle kvantitativních ukazatelů by měly být zpracovány také ukazatele kvalitativní. EHSV by kromě toho mohl přispět k realizaci závěrů konference v Zaragoze prostřednictvím stanoviska k ukazatelům aktivního občanství.

5.   Správa věcí veřejných ve městech

| 5.1 | Preambule Evropské charty místní samosprávy
   (21) z roku 1985 uvádí, že „právo občanů zapojit se do správy věcí veřejných je jedním z demokratických principů, který sdílí všechny členské státy Rady Evropy“. Toto právo může být nejlépe uplatňováno na místní úrovni. |
| --- | --- |

5.1

Preambule Evropské charty místní samosprávy
   (21) z roku 1985 uvádí, že „právo občanů zapojit se do správy věcí veřejných je jedním z demokratických principů, který sdílí všechny členské státy Rady Evropy“. Toto právo může být nejlépe uplatňováno na místní úrovni.

| 5.2 | Úmluva Rady Evropy č. 144 o účasti cizinců ve veřejném životě na místní úrovni (1992)
   (22) uvádí, že aktivní účast obyvatel pocházejících ze zahraničí podporuje rozvoj a prosperitu místní komunity. Úmluva se zavazuje zajistit residentům pocházejícím ze zahraničí svobodu projevu, shromažďování a sdružování, prosazovat, aby poradní orgány tyto obyvatele zastupovaly na místní úrovni a konečně prosazovat volební právo v komunálních volbách. Velmi málo členských států Rady Evropy však tuto úmluvu podepsalo, a Výbor proto vyzývá členské státy, aby ji ratifikovaly. |
| --- | --- |

5.2

Úmluva Rady Evropy č. 144 o účasti cizinců ve veřejném životě na místní úrovni (1992)
   (22) uvádí, že aktivní účast obyvatel pocházejících ze zahraničí podporuje rozvoj a prosperitu místní komunity. Úmluva se zavazuje zajistit residentům pocházejícím ze zahraničí svobodu projevu, shromažďování a sdružování, prosazovat, aby poradní orgány tyto obyvatele zastupovaly na místní úrovni a konečně prosazovat volební právo v komunálních volbách. Velmi málo členských států Rady Evropy však tuto úmluvu podepsalo, a Výbor proto vyzývá členské státy, aby ji ratifikovaly.

| 5.3 | Evropská charta pro ochranu lidských práv ve městě
   (23), přijatá v St. Denis v roce 2000 více než 70 evropskými městy, uvádí, že město je politickým a společenským prostorem pro demokracii blízkou občanům. Aktivní účast občanů formuje charakter města. Signatářská města se zavazují uznat právo na účast na lokálním dění prostřednictvím svobodných a demokratických voleb místních zastupitelů, bez rozlišování mezi vlastními občany a cizími státními příslušníky, a navrhují, aby právo účastnit se komunálních voleb bylo udělováno osobám, které ve městě pobývají alespoň dva roky. Vzhledem k omezením vyplývajícím z vnitrostátních právních předpisů, vyzývají, aby byla demokracie posílena zapojením občanů a občanských sdružení do přijímání rozhodnutí týkajících se místní komunity (prostřednictvím veřejných diskuzí, komunálních referend, veřejných setkání, veřejné činnosti atd.) |
| --- | --- |

5.3

Evropská charta pro ochranu lidských práv ve městě
   (23), přijatá v St. Denis v roce 2000 více než 70 evropskými městy, uvádí, že město je politickým a společenským prostorem pro demokracii blízkou občanům. Aktivní účast občanů formuje charakter města. Signatářská města se zavazují uznat právo na účast na lokálním dění prostřednictvím svobodných a demokratických voleb místních zastupitelů, bez rozlišování mezi vlastními občany a cizími státními příslušníky, a navrhují, aby právo účastnit se komunálních voleb bylo udělováno osobám, které ve městě pobývají alespoň dva roky. Vzhledem k omezením vyplývajícím z vnitrostátních právních předpisů, vyzývají, aby byla demokracie posílena zapojením občanů a občanských sdružení do přijímání rozhodnutí týkajících se místní komunity (prostřednictvím veřejných diskuzí, komunálních referend, veřejných setkání, veřejné činnosti atd.)

| 5.4 | V roce 2003 členové sítě Eurocities, kterou tvoří 128 velkých evropských měst, přijali dokument nazvaný „Příspěvek k dobré správě týkající se integrace přistěhovalců a přijímání žadatelů o azyl“ (24). Tento dokument, vypracovaný městy a určený pro města, obsahuje základní principy nakládání s integrací. Uznává, že místní integrační politiky jsou účinnější, pokud jsou podporovány celou komunitou. |
| --- | --- |

5.4

V roce 2003 členové sítě Eurocities, kterou tvoří 128 velkých evropských měst, přijali dokument nazvaný „Příspěvek k dobré správě týkající se integrace přistěhovalců a přijímání žadatelů o azyl“ (24). Tento dokument, vypracovaný městy a určený pro města, obsahuje základní principy nakládání s integrací. Uznává, že místní integrační politiky jsou účinnější, pokud jsou podporovány celou komunitou.

| 5.5 | Výbor regionů (VR) vyvíjí v oblasti integrace obzvláště aktivní činnost a vypracoval řadu stanovisek (25), která upozorňují na to, že místní a regionální orgány jsou v popředí, pokud jde o vypracovávání, provádění, hodnocení a monitorování integrační politiky, a proto by měly být považovány za klíčové hráče při jejím rozvíjení. (26) VR rovněž zdůrazňuje význam aktivní úlohy místních a regionálních orgánů při integraci přistěhovalců a spolupracuje s Evropskou komisí. |
| --- | --- |

5.5

Výbor regionů (VR) vyvíjí v oblasti integrace obzvláště aktivní činnost a vypracoval řadu stanovisek (25), která upozorňují na to, že místní a regionální orgány jsou v popředí, pokud jde o vypracovávání, provádění, hodnocení a monitorování integrační politiky, a proto by měly být považovány za klíčové hráče při jejím rozvíjení. (26) VR rovněž zdůrazňuje význam aktivní úlohy místních a regionálních orgánů při integraci přistěhovalců a spolupracuje s Evropskou komisí.

| 5.6 | EHSV přijal stanovisko z vlastní iniciativy (27) určené Konventu, který vypracoval nešťastnou Ústavní smlouvu, v němž navrhuje, aby bylo občanství Unie udělováno státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta. Výbor také vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vyvinuly nové iniciativy s cílem zajistit, aby dlouhodobě pobývajícím přistěhovalcům byla udělena občanská práva, obzvláště na místní úrovni. |
| --- | --- |

5.6

EHSV přijal stanovisko z vlastní iniciativy (27) určené Konventu, který vypracoval nešťastnou Ústavní smlouvu, v němž navrhuje, aby bylo občanství Unie udělováno státním příslušníkům třetích zemí, kteří mají postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta. Výbor také vyzývá Komisi a Evropský parlament, aby vyvinuly nové iniciativy s cílem zajistit, aby dlouhodobě pobývajícím přistěhovalcům byla udělena občanská práva, obzvláště na místní úrovni.

| 5.7 | Druhé vydání příručky Evropské komise o integraci pro tvůrce politik a odborníky (28) doporučuje investovat do mobilizace a organizace společnosti, do strukturované komunikace a dialogu a do posilování místních integračních sítí. |
| --- | --- |

5.7

Druhé vydání příručky Evropské komise o integraci pro tvůrce politik a odborníky (28) doporučuje investovat do mobilizace a organizace společnosti, do strukturované komunikace a dialogu a do posilování místních integračních sítí.

| 5.8 | Projekt SMART CITIES (29) (inteligentní města) vznikl v roce 2007 jako nástroj průběžného hodnocení, jehož se účastní 70 středně velkých evropských měst sdílejících strategie udržitelného rozvoje v oblasti hospodářství, osob, správy, mobility, životního prostředí a kvality života. Využívá se různých ukazatelů. EHSV navrhuje, aby návrhy obsažené v tomto stanovisku byly zohledněny v souvislosti s ukazateli týkajícími se osob a správy. |
| --- | --- |

5.8

Projekt SMART CITIES (29) (inteligentní města) vznikl v roce 2007 jako nástroj průběžného hodnocení, jehož se účastní 70 středně velkých evropských měst sdílejících strategie udržitelného rozvoje v oblasti hospodářství, osob, správy, mobility, životního prostředí a kvality života. Využívá se různých ukazatelů. EHSV navrhuje, aby návrhy obsažené v tomto stanovisku byly zohledněny v souvislosti s ukazateli týkajícími se osob a správy.

| 5.9 | Mezikulturní města jsou společnou akcí Rady Evropy a Evropské komise přijatou během Evropského roku mezikulturního dialogu v roce 2008. Jejím cílem je přispět k rozvoji modelu mezikulturní integrace v městských komunitách, které jsou charakteristické svou různorodostí. Považuje interkulturalismus za koncepci prosazující politiky a postupy zaměřené na interakci, pochopení a respekt mezi rozdílnými kulturami a etnickými skupinami. |
| --- | --- |

5.9

Mezikulturní města jsou společnou akcí Rady Evropy a Evropské komise přijatou během Evropského roku mezikulturního dialogu v roce 2008. Jejím cílem je přispět k rozvoji modelu mezikulturní integrace v městských komunitách, které jsou charakteristické svou různorodostí. Považuje interkulturalismus za koncepci prosazující politiky a postupy zaměřené na interakci, pochopení a respekt mezi rozdílnými kulturami a etnickými skupinami.

| 5.10 | V dokumentu nazvaném Občanská účast v mezikulturním městě (30) program Mezikulturní města analyzuje metody a postupy, které města mohou přijmout s cílem posílit mezikulturní dialog a interakci. Dokument znovu potvrzuje zásady Úmluvy Rady Evropy o účasti cizinců na veřejném životě na místní úrovni z roku 1992, přistupuje k věci kreativním způsobem a doporučuje využívat pružnějších forem konzultací při neformálnějších příležitostech. Předkládá doplňující hodnotný přístup k dlouhodobým strategiím týkajícím se správy věcí veřejných založený na poradních orgánech. |
| --- | --- |

5.10

V dokumentu nazvaném Občanská účast v mezikulturním městě (30) program Mezikulturní města analyzuje metody a postupy, které města mohou přijmout s cílem posílit mezikulturní dialog a interakci. Dokument znovu potvrzuje zásady Úmluvy Rady Evropy o účasti cizinců na veřejném životě na místní úrovni z roku 1992, přistupuje k věci kreativním způsobem a doporučuje využívat pružnějších forem konzultací při neformálnějších příležitostech. Předkládá doplňující hodnotný přístup k dlouhodobým strategiím týkajícím se správy věcí veřejných založený na poradních orgánech.

| 5.11 | Pěkná řádka členských států v současnosti garantuje cizím státním příslušníkům (zcela či částečně) volební právo: Belgie, Dánsko, Estonsko, Finsko, Řecko, Irsko, Nizozemsko, Malta, Portugalsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko a Spojené království. Přesto se cizinci příliš mnoho nezapojují, a EHSV proto věří, že veřejná činnost by měla být posilována za spolupráce občanské společnosti s cílem zvýšit jejich účast. |
| --- | --- |

5.11

Pěkná řádka členských států v současnosti garantuje cizím státním příslušníkům (zcela či částečně) volební právo: Belgie, Dánsko, Estonsko, Finsko, Řecko, Irsko, Nizozemsko, Malta, Portugalsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko a Spojené království. Přesto se cizinci příliš mnoho nezapojují, a EHSV proto věří, že veřejná činnost by měla být posilována za spolupráce občanské společnosti s cílem zvýšit jejich účast.

| 5.12 | Podle publikace MIPEX III mohou v Evropě státní příslušníci třetích zemí kandidovat do komunálních voleb ve 13 zemích, volit v komunálních volbách v 19 zemích, volit v regionálních volbách v 7 zemích a volit v celostátních volbách ve 2 zemích (Portugalsko a Spojené království). Jak již bylo uvedeno, celostátní poradní orgány se nacházejí v 11 zemích a místní poradní orgány v 15 zemích. |
| --- | --- |

5.12

Podle publikace MIPEX III mohou v Evropě státní příslušníci třetích zemí kandidovat do komunálních voleb ve 13 zemích, volit v komunálních volbách v 19 zemích, volit v regionálních volbách v 7 zemích a volit v celostátních volbách ve 2 zemích (Portugalsko a Spojené království). Jak již bylo uvedeno, celostátní poradní orgány se nacházejí v 11 zemích a místní poradní orgány v 15 zemích.

| 5.13 | Informace obsažené v publikaci MIPEX III ukazují na některé velmi důležité skutečnosti, nejenom co se týče zemí, které konzultují přistěhovalce, ale také co se týče rozvoje skutečných integračních politik. Země, které disponují účinnými poradními strukturami jsou zeměmi, které všem garantují politické svobody, v dostatečné míře finančně podporují občanskou společnost tvořenou přistěhovalci, udělují volební právo a plné občanství a všemocně se snaží o podporu plného zapojení všech obyvatel do poradních orgánů, které se zabývají zaměstnaností, vzděláváním, zdravím a bydlením. Publikace MIPEX uvádí, že poradní orgány nenahrazují volební právo. |
| --- | --- |

5.13

Informace obsažené v publikaci MIPEX III ukazují na některé velmi důležité skutečnosti, nejenom co se týče zemí, které konzultují přistěhovalce, ale také co se týče rozvoje skutečných integračních politik. Země, které disponují účinnými poradními strukturami jsou zeměmi, které všem garantují politické svobody, v dostatečné míře finančně podporují občanskou společnost tvořenou přistěhovalci, udělují volební právo a plné občanství a všemocně se snaží o podporu plného zapojení všech obyvatel do poradních orgánů, které se zabývají zaměstnaností, vzděláváním, zdravím a bydlením. Publikace MIPEX uvádí, že poradní orgány nenahrazují volební právo.

| 5.14 | Nejstabilnější konzultativní rady v Evropě jsou ty, jež fungují nejdéle (některé již od 70. či 80. let) a působí v zemích s největší tradicí přistěhovalectví. Na druhou stranu, nejslabší se nacházejí v zemích, kde je přistěhovalectví novinkou, tedy na jihu Evropy. Systémy v zemích střední Evropy, které nově přijímají přistěhovalce, nejsou dostatečně vyvinuté. |
| --- | --- |

5.14

Nejstabilnější konzultativní rady v Evropě jsou ty, jež fungují nejdéle (některé již od 70. či 80. let) a působí v zemích s největší tradicí přistěhovalectví. Na druhou stranu, nejslabší se nacházejí v zemích, kde je přistěhovalectví novinkou, tedy na jihu Evropy. Systémy v zemích střední Evropy, které nově přijímají přistěhovalce, nejsou dostatečně vyvinuté.

| 5.15 | Analýza těchto platforem ve světle kritérii (31) Rady Evropy ukazuje, že vybudování těchto struktur a jejich stálost by neměla záviset na vůli úřadů a vlád, nýbrž že by měly být zakotveny ve zvláštních právních předpisech. Musí být schopny vyvíjet iniciativu a přijímat zpětnou vazbu a dostávat zpětné informace z oblastí, v nichž byly konzultovány, což není běžné, jak vyplývá z výpovědí uskutečněných během 5. Evropského fóra pro integraci. Tyto struktury musí mít zastupitelský charakter, jejich vedení musí prokazatelně pocházet z řad přistěhovalců a musí disponovat dostatečnými finančními prostředky (32). EHSV poukazuje na význam zaručení reprezentativnosti organizací a účasti žen. |
| --- | --- |

5.15

Analýza těchto platforem ve světle kritérii (31) Rady Evropy ukazuje, že vybudování těchto struktur a jejich stálost by neměla záviset na vůli úřadů a vlád, nýbrž že by měly být zakotveny ve zvláštních právních předpisech. Musí být schopny vyvíjet iniciativu a přijímat zpětnou vazbu a dostávat zpětné informace z oblastí, v nichž byly konzultovány, což není běžné, jak vyplývá z výpovědí uskutečněných během 5. Evropského fóra pro integraci. Tyto struktury musí mít zastupitelský charakter, jejich vedení musí prokazatelně pocházet z řad přistěhovalců a musí disponovat dostatečnými finančními prostředky (32). EHSV poukazuje na význam zaručení reprezentativnosti organizací a účasti žen.

| 5.16 | Během práce na stanovisku se dne 30. března 2011 konalo slyšení ve Valencii, které pořádal EHSV spolu s regionální vládou Valencie a jehož tématem byla spolupráce mezi místními a regionálními správními orgány a organizacemi občanské společnosti. V rámci řady příspěvků byly prezentovány zkušenosti v oblasti konzultací a zapojení z Říma (Itálie), Vlámska (Belgie), Štrasburku (Francie), Dublinu (Irsko), Hesenska (Německo), Aarhusu (Dánsko) a Valencie (Španělsko). V tomto stanovisku se odráží mnoho zkušeností a názorů, které byly na setkání projednány. |
| --- | --- |

5.16

Během práce na stanovisku se dne 30. března 2011 konalo slyšení ve Valencii, které pořádal EHSV spolu s regionální vládou Valencie a jehož tématem byla spolupráce mezi místními a regionálními správními orgány a organizacemi občanské společnosti. V rámci řady příspěvků byly prezentovány zkušenosti v oblasti konzultací a zapojení z Říma (Itálie), Vlámska (Belgie), Štrasburku (Francie), Dublinu (Irsko), Hesenska (Německo), Aarhusu (Dánsko) a Valencie (Španělsko). V tomto stanovisku se odráží mnoho zkušeností a názorů, které byly na setkání projednány.

| 5.17 | EHSV se domnívá, že místní a regionální orgány by měly umožnit osobám přistěhovaleckého původu přístup k výkonu práva na sdružování vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní předpisy udělují státním příslušníkům třetích zemí omezený status občana (nedostatečné a nerovné uznání práva na politickou účast prostřednictvím aktivního volebního práva). Sdružení posilují organizované zapojení a sítě solidarity, zlepšují podmínky pro usazování a blahobyt občanů a konečně prospívají celé komunitě. |
| --- | --- |

5.17

EHSV se domnívá, že místní a regionální orgány by měly umožnit osobám přistěhovaleckého původu přístup k výkonu práva na sdružování vzhledem k tomu, že vnitrostátní právní předpisy udělují státním příslušníkům třetích zemí omezený status občana (nedostatečné a nerovné uznání práva na politickou účast prostřednictvím aktivního volebního práva). Sdružení posilují organizované zapojení a sítě solidarity, zlepšují podmínky pro usazování a blahobyt občanů a konečně prospívají celé komunitě.

| 5.18 | Místní a regionální orgány musí prosazovat zakládání sdružení, obzvláště v případě přistěhovalců, a podporovat je prostřednictvím technické pomoci (poradenství ohledně řízení sdružení, demokratického, ekonomického, finančního řízení a řízení komunikace, opatření v oblasti budování kapacit a vedení zejména žen přistěhovalkyň, iniciátoři fór a sítí, výměna osvědčených postupů atd.), finanční pomoci (dotace, dohody nebo uzavírání smluv o poskytování služby), materiální pomoci (infrastruktura subjektů: prostory, základní zdroje pro vykonávání činnosti) a obzvláštní pozornost věnovat činnostem zaměřeným na digitální začlenění. |
| --- | --- |

5.18

Místní a regionální orgány musí prosazovat zakládání sdružení, obzvláště v případě přistěhovalců, a podporovat je prostřednictvím technické pomoci (poradenství ohledně řízení sdružení, demokratického, ekonomického, finančního řízení a řízení komunikace, opatření v oblasti budování kapacit a vedení zejména žen přistěhovalkyň, iniciátoři fór a sítí, výměna osvědčených postupů atd.), finanční pomoci (dotace, dohody nebo uzavírání smluv o poskytování služby), materiální pomoci (infrastruktura subjektů: prostory, základní zdroje pro vykonávání činnosti) a obzvláštní pozornost věnovat činnostem zaměřeným na digitální začlenění.

| 5.19 | Místní a regionální orgány musí podporovat začleňování přistěhovalců do organizací občanské společnosti, ve funkci řadových členů nebo členů vedení. Obzvláště důležité jsou sdružení místních obyvatel, sdružení rodičů ve vzdělávacích zařízeních, sdružení žen, kulturní, sportovní a volnočasová sdružení, náboženské komunity, odbory a podnikatelské organizace. Odborové organizace mají v Evropě velkou tradici, co se týče členství a zapojení pracovníků přistěhovaleckého původu. Jejich členové pocházejí z rozmanitých etnických a kulturních prostředí a plní zásadní společensko-zprostředkovatelskou funkci. |
| --- | --- |

5.19

Místní a regionální orgány musí podporovat začleňování přistěhovalců do organizací občanské společnosti, ve funkci řadových členů nebo členů vedení. Obzvláště důležité jsou sdružení místních obyvatel, sdružení rodičů ve vzdělávacích zařízeních, sdružení žen, kulturní, sportovní a volnočasová sdružení, náboženské komunity, odbory a podnikatelské organizace. Odborové organizace mají v Evropě velkou tradici, co se týče členství a zapojení pracovníků přistěhovaleckého původu. Jejich členové pocházejí z rozmanitých etnických a kulturních prostředí a plní zásadní společensko-zprostředkovatelskou funkci.

| 5.20 | Musí být také posíleny vztahy mezi sdruženími přistěhovalců a zbytkem organizované občanské společnosti a musí být podporováno vytváření sítí založených na sociálních cílech společných pro všechny občany (vzdělávání, zaměstnanost, bydlení, územní plánování a rozvoj měst). Evropský rok dobrovolnictví nabízí příležitost k vyjádření podpory a uznání těmto organizacím. |
| --- | --- |

5.20

Musí být také posíleny vztahy mezi sdruženími přistěhovalců a zbytkem organizované občanské společnosti a musí být podporováno vytváření sítí založených na sociálních cílech společných pro všechny občany (vzdělávání, zaměstnanost, bydlení, územní plánování a rozvoj měst). Evropský rok dobrovolnictví nabízí příležitost k vyjádření podpory a uznání těmto organizacím.

| 5.21 | V rámci EU mohou mít mnoho podob: fóra, konzultativní platformy a rady, diskusní skupiny. Třetí vydání příručky pro tvůrce politiky v oblasti integrace uvádí, že platforma pro dialog je občanským prostorem, „ve kterém je možné si otevřeně a uctivě vyměňovat názory s ostatními přistěhovalci, residenty a vládou“. Cílem je, aby si účastníci vzájemně porozuměli a aby si začali vzájemně důvěřovat. |
| --- | --- |

5.21

V rámci EU mohou mít mnoho podob: fóra, konzultativní platformy a rady, diskusní skupiny. Třetí vydání příručky pro tvůrce politiky v oblasti integrace uvádí, že platforma pro dialog je občanským prostorem, „ve kterém je možné si otevřeně a uctivě vyměňovat názory s ostatními přistěhovalci, residenty a vládou“. Cílem je, aby si účastníci vzájemně porozuměli a aby si začali vzájemně důvěřovat.

| 5.22 | EHSV se domnívá, že Evropské fórum pro integraci by mělo vytvářet sítě s fóry a poradními radami, které existují v EU. Na úrovni členských států musí místní a regionální fóra také vytvořit sítě (zajímavý případ existuje v Dánsku, kde je národní rada pro etnické menšiny o 14 členech volena 42 místními fóry). |
| --- | --- |

5.22

EHSV se domnívá, že Evropské fórum pro integraci by mělo vytvářet sítě s fóry a poradními radami, které existují v EU. Na úrovni členských států musí místní a regionální fóra také vytvořit sítě (zajímavý případ existuje v Dánsku, kde je národní rada pro etnické menšiny o 14 členech volena 42 místními fóry).

| 5.23 | EHSV usiluje o prosazování demokratičtějších měst v Evropě, posílení společného občanství, které se vztahuje k bydlišti ve městě (městské občanství, jak řekla místostarostkyně Rotterdamu), s tím, že město je nejdůležitějším místem pro rozvíjení pocitu sounáležitosti mezi velmi různorodou skupinou lidí. Většina přistěhovalců se identifikuje rychleji s městem, v němž žijí, než se státem. Především ve městech lidé sdílejí své problémy, plány a sny. |
| --- | --- |

5.23

EHSV usiluje o prosazování demokratičtějších měst v Evropě, posílení společného občanství, které se vztahuje k bydlišti ve městě (městské občanství, jak řekla místostarostkyně Rotterdamu), s tím, že město je nejdůležitějším místem pro rozvíjení pocitu sounáležitosti mezi velmi různorodou skupinou lidí. Většina přistěhovalců se identifikuje rychleji s městem, v němž žijí, než se státem. Především ve městech lidé sdílejí své problémy, plány a sny.

6.   Evropské fórum pro integraci

| 6.1 | Páté Evropské fórum pro integraci se věnovalo otázce fungování fondu v rámci hodnocení v polovině období, které vypracovává Evropská komise. V souladu se závěry EHSV navrhuje následující:






  6.1.1 | Měla by se upřednostňovat zásada spolupráce uvedená v článku 10 rozhodnutí fondu. Za tímto účelem by měly členské státy zapojit regionální a místní orgány a organizace zastupující občanskou společnost do tvorby, provádění a následného hodnocení víceletého programu a využívání fondu na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- | --- |

6.1

Páté Evropské fórum pro integraci se věnovalo otázce fungování fondu v rámci hodnocení v polovině období, které vypracovává Evropská komise. V souladu se závěry EHSV navrhuje následující:

6.1.1

Měla by se upřednostňovat zásada spolupráce uvedená v článku 10 rozhodnutí fondu. Za tímto účelem by měly členské státy zapojit regionální a místní orgány a organizace zastupující občanskou společnost do tvorby, provádění a následného hodnocení víceletého programu a využívání fondu na vnitrostátní úrovni.

| 6.1.2 | Stávající předpisy a postupy fondu jsou příliš složité a vytváří administrativní překážky, ztěžující financování jak občanské společnosti, tak regionálních a místních orgánů. (33)
  EHSV doporučuje, aby tyto předpisy byly upraveny ve spolupráci s Evropským fórem pro integraci a v souvislosti se zásadou spolupráce, zejména ty, které se týkají kritérií přístupu, spolufinancování, transparentnosti a oblasti osob. EHSV se domnívá, že pro zajištění přidané hodnoty fondu je nutné, aby všechny financované projekty zaručovaly provádění první společné hlavní zásady: „integrace je dvousměrný proces“. |
| --- | --- |

6.1.2

Stávající předpisy a postupy fondu jsou příliš složité a vytváří administrativní překážky, ztěžující financování jak občanské společnosti, tak regionálních a místních orgánů. (33)
  EHSV doporučuje, aby tyto předpisy byly upraveny ve spolupráci s Evropským fórem pro integraci a v souvislosti se zásadou spolupráce, zejména ty, které se týkají kritérií přístupu, spolufinancování, transparentnosti a oblasti osob. EHSV se domnívá, že pro zajištění přidané hodnoty fondu je nutné, aby všechny financované projekty zaručovaly provádění první společné hlavní zásady: „integrace je dvousměrný proces“.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 135.

2

(3)  Úř. věst. C 125, 27.5.2002, s.112.

3

(4)  Dokument Rady 14615/04. Společné základní zásady přijaté Radou a zástupci členských států dne 19. listopadu 2004.

4

(5)  KOM(2005) 389 v konečném znění Společný program pro integraci – Rámec pro integraci státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii.

5

(6)  Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 19.

6

(7)  R. Gropas a R. Zapata-Barrero, Active immigrants in multicultural contexts: democratic challenges in Europe, in A. Triandafyllidou, T. Modood, and N. Meer, European Multiculturalism(s): Cultural, religious and ethnic challenges, Edinburgh: Edinburgh University Press, 2011.

7

(8)  Úř. věst. C 208, 3. 9. 2003, s. 76.

8

(9)  Migrant Integration Policy Index III, 2011.

9

(10)  Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 128.

10

(11)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 16.

11

(12)  Rada Evropské unie, 13440/08, 24. září 2008.

12

(13)  Evropská sociální charta, Turín, 18. října 1961, Rada Evropy (Štrasburk). Revidováno: Štrasburk, 3. května 1996 http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/socialcharter/.

13

(14)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 59.

14

(15)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 114.

15

(16)  Stockholmský program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je (Úř. věst C 115, 4.5.2010, s. 1). Odstavec 6.1.5.

16

(17)  Consulting immigrants to improve national policies, Migration Policy Group.

17

(18)  Ve dnech 15. a 16. dubna 2010.

18

(19)  Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 19 a Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 16.

19

(20)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 6.

20

(21)  Evropská charta místní samosprávy, přijata Výborem ministrů Rady Evropy v červnu 1985 a otevřena k podpisu členským státům dne 15. října 1985, prvního dne 20. zasedání CLRAE.

21

(22)  Úmluva o účasti cizinců ve veřejném životě na místní úrovni, Štrasburk, 5.2.1992.

22

(23)  Evropská charta pro ochranu lidských práv ve městě, 18.5.2000.

23

(24)  Příspěvek k dobré správě týkající se integrace přistěhovalců a přijímání žadatelů o azyl, 28.11.2003.

24

(25)  Stanovisko Výboru regionů k tématu Společná přistěhovalecká politika pro Evropu (Úř. věst. C 76, 31.3.2009, s. 34).

25

(26)  Stanovisko Výboru regionů k tématu Posílení globálního přístupu k migraci: větší koordinace a soudržnost s využitím synergií (Úř. věst. C 211, 4.9.2009, s. 43).

26

(27)  Úř. věst. C 208, 3.9.2003, s. 76.

27

(28)  Příručka o integraci pro tvůrce politiky a odborníky, druhé vydání, květen 2007.

28

(29)  http://www.smart-cities.eu/.

29

(30)  http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/paperviarregio_en.pdf.

30

(31)  Úmluva Rady Evropy č. 144 o účasti cizinců ve veřejném životě na místní úrovni (1992).

31

(32)  Consulting immigrants to improve national policies. Thomas Huddleston, Migration Policy Group.

32

(33)  Viz S. Carrera a A. Faure Atger (2011): Integration as a two-way process in the EU: Assessing the Relationship between the European Integration Fund and the Common Basic Principles on Integration, Executive Summary, Centre for European Policy Studies, CEPS: Brusel. K dispozici zde: http://www.ceps.eu/system/files/research_area/2011/02/CEPS_EIF_study_summary.pdf.

33

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

473. plenární zasedání ve dnech 13. a 14. července 2011

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/76

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin“

KOM(2011) 25 v konečném znění

2011/C 318/12

Zpravodaj: pan ZBORIL

Spoluzpravodaj: pan GIBELLIERI

Dne 2. února 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin

KOM(2011) 25 v konečném znění.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 7. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 142 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   EHSV vítá dokument Komise KOM(2011) 25 v konečném znění Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin a evropskou iniciativu v oblasti surovin jako důležitý krok k řešení této velmi důležité otázky.

1.2   Přestože není důvod se domnívat, že by dlouhodobě hrozilo nebezpečí celosvětového vyčerpání zásob kterékoli životně důležité kritické suroviny, krátkodobě jejich nedostatek skutečně hrozí. Tento nedostatek může být vyvolán politickými nebo ekonomickými faktory, pokud jsou některé suroviny nezbytné pro výrobu se špičkovými technologiemi v EU vyráběny pouze v několika zemích. Zdroje, které by mohly být využity k nahrazení stávajících dodávek, jsou dostatečně velké a mohly by být těženy v několika zemích, např. v Austrálii, Dánsku (Grónsku) či USA. V současnosti je však mnohem levnější spoléhat na stávající dodavatelský řetězec. Některé země již daly najevo, že by tento vliv použily k prosazení svých hospodářských či politických zájmů.

1.3   EHSV proto vyzývá Evropskou komisi, aby monitorovala situaci v mezinárodním obchodě s kritickými surovinami (podle jejich seznamu v dokumentu KOM(2011) 25 v konečném znění a na základě pravidelné aktualizace tohoto seznamu). EHSV doporučuje vypracovat několik pravděpodobných scénářů, včetně nejhoršího možného, za účelem popsání hrozeb a jejich možných řešení. Kromě toho podporujeme potřebu pokračovat v jednáních na mezinárodní úrovni (WTO) o podpoře volného obchodu i na komoditních trzích. Měla by být posílena spolupráce s jinými zeměmi, jež jsou ve stejné situaci (USA, Japonsko, Jižní Korea).

1.4   EHSV vybízí k vedení aktivnější zahraniční politiky ohledně zabezpečení dodávek surovin pro průmysl v EU. Pro tento účel by měly být určeny hlavní směry diplomacie v oblasti surovin, které by měly být dohodnuty mezi jednotlivými členskými státy. Dvoustranné obchodní dohody a diplomacie jsou nejdůležitější k zabezpečení kritických surovin pro průmyslová odvětví v EU. Pro nově vytvořenou diplomatickou službu EU to představuje bezprostřední a náročný úkol. Je nutné přímo se zaměřit nejen na zabezpečení životně důležitých surovin, ale také na vytvoření pozitivního prostředí pro zájmy EU v cílových zemích. Je třeba využít skutečnost, že EU patří mezi nejoblíbenější a nejdůležitější světové trhy.

1.5   Surovinová politika musí tvořit nedílnou součást průmyslové politiky EU:

| — | aby podpořila účinnost zdrojů, a to jak primárních zdrojů energie, tak surovin, a oddělila tak růst od spotřeby zdrojů; |
| --- | --- |

—

aby podpořila účinnost zdrojů, a to jak primárních zdrojů energie, tak surovin, a oddělila tak růst od spotřeby zdrojů;

| — | aby byla vytvořena ucelená politika získávání hodnotných látek z městských odpadů, jejímž cílem je získat zpět tento zdroj cenných surovin a učinit ho dostupným a podporovat nové dovednosti a související pracovní místa; |
| --- | --- |

—

aby byla vytvořena ucelená politika získávání hodnotných látek z městských odpadů, jejímž cílem je získat zpět tento zdroj cenných surovin a učinit ho dostupným a podporovat nové dovednosti a související pracovní místa;

| — | aby posílila výzkum a vývoj možností, jak nahrazovat kritické suroviny; |
| --- | --- |

—

aby posílila výzkum a vývoj možností, jak nahrazovat kritické suroviny;

| — | aby zachovala a zvýšila zaměstnanost v evropském těžebním průmyslu, zajistila průběžné vzdělávání a odbornou přípravu pracovních sil a doprovodila přechod k udržitelnějším těžebním činnostem sociálním dialogem na všech úrovních. |
| --- | --- |

—

aby zachovala a zvýšila zaměstnanost v evropském těžebním průmyslu, zajistila průběžné vzdělávání a odbornou přípravu pracovních sil a doprovodila přechod k udržitelnějším těžebním činnostem sociálním dialogem na všech úrovních.

1.6   EHSV má za to, že vytvoření strategických zásob kritických surovin je možným řešením, a doporučuje posoudit dopad s cílem zjistit proveditelnost této možnosti v případě, že dojde k nejhoršímu možnému vývoji. Toto opatření by mohlo mít i negativní vedlejší účinky (např. nedostatečnou pružnost, dopad na cenu komodit atd.), musí se pečlivě prozkoumat a ke konzultacím a rozhodování musejí být přizváni zástupci průmyslu v EU.

1.7   EHSV doporučuje zahájit iniciativy na podporu výzkumu, shromažďování údajů a monitorování, které budou zaměřeny na současné nebo možné zdroje surovin v členských státech, ale i ve třetích zemích. Údaje získané podobným výzkumem nebo shromážděním údajů, které byly provedeny s podporou z veřejných finančních prostředků, musí být dostupné všem tržním subjektům v EU a orgánům v EU a jednotlivých členských státech.

1.8   Výbor považuje výzkum a inovace za rozhodující složku surovinové politiky. Úspěšný pokrok vyžaduje zapojení hlavních výrobních odvětví (ETP – partnerská iniciativa zabývající se surovinami v rámci sdělení Komise „Unie inovací“). Surovinová politika musí být zohledněna v připravovaném osmém rámcovém programu pro výzkum a inovace v EU jako priorita.

1.9   EHSV doporučuje podpořit stávající nebo novou těžbu surovin v členských státech, jež bude v souladu s environmentálními, sociálními, zdravotními a bezpečnostními předpisy EU. Domácí dodávky by měly být pilířem všech surovinových politik.

1.10   EHSV podporuje recyklaci surovin a zdůrazňuje, že je nezbytné zajistit nejvyšší možnou míru recyklace, je-li to ekonomicky a technicky proveditelné. EHSV doporučuje podpořit dobývání ze starého odpadu z těžby, který obsahuje značné množství celé řady různých kovů.

1.11   Výbor podporuje regulační opatření pro finanční komoditní trhy, které provádí Evropská komise za účelem vyšší transparentnosti, vyšší kvality informování a zlepšení monitorovacích mechanismů.

2.   Dokument Komise, úvod

2.1   Dne 2. února 2011 Komise zveřejnila dokument KOM(2011) 25 v konečném znění Řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin. Tento dokument byl oproti původním záměrům rozšířen, a zahrnuje tak výzvy v oblasti surovin. Zabývá se nyní také komoditními trhy, a to jak fyzickými, na nichž se obchoduje se surovinami, tak finančními, které jsou z nich odvozeny.

2.2   Komodita je jakýkoli produkt s nízkou přidanou hodnotou, který je tak velmi citlivý na cenovou konkurenci. Komoditami jsou suroviny, zemědělské produkty a základní zboží. Komoditní trhy v minulých letech ve zvýšené míře kolísaly a došlo na nich k nebývalým výkyvům cen.

2.3   I když debata na téma relativní důležitosti řady faktorů ovlivňujících ceny komodit ještě není u konce, je zřejmé, že výkyvy cen na různých komoditních trzích spolu stále více souvisí a že na těchto trzích vzrostl vliv finančních trhů.

2.4   V letech 2002 až 2008 se díky vysokému globálnímu ekonomickému růstu, zejména v rozvíjejících se zemích, jako je např. Čína, Indie a Brazílie, ale i dalších menších rozvíjejících se zemích Asie, Ameriky a zejména Afriky, výrazně zvýšila poptávka po surovinách. Další rychlá industrializace a urbanizace v těchto zemích tento nárůst poptávky ještě posílí.

2.5   Kromě kolísání cen komodit zavedly v minulých letech některé členské státy vývozní omezení na určité velmi důležité suroviny, jako jsou vzácné zeminy (např. praseodym a neodym a některé další prvky a nerosty, které jsou pokládány za důležité z důvodu jejich rostoucího využívání v nových technologiích). Tato omezení, ale i další překážky udržitelných dodávek surovin, představují pro evropský průmysl a spotřebitele skutečný problém a je třeba tuto situaci řešit.

2.6   Sdělení popisuje vývoj na globálních komoditních trzích a vysvětluje změny na fyzických trzích (energie, zemědělství, zajišťování dodávek potravin, suroviny) a rostoucí vzájemnou závislost komoditních trhů a souvisejících finančních trhů. Reakce politik EU jsou uvedeny podle stejného logického uspořádání.

2.7   Na úrovni EU byla vypracována iniciativa, jejímž cílem bylo posílit dohled nad obchodováním na trzích s energií, jakož i integritu a transparentnost tohoto obchodování. Vznikla rovněž řada iniciativ za účelem zlepšení fungování potravinového řetězce a zvýšení transparentnosti na trzích se zemědělskými komoditami. V rámci probíhajících reforem regulačního rámce pro finanční trhy Komise rovněž vymezila opatření ke zvýšení integrity a transparentnosti trhů s komoditními deriváty.

2.8   Klíčovou součástí dokumentu je evropská iniciativa v oblasti surovin. Je založena na třech pilířích:

| — | zajištění rovných podmínek v přístupu ke zdrojům ve třetích zemích; |
| --- | --- |

—

zajištění rovných podmínek v přístupu ke zdrojům ve třetích zemích;

| — | podpora udržitelných dodávek surovin z evropských zdrojů; |
| --- | --- |

—

podpora udržitelných dodávek surovin z evropských zdrojů;

| — | zvýšení účinnosti využívání zdrojů a podpora recyklace. |
| --- | --- |

—

zvýšení účinnosti využívání zdrojů a podpora recyklace.

Zkoumá dosavadní výsledky v rámci určování kritických surovin a v oblasti obchodu, vývoje, výzkumu, účinnosti zdrojů a recyklace.

2.9   Přes významný pokrok, jehož bylo při provádění surovinové iniciativy dosaženo, jsou nutná další zlepšení. Zásadní roli hraje integrovaný přístup založený na zmíněných třech pilířích, jelikož každý z nich přispívá k dosažení cíle, kterým je zajištění spravedlivých a udržitelných dodávek surovin do EU.

3.   Obecné připomínky

3.1   EHSV bere na vědomí iniciativu Komise, která se zabývá otázkou surovin, a sdělení shrnující výsledky rozsáhlé analýzy tohoto tématu. Oceňujeme také, že se ve sdělení odrazily konzultace zainteresovaných stran a příspěvky jiných zapojených orgánů EU.

3.2   Evropa musí zaujmout své místo v novém světě, v němž budou rozvíjející se ekonomiky spotřebovávat větší část surovin dostupných na Zemi, stejně jako rozvinuté ekonomiky. Víme, že to není možné a že Evropa musí snížit svou surovinovou náročnost. Prvním projevem této skutečnosti je to, že ceny průmyslových surovin jsou určovány na čínském trhu, který je největším spotřebitelem na světě a často zároveň prvním producentem. Důsledkem tohoto dominantního postavení je vytváření nových surovinových trhů (spotových a futures) v Číně v nadcházejících letech. Tyto trhy jsou stále více referenčními trhy pro dané odvětví.

3.3   Surovinová politika musí tvořit nedílnou součást průmyslové politiky EU:

| — | aby podpořila účinnost zdrojů, a to jak primárních zdrojů energie, tak surovin, a oddělila tak růst od spotřeby zdrojů; |
| --- | --- |

—

aby podpořila účinnost zdrojů, a to jak primárních zdrojů energie, tak surovin, a oddělila tak růst od spotřeby zdrojů;

| — | aby byla vytvořena ucelená politika získávání hodnotných látek z městských odpadů, jejímž cílem je získat zpět tento zdroj cenných surovin a učinit ho dostupným a podporovat nové dovednosti a související pracovní místa; |
| --- | --- |

—

aby byla vytvořena ucelená politika získávání hodnotných látek z městských odpadů, jejímž cílem je získat zpět tento zdroj cenných surovin a učinit ho dostupným a podporovat nové dovednosti a související pracovní místa;

| — | aby posílila výzkum a vývoj možností, jak nahrazovat kritické suroviny (Japonsko již tento typ programu zahájilo); |
| --- | --- |

—

aby posílila výzkum a vývoj možností, jak nahrazovat kritické suroviny (Japonsko již tento typ programu zahájilo);

| — | aby zachovala a zvýšila zaměstnanost v evropském těžebním průmyslu, zajistila průběžné vzdělávání a odbornou přípravu pracovních sil a doprovodila přechod k udržitelnějším těžebním činnostem sociálním dialogem na všech úrovních; |
| --- | --- |

—

aby zachovala a zvýšila zaměstnanost v evropském těžebním průmyslu, zajistila průběžné vzdělávání a odbornou přípravu pracovních sil a doprovodila přechod k udržitelnějším těžebním činnostem sociálním dialogem na všech úrovních;

| — | politika získávání surovin v rozvojových zemích, zejména afrických, musí být doprovázena investicemi do sociálních záležitostí a do infrastruktury těchto zemí (jak to v uplynulých letech dělala Čína v Africe). |
| --- | --- |

—

politika získávání surovin v rozvojových zemích, zejména afrických, musí být doprovázena investicemi do sociálních záležitostí a do infrastruktury těchto zemí (jak to v uplynulých letech dělala Čína v Africe).

3.4   Zahrnutí komoditních trhů a dokonce i finančních trhů na druhou stranu do určité míry narušuje zaměření tohoto sdělení. Výbor chápe, že v této otázce je třeba mít širší přehled. Otázkou však zůstává, zda byl rámec nastaven přiměřeně.

3.5   Je zřejmé, že komoditní trhy, jak fyzické, tak trhy s komoditními deriváty, vykazují četné podobné rysy, jsou však značně odlišné, a to i díky své přirozené specifičnosti. Skupinová (EU) kupní síla by měla být velmi silným argumentem při jednáních o konkrétních obchodních politikách a o získávání surovin, jež jsou vedena převážně na dvoustranné úrovni.

3.6   Je zjevně zapotřebí, aby se v dvoustranných jednáních odrazila společná strategie EU, proto musí pojem „diplomacie v oblasti surovin“ získat větší praktické vyjádření. EHSV upozorňuje, že kromě „tvrdých faktů“ budou hrát důležitou roli také „měkká“ témata, například vytváření pozitivního psychologického prostředí. Evropa musí určit klíčové hlavní směry nové surovinové diplomacie, k nimž musí patřit:

| — | uskutečňování iniciativy Tonyho Blaira z roku 2003 zaměřené na transparentnost v těžebním průmyslu s cílem prosazovat dobrovolný podpis ze strany každé evropské země; |
| --- | --- |

—

uskutečňování iniciativy Tonyho Blaira z roku 2003 zaměřené na transparentnost v těžebním průmyslu s cílem prosazovat dobrovolný podpis ze strany každé evropské země;

| — | požadavek, aby každý těžební podnik kotovaný na evropské burze zveřejňoval své zisky podle zemí (jako to provedl Hong Kong v červnu 2010); |
| --- | --- |

—

požadavek, aby každý těžební podnik kotovaný na evropské burze zveřejňoval své zisky podle zemí (jako to provedl Hong Kong v červnu 2010);

| — | přijetí zákona, který by těžebnímu průmysl uložil povinnost zveřejňovat, kolik platí jednotlivým vládám a státům (jako v případě USA po přijetí Doddova-Frankova zákona v roce 2010); |
| --- | --- |

—

přijetí zákona, který by těžebnímu průmysl uložil povinnost zveřejňovat, kolik platí jednotlivým vládám a státům (jako v případě USA po přijetí Doddova-Frankova zákona v roce 2010);

| — | dodržování pokynů OECD pro velké mnohonárodní korporace jako obvyklých zásad chování; |
| --- | --- |

—

dodržování pokynů OECD pro velké mnohonárodní korporace jako obvyklých zásad chování;

| — | požadavek přijetí normy ISO 26 000, která pomáhá pokročit k vyšší míře sociální odpovědnosti podniků na mikroekonomické úrovni. |
| --- | --- |

—

požadavek přijetí normy ISO 26 000, která pomáhá pokročit k vyšší míře sociální odpovědnosti podniků na mikroekonomické úrovni.

3.7   Účelově zaměřená strategie v oblasti surovin by měla mít společný cíl: silný, vysoce konkurenceschopný a v Evropě působící průmysl, který bude nejen nízkouhlíkový, ale bude rovněž uváženě využívat zdroje a bude uzpůsobený k uspokojování potřeb spotřebitelů a občanů v EU.

3.8   Náš region je v globálním měřítku stále menší, proto už nemáme k surovinám, které potřebujeme, tak snadný přístup jako dříve, protože je potřebují i mnozí další. Proto musíme být při využívání surovin, které máme k dispozici nebo které získáváme jinde, mnohem prozíravější. Surovinová politika se skutečně týká budoucnosti naší společnosti a dokonce národní bezpečnosti, stejně jako tomu je v USA.

3.9   Sám důvod pro vypracování surovinové politiky EU ukazuje, že se při svém růstu nemůžeme spoléhat pouze na získávání surovin. Suroviny musíme využívat uváženě, což znamená vytvářet co nejvyšší přidanou hodnotu na každou tunu použitého materiálu.

3.10   Existují i další aspekty uceleného rámce surovinové politiky, které nebyly vzaty v úvahu, ačkoli jejich dopad na dostupnost surovin může být ještě větší. Takovým aspektem je například soudržnost této politiky s dalšími politikami EU, které by měly být soudržné i navzájem, aby se zabránilo rozporům s dostupností surovin.

3.11   Je třeba, aby surovinová politika a její provádění jak na úrovni EU, tak na úrovni členských států byla naprosto soudržná s průmyslovou politikou, inovační politikou, účinností zdrojů, politikou životního prostředí, zemědělskou politikou a opatřeními, energetickou politikou a především politikou v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, obchodem a hospodářskou soutěží. Tento jednotný pohled umožní průmyslu EU využívat suroviny, které potřebuje, uváženě a udržitelným způsobem, a přispěje tak ke strategii Evropa 2020.

3.12   Při vytváření surovinové politiky nestačí vycházet z krátkodobé „kritičnosti“ některých surovin. Musí být provedena seriózní analýza střednědobých a dlouhodobých účinků některých politik EU a jejich dopadů na suroviny. Některé základní suroviny, které jsou nyní snadno dostupné, se mohou v relativně krátké době stát vzácnými. Do sdělení nebyly zahrnuty důležité suroviny (např. železné rudy a koksovatelné uhlí), přestože jejich dostupnost v dostatečném množství a kvalitě bude brzy ohrožena. Volatilita a stálý růst jejich cen navíc představují prvek nejistoty pro hodnotové řetězce hlavních evropských výrobních odvětví.

3.13   Pokud například nedojde ke změně povinných cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, budou ohrožena tradiční a nově se rozvíjející biotechnologická průmyslová odvětví. Tím se otevírá mnohem komplexnější diskuse o udržitelnosti, nahrazování a uváženém využívání zdrojů. Musíme mít politickou odvahu k tomu, abychom o těchto otázkách diskutovali a sladili podobně odlišné politiky. Pokud to bude zapotřebí, měla by EU nalézt odvahu k přezkoumání doposud přijatých rozhodnutí na základě holistického posouzení dopadu, který pečlivě zhodnotí konečné důsledky ambiciózních environmentálních cílů, a to zejména tam, kde rozhodnutí EU nejsou doprovázena odpovídajícími opatřeními ze strany ostatních hospodářských bloků.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Fyzické komoditní trhy

4.1.1   Konkurence na trzích s primárními zdroji energie (zejména plynem a ropou) se s růstem světové populace (9 miliard v roce 2050) nepochybně přiostří. Také na trhu s uhlím je patrné stále větší napětí. Chce-li tedy EU zachovat sociální a životní standard v členských státech, musí dojít k mobilizaci všech domácích primárních zdrojů energie, včetně nedávno objevených zásob plynu z břidlic. Tato mobilizace zdrojů musí samozřejmě vyhovět environmentálním normám EU.

4.1.2   Předpokladem patřičného rozvoje lidstva je elektřina. Nevyrovnaný rozvoj kapacit její výroby a přenosových sítí může vést k závažným následkům a sociálnímu a ekonomickému zhroucení společenských struktur. Společná energetická politika EU by měla vyřešit všechny rozpory a nejistotu v investičním prostředí, aby se předešlo možnému výpadku kapacit pro výrobu energie po roce 2020.

4.1.3   EHSV chápe, že zajišťování dodávek potravin na nestálých trzích je vážným problémem; na druhou stranu by mělo být nejvyšší prioritou uzpůsobit SZP EU a další příslušné politiky EU a členských států tomuto zajišťování. EHSV se vyslovuje pro to, aby se ochraňovala úrodná půda pro zemědělské účely. Všechny příslušné politiky by to měly zohledňovat a měly by být utvářeny a koordinovány tak, aby se předešlo ztrátě takovéto půdy, především následkem konkurenčních politik nebo iniciativ či v důsledku urbanizace. V této souvislosti by měla být i pro mezinárodní obchod zavedena spravedlivá pravidla, která budou odrážet osobité přírodní podmínky konkrétních geografických oblastí.

4.1.4   Rozsáhlá mezinárodní spolupráce je zapotřebí také při posuzování a rozlišování globálních trendů a občasných kolísání trhů nebo výkyvů ve sklizních. Mělo by se zamezit nebezpečným trendům.

4.1.5   Při udržování a zvyšování výtěžků sklizní by se měly uplatňovat spolehlivé vědecké poznatky, protože rozloha orné půdy se zmenšuje a v roce 2050 bude potřeba zajišťovat potraviny pro světové obyvatelstvo ve výši odhadovaných 9 miliard osob.

4.2   Komoditní a související finanční trhy

4.2.1   Navzdory řadě regulačních opatření pro finanční trhy, které Evropská komise vytvořila v minulých letech, se investiční toky na trhu s komoditními deriváty významně odklánějí od funkce pokrytí rizik, pro niž byly vytvořeny, a směřují do operací spekulativního charakteru, které vyvolávají silná narušení cen a způsobují závažné škody nejslabším aktérům na trhu, zejména spotřebitelům a malým a středním podnikům.

4.2.2   Výbor souhlasí s postřehem Komise, že je třeba lépe pochopit interakci mezi fyzickými a finančními komoditními trhy. Zároveň podporujeme doporučené úsilí o větší transparentnost a dokonce odpovědnost těch tržních subjektů, které by porušovaly dohodnutá pravidla. Jednotlivým tržním subjektům, zejména malým a středním podnikům, by se měl usnadnit přístup k financování jako klíčové prioritě dalšího rozvoje a inovací.

4.3   Evropská iniciativa v oblasti surovin

4.3.1   Výbor oceňuje tuto iniciativu jako důležitou součást strategie Evropa 2020. Odráží také koncepci účinnosti zdrojů, ačkoli by tyto dvě politiky měly být sladěny na nejvýše dosažitelné shodné úrovni a nejvyšší možné přidané hodnotě pro občany EU.

4.3.2   Pojetí kritičnosti v iniciativě v oblasti surovin však zastírá potřebu obecnějšího přehledu a podrobného posouzení celé škály relevantních politik. Výsledkem tohoto holistického přístupu by měla být odpovídající shoda politik a měl by přinést synergičtější účinky.

4.3.3   Seznam kritických surovin je zato dobrým vodítkem pro priority, kterých by se měla EU držet jako součásti „diplomacie v oblasti surovin“ ze strany nově vytvořené diplomatické služby EU.

4.3.4   Samozřejmě bude třeba tento seznam pravidelně kontrolovat podle zavedených kritérií, aby se zjistilo, zda stále trvá nutnost zařazení na seznam. Potřeba mít pro iniciativu v oblasti surovin konsistentní údaje a technické i tržní znalosti je nepopiratelná.

4.3.5   Tato vzácnost surovin také nepochybně vyžaduje, aby se pravidelně ověřovala účinnost zdrojů. Naproti tomu stále rostoucí ceny jsou nejlepším stimulem pro účinnost, která je pro každý udržitelný podnik přirozená. Výkonnostní normy a ekodesign mohou pomoci při trvalém úsilí o co nejvyšší účinnost zdrojů.

4.3.6   Hrozba stále větší vzácnosti surovin a rostoucích cen by měla být podrobena analýze na mikroekonomické úrovni, aby se ukázal její dopad na konkurenceschopnost, a tedy na zachování pracovních míst v ohrožených odvětvích.

4.3.7   Obchodní strategie EU v oblasti surovin musí být citlivá a dostatečně pružná. Vzhledem k tomu, že reálné obchodování probíhá většinou na dvoustranné úrovni, tedy na úrovni jednotlivých členských států, je o to obtížnější mít jednotnou obchodní politiku EU. Zdá se, že od WTO nelze mnoho očekávat, ačkoli vzájemně dohodnutá pravidla by měla být během budování důvěryhodnosti dodržována.

4.3.8   Vzácnost surovin na druhou stranu posiluje výzkum a vývoj a inovace jak ve smyslu stále se zvyšující účinnosti zdrojů, tak vhodného nahrazování některých surovin. Je nezbytné zmínit, že některé kritické suroviny jsou životně důležité pro vysoce výkonné technologie, čímž se do určité míry dostáváme do bludného kruhu.

4.3.9   Komise by měla zapojit hlavní evropská výrobní odvětví, zejména prostřednictvím jejich evropských technologických platforem (ETP), do konkrétní partnerské iniciativy zabývající se surovinami v rámci stěžejního sdělení Komise „Unie inovací“ a zohlednit při tom snižující se kvalitativní normy některých surovin v posledních letech. Je zapotřebí stále kvalifikovanějších pracovních míst, aby mohl být využit vysoký inovační potenciál výrobních procesů.

4.3.10   Výbor oceňuje iniciativu Komise zaměřenou na vypracování pokynů, jak přizpůsobit vzájemně protichůdné těžební činnosti a legislativu v oblasti životního prostředí Natura 2000. To je totiž nutným předpokladem pro spravedlivé, zdravé a udržitelné sousedství a pro zabezpečení domácích dodávek surovin, které musí být pilířem všech surovinových politik.

4.3.11   EHSV také upozorňuje na své stanovisko k tématu přístupu k druhotným surovinám (1) a schvaluje jeho závěry a doporučení. Na tomto místě je třeba zmínit doporučení týkající se pružnosti nástrojů potřebných k tomu, aby byly tyto druhotné suroviny co nejvíce udrženy v EU.

4.3.12   Výbor zároveň postrádá informaci o dopadu surovinové politiky na zaměstnanost, zejména na podíl ohrožených pracovních míst, pokud nebude dosaženo jejích cílů.

4.4   Mělo by se rovněž vážně diskutovat i o nejhorším možném vývoji – např. o dočasném nedostatku některých životně důležitých kritických surovin v krátkodobém časovém horizontu. Politika zmírňující dopad na evropský průmysl by mohla obsahovat i rozhodnutí vytvářet některé strategické rezervy vybraných surovin. O podobných politikách se diskutovalo v mimoevropských zemích (USA, Korea, Japonsko), a i když by mohly mít jisté negativní dopady na komoditní trhy, mohly by pomoci překlenout určité období, kdy nebudou konkrétní suroviny na trhu k dispozici v dostatečném množství.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k tématu Přístup k druhotným surovinám (šrot, recyklovaný papír atd.), Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 1.

1

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/82

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Příspěvek regionální politiky k inteligentnímu růstu v rámci strategie Evropa 2020“

KOM(2010) 553 v konečném znění

2011/C 318/13

Zpravodaj: pan CEDRONE

Dne 20. října 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor na téma

Příspěvek regionální politiky k inteligentnímu růstu v rámci strategie Evropa 2020

KOM(2010) 553 v konečném znění.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 114 hlasy pro, 6 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

1.1   Výbor souhlasí, že EU musí do strategie Evropa 2020 zahrnout inteligentní růst, aby dostála dnešním i budoucím výzvám. Velká část EU se potýká nejen s problémem pomalého růstu a nedostatečného výzkumu, vývoje a inovací, ale řeší i otázky jako vysokou nezaměstnanost, zejména u mladých lidí, sociální problémy, chudobu a začlenění, osoby předčasně ukončující školní docházku bez znalostí nezbytných k získání pracovního místa, demografické výzvy a rozpočtová omezení.

1.2   Politika soudržnosti se zrodila s cílem chránit evropský model společnosti tam, kde se k volné hospodářské soutěži a sociálně tržní ekonomice přidávají cíle solidárnosti a podpory určitých priorit hospodářského, sociálního a územního rozvoje v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování Evropské unie.

1.3   Výbor souhlasí, že regionální politika je klíčovým nástrojem k uskutečnění strategie Evropa 2020, neboť úspěšné dosažení jejích cílů bude do velké míry záviset na rozhodnutích, která musí učinit místní a regionální orgány, jak prohlásil evropský komisař Johannes Hahn (1).

1.4   Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že jeden z nejvýznamnějších cílů politiky hospodářské, sociální a územní soudržnosti – a to je „správná“ reference, na niž by Komise měla poukazovat v souvislosti s inteligentním růstem v rámci strategie Evropa 2020 (2) – musí i nadále spočívat v propagaci celkově harmonického rozvoje po celé Unii, v prvé řadě prostřednictvím snižování rozdílů v úrovni rozvoje různých regionů s cílem plně je integrovat do EU.

1.5   EHSV pozitivně hodnotí a oceňuje záměr Komise podporovat inovace ve všech regionech, aniž by se plýtvalo zdroji, a zároveň zajistit vzájemnou doplňkovost podpory pro inovace, výzkum a vývoj poskytované na úrovni EU, na vnitrostátní a na regionální úrovni, nicméně se domnívá, že by bylo vhodné výzkum financovat ze všech dalších fondů, a ne pouze z politiky soudržnosti.

1.6   Sdělení Komise o přínosu regionální politiky k inteligentnímu růstu by mělo být bráno jako doplněk stěžejní iniciativy „Unie inovací“ a jako výzva k zahájení procesu urychlení investic do inovací bez čekání na začátek dalšího finančního období, v němž bude strategie Evropa 2020 bezpochyby středem pozornosti Fondu soudržnosti (3).

1.7   EHSV vyjadřuje své obavy z toho, že politika soudržnosti bude odtrhnuta a odvrácena od svého původního cíle financovat nerovnosti mezi regiony prostřednictvím odvětvových politik, který byl stvrzen i v Lisabonské smlouvě. Musí být zajištěno, že tento přístup zohlední výzvy, potřeby a potenciál, tj. východiska každého z dotyčných regionů a členských států, a nenaruší soudržnost, a to nejen z hlediska hospodářského, sociálního a územního, ale především politického a kulturního.

1.8   EHSV je toho názoru, že politika podpory výzkumu a inovací navržená Komisí má zásadní význam, nicméně k těmto tématům je třeba přistupovat s velkou obezřetností, co se týče územních specifik. Inovace ve výrobním procesu mohou být výsledkem výzkumné činnosti prováděné na určitém území jinými subjekty než těmi, které je uplatňují, a proto je třeba věnovat pozornost i problematice přenosnosti a opakovatelnosti inovačních procesů a jejich šíření v územních celcích. Pokus vytvořit synergii mezi politikou soudržnosti a dalšími politikami EU a zlepšit využívání Evropského fondu pro regionální rozvoj je však pozitivní.

1.9   EHSV se domnívá, že jak je uvedeno ve sdělení, uskutečňování cíle inteligentního růstu musí mít svoji územní členitost zdůvodněnou konkrétními potřebami daného odvětví, zóny, metazóny či makroregionu a napojenou na výzkumná střediska a vysoké školy, které již existují a/nebo je třeba je posílit, a na místní podniky a komunikační sítě, které mohou umožnit její upevnění a rozvoj na daném území a podpořit specializaci a regionální správu.

1.10   EHSV se dále domnívá, že politika soudržnosti a strategie Evropa 2020 by měly být předmětem odpovídajícího summitu Evropské rady. Politika soudržnosti se nemůže změnit ze strategické politiky EU v „chudou příbuznou“, ani si nelze myslet, že by se sama mohla stát setrvačníkem strategie Evropa 2020.

1.11   Předložení tohoto návrhu Komise se nesmí stát podnětem k příležitostnému, nahodilému rozdělování prostředků i bohatým regionům s vidinou „velkého“ cíle, ale spíše příležitostí využít tohoto návrhu ke snaze o dosažení konvergence mezi regiony s cílem stvrdit evropský projekt ideální soudržnosti na základě společných ukazatelů.

1.12   Je rovněž třeba bezpodmínečně zajistit, aby se všechny členské státy mohly účastnit různých programů EU, a podporovat vytváření synergií mezi různými programy EU zjednodušováním postupů a bouráním zdí tyčících se mezi různými generálními ředitelstvími a mezi Komisí jako celkem, členskými státy a regiony, s vědomím, že veřejná správa slouží občanům, podnikům a společenstvím, kterým je třeba zjednodušit život, a ne ho ztěžovat.

1.13   Výbor se domnívá, že Komise správně navrhuje široké pojetí inovací, aniž by se omezovala na technické či technologické otázky. Přesto by Výbor uvítal, kdyby Komise věnovala více pozornosti praktickým možnostem využívání programů inovací různými subjekty. Například malé a střední podniky by mohly mít z programů inovací prospěch, jen málo z nich však má k dispozici výzkumné pracovníky. Četné malé a střední podniky skutečně inovativní jsou, nicméně nevyužívají jim dostupné možnosti k získání podpory z programů EU, přestože by z takové podpory měly velký prospěch. Měl by se zlepšit přístup k rizikovému kapitálu a v tomto ohledu by měl být posílen program JEREMIE, přestože využití tohoto nástroje by nemělo být závazné a rozhodnutí, zda využít dotace, půjčky či jejich kombinaci, a volba tematického účelu využití by měla být přenechána členským státům. V tomto směru je nezbytné další zjednodušení.

1.14   Jedním z nástrojů by v tomto ohledu mohly být nové formy „účinného partnerství“, tzv. platforma souhlasu, které budou provázet inovační strategii a do nichž budou zapojeny a konkurovat si všechny zainteresované strany, veřejné i soukromé (včetně bank), za jednoduchých, jasných a účinných pravidel platných pro celý soubor projektů a stanovujících lhůty, odpovědnosti a případné sankce.

1.15   EHSV se kromě toho domnívá, že je třeba změnit stávající přístup Komise, která se více zajímá o formální aspekty programů než o jejich obsah a zejména dosažené výsledky, což je právě hlavní cíl, o jehož dosažení by se mělo usilovat.

1.15.1   Bylo by naopak třeba poskytnout na základě územních analýz paralelní a společnou podporu dvěma protikladům, jimiž jsou odstranění rozdílů a inovace.

1.16   EHSV je znepokojen závažnými nerovnostmi, které existují nejen mezi regiony EU, ale rovněž v rámci členských států. Tyto nerovnosti se projevují rovněž v odvětvích výzkumu, vývoje a inovací a ukazují, že je nezbytné do roku 2020 posílit politiku hospodářské, sociální a územní soudržnosti.

1.17   Zároveň s tím EHSV konstatuje, že členské státy EU musí rovněž čelit rostoucí světové konkurenci ze strany nově industrializovaných zemí, jež procházejí rychlým vývojem také v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a které již zejména v oblasti vyspělých technologií získaly jistý náskok.

1.18   Proto je EHSV potěšen tím, že Evropská komise svou iniciativou Unie inovací v rámci strategie Evropa 2020 a svým sdělením o inteligentním růstu klade důraz na určité problémy a zapojuje do řešení regionální politiku, jelikož obnovu do velké míry podporují právě decentralizovaná opatření – to však není možné provádět bez podpory a je třeba, aby tato podpora a rovněž politiky byly všude stejné.

1.19   EHSV souhlasí s názorem, že rozdíly existující mezi regiony je třeba využít, k čemuž je třeba zavést úplně nové formy spolupráce a využít veškerých sil, jež jsou k dispozici na celostátní, regionální a místní úrovni.

1.20   EHSV se domnívá, že zaměření větší pozornosti na inovační pracoviště je v souladu s politikou inteligentního růstu a s rozvojem strategií inteligentní specializace (4). Výbor ve svém stanovisku SC/034 Inovační pracoviště jako zdroj produktivity a kvalitních pracovních míst zdůrazňuje, že inovační pracoviště jsou centrálním prvkem strategie Evropa 2020. EHSV doporučuje, aby Komise zahájila pilotní projekt inovačních pracovišť jako součást stěžejní iniciativy „Unie inovací“.

1.21   Výbor je potěšen tím, že Komise v příštím roce plánuje rozsáhlejší výzkumný program pro veřejný sektor a sociální inovace. Souhlasí se zavedením srovnávacího přehledu pro inovace ve veřejném sektoru, s pilotními projekty týkajícími se evropských sociálních inovací s cílem podpořit sociální inovátory a s návrhy na sociální inovace v programech spadajících do Evropského sociálního fondu. Dále souhlasí s názorem, že je třeba zapojit organizovanou občanskou společnost. Tyto iniciativy lze považovat za cestu k inteligentnímu růstu.

1.22   EHSV podporuje myšlenku rozvoje strategií inteligentní specializace, které musí regionální a místní orgány vypracovat samy vycházejíce ze svých specifických potřeb a s přihlédnutím k úrovni svého rozvoje. Inteligentní růst v některých regionech stále ještě spočívá v rozvoji základní infrastruktury, například v oblasti telekomunikací, energetiky či vodohospodářství.

1.23   Regionální politika, a zejména financování regionů v EU, má rozhodující význam pro dosažení inteligentního růstu, a tím i pro motivování a podporování národních a regionálních vlád při přípravě strategií inteligentní specializace, které regionům pomohou určit jejich nejsilnější stránky.

1.24   Komise ve svém sdělení tvrdí, že soustředění zdrojů na omezený počet činností zaručí účinnější a efektivnější využívání prostředků a pomůže zvýšit míru soukromých investic, budou-li prioritní oblasti činnosti a investic určovat příslušné místní orgány spolu se svými partnery z oblasti hospodářství a občanské společnosti.

1.25   Cíle strategie Evropa 2020 a politiky soudržnosti jsou konec konců stejné. Politika soudržnosti je díky své jedinečné struktuře víceúrovňové správy schopna poskytovat konkrétní stimuly a podporu k zajištění toho, že makroregionální, meziregionální, regionální a místní úroveň přijmou cíle strategie Evropa 2020 za své. Nicméně institucionální rámec jejich uskutečňování postrádá společné finanční a právní aspekty, které by se v případě své součinnosti mohly stát faktory růstu účinnosti.

1.25.1   Proto by v zájmu uskutečňování shora uvedených cílů bylo vhodné navázat posílenou spolupráci.

2.   Návrhy

2.1   Definice: Existuje mnoho definic inovací. V plánu Unie inovací jsou inovace chápány jako změna, která urychluje a zlepšuje způsob, jakým navrhujeme, vyvíjíme, vyrábíme a využíváme nové produkty, průmyslové procesy a služby. Změny, které vytváří více pracovních míst, zlepšují životy lidí a budují zelenější a lepší společnost. Výbor tuto definici podporuje především z toho důvodu, že pokrývá mnoho oblastí politiky.

2.1.1   Definice zároveň ukazuje, že do inovací v oblasti sociální, hospodářské a územní soudržnosti musí být zapojeno mnoho útvarů generálních ředitelství Evropské komise a že se na rozvoji musí podílet všechny fondy EU.

2.2   Integrace zdrojů: EHSV zastává názor, že za účelem dosažení cíle regionální inovace jakožto nástroje, který „může uvolnit růstový potenciál EU“, je třeba se uchýlit i k jiným zdrojům EU, například ke SZP – alespoň co se týče investic do inovací a inteligentního růstu v zemědělství – a Evropskému sociálnímu fondu. Finanční nástroje EU musí být navíc koordinované a součinné s nástroji jednotlivých členských států a regionů. Kromě toho musí mít všechny členské státy možnost plně využívat příležitosti, které jim poskytují finanční nástroje EU, a nutné je i zjednodušení v této oblasti.

2.3   Volba priorit: EHSV se domnívá, že by bylo vhodné určit typy inovací a zachovat je na regionální úrovni, zvolit programy, zainteresovaná odvětví (např. udržitelný rozvoj, energetika, životní prostředí, doprava atd.) a regiony, které je třeba zapojit, a zohlednit jejich výzvy, potřeby a potenciál, tj. východiska, a také podnikatelské předpoklady, podmínky pro výzkum a jejich schopnost modernizovat zařízení či změnit výrobní zaměření. Je nezbytné podpořit propojení mezi makroregiony a upustit od „slepované“ politiky. Priority musí být zvoleny po dohodě mezi veřejnými orgány, soukromými subjekty a organizovanou občanskou společností na různých úrovních.

2.4   Znalosti, komunikace a informace: Je mimořádně důležité šířit a vyměňovat si pozitivní zkušenosti mezi zainteresovanými odvětvími a územími, a proto je zapotřebí vhodná komunikační a informační strategie, která musí být přímo stanovena v programech Komise.

2.5   Vzdělávání: Vzdělávání je dalším zásadně důležitým nástrojem k dosažení cílů, které si Komise v tomto sdělení vytyčila. Mělo by velký užitek především pro mladé, kdyby bylo podpořeno šíření kultury inovací. EHSV se navíc domnívá, že pokud by tento nástroj byl uplatňován, podpořil by využívání fondů, omezil nedoplatky výdajů a zamezil plýtvání, aby bylo dosaženo optimálního využití fondů, a usnadnila se tak správa území.

2.6   Upevnění partnerství: Podle EHSV by se měly upřednostňovat programy a projekty přímo vypracované již existujícími sdruženími malých a středních podniků či výzkumnými středisky ve spolupráci se zástupci zaměstnanců a zainteresované občanské společnosti a za účasti místních orgánů. Partnerství jakožto metoda na všech úrovních je přidanou hodnotou velkého významu, a proto by v projektech vypracovaných tímto postupem mělo mít prioritu. Velký přínos by mělo i pro územní správu.

2.7   Zhodnocení výsledků: Musí být povinné a podporované Komisí bez sebemenšího zaváhání. Musí se provádět na základě společných parametrů a systémů hodnocení výsledků inovací i výzkumu, což je prioritní cíl Komise a EU. Členské státy a/nebo Komise, které by tento proces měly řídit, musí pro regiony či oblasti, které těchto cílů nedosáhnou nebo nevyužijí prostředky, určit náhradní formy činnosti.

2.8   Je třeba podpořit spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem, a to i prostřednictvím systému kombinovaného financování programů zvláštního významu či zvláštního zájmu jak v oblasti výzkumu, tak i inovací.

2.9   Je třeba vybízet členské státy, aby společně s Komisí a EU jednaly rozhodněji. Nesmějí se vzdát své funkce z důvodů, které již byly několikrát uvedeny. Je třeba upřednostňovat meziregionální projekty, které mají evropskou ideu a evropský rozměr. Komise se musí opět ujmout své vůdčí úlohy i ve fázi vypracování, provádění a zejména hodnocení výsledků.

2.10   Motivace k podpoře a poradenství: EHSV se domnívá, že malé a střední podniky, a v prvé řadě mikropodniky, které nemají k dispozici vlastní výzkumné pracovníky a odborníky, musí mít v zájmu překlenutí tohoto nedostatku snadný přístup k účinným individuálně přizpůsobeným podpůrným a poradenským službám. Požaduje politiku podpory činnosti zprostředkovatelských organizací s cílem podpořit jejich podpůrné a poradenské aktivity, zejména na základě smluv o regionálních cílích a financování pracovních míst pro poradce v oblasti inovací v těchto zprostředkovatelských organizacích.

2.11   Vyjasnit sdělení: Podle EHSV musí být sdělení jednodušší a jasnější, co se týče cílů, které si vytyčuje. Je třeba změnit přístup a upřednostňovat návrhy vycházející zdola, v přesvědčení, že „peníze“ musí následovat myšlenku a ne naopak.

2.12   Zjednodušení: Zjednodušení je výchozím cílem na všech úrovních. Neustále a za všech okolností je třeba uplatňovat strategii zjednodušení s cílem uspořit čas a náklady tím, že bude vytvořen jednotný formulář a bude dodržována zásada „jednou a dost“. Dalším cílem je urychlit platby a usnadnit podnikům – zejména malým a středním podnikům – předběžné financování, jakož i harmonizovat finanční předpisy a provádět jednotné kontroly účetnictví ve všech orgánech.

3.   Přezkum rozpočtu EU, soudržnost a inteligentní růst

3.1   Komise ve svém sdělení o přezkumu rozpočtu věnuje rozsáhlou kapitolu politice soudržnosti a podstatně méně se zabývá například SZP, na niž doposud připadá 43 % výdajů EU. Část pojednávající o soudržnosti je nazvána „růst, který podporuje začleňování“, což je sice líbivý název, ale je třeba ho uvést do praxe.

3.2   Již názvy kapitol hovoří samy za sebe: a) Politika soudržnosti a Evropa 2020; b) Větší koncentrace a soudržnost; c) Společný strategický rámec; d) Smlouva o rozvoji a investičním partnerství; e) Zkvalitňování výdajů. Až na naposledy uvedený významný cíl by všechny ostatní již měly být uskutečněny.

3.3   EHSV hodnotí kladně úsilí a návrhy Komise zaměřené na vytvoření synergie mezi politikou soudržnosti a ostatními politikami EU a členských států, včetně některých priorit uvedených ve strategii Evropa 2020, nicméně se domnívá, že k uskutečnění cílů „inteligentního růstu“ musí být využity veškeré zdroje.

3.4   Přezkum rozpočtu by měl být příležitostí ke sladění politiky soudržnosti, SZP a strategie Evropa 2020, přičemž pozornost by se měla věnovat přezkoumávanému Paktu o stabilitě a růstu, s cílem přezkoumat a přepracovat evropský rozpočet a rozpočty členských států eurozóny (např. vzdělávání a výzkum by neměly spadat mezi běžné výdaje).

3.5   Prioritním předpokladem pro úspěšnost návrhu je pomoc malým a středním podnikům. Musí spočívat ve zjednodušení a usnadnění financování s pomocí politiky podpory a asistence, a to i prostřednictvím zajištění rizik souvisejících s poskytováním úvěrů – v souladu se zásadami uvedenými v přezkumu iniciativy Small Business Act – nebo přímého financování pro inovace. To lze usnadnit i díky konsolidaci a zapojení sdružení malých a středních podniků a mikropodniků. Rozhodnutí, zda využít dotace, půjčky či jejich kombinaci, by mělo být přenecháno příslušné správní úrovni v členských státech.

4.   Připomínky

4.1   EHSV hodnotí pozitivně činnosti, které by měla Komise provádět s cílem podpořit dosažení cílů, a to zejména co se týče analýz a informování o dosažených výsledcích, poskytování rizikového kapitálu a záruk inovujícím malým a středním podnikům a poskytování financování uzpůsobeného malým a středním podnikům a mikropodnikům.

4.2   Pět oblastí inteligentní specializace uvedených ve sdělení Komise se jeví poněkud neurčitě a náleží do referenčních odvětví a oblastí, které se vzájemně velmi liší. Nejsou uzpůsobeny konkrétním podmínkám v regionech, nezohledňují možné synergie vyplývající z politik podporujících inovace v jiných oblastech činnosti EU (hospodářská soutěž, zemědělství, vnitřní trh, životní prostředí a energetika, vzdělávání atd.) nebo v jiných programech EU. Sdělení se mimo jiné vůbec nezmiňuje ani o sociální ekonomice. Stejně tak se nepředpokládá zapojení sociálních partnerů ani jiných subjektů organizované občanské společnosti do definování a provádění politik týkajících se inteligentní specializace.

4.3   Není zde však žádná zmínka o nutnosti koordinovat činnost EU v oblasti inovací s příslušnými politikami pro inovace v členských státech, které mají přirozeně k dispozici více prostředků a již vypracovaly a začaly provádět výzkumné programy a činnosti v oblastech, v nichž je nutno výzkum a vývoj posílit. Jelikož jsou nedostatečně zanalyzovány důvody, které zabránily nebo neumožnily využívání fondů, je tato otázka závažnější než jakékoli jiné. A to Evropská komise obvykle analýzami nešetří.

4.4   Komise se však zabývá převážně regiony s lepšími podmínkami, například v místě, kde uvádí, že některé regiony v celosvětové konkurenci obstojí, zatímco jiné se potýkají s tím, aby se světové úrovni přiblížily. To však zároveň neznamená, že některé regiony jsou naprosto zaostalé. Pro odstranění těchto nerovností je třeba reorganizovat regionální politiku tak, aby se jejím hlavním záměrem postupně stal rozvoj slabých regionů, právě tak, jak tento cíl sleduje celá politika soudržnosti.

4.5   EHSV nicméně vyjadřuje znepokojení nad tím, že rozdíly mezi bohatými a chudými regiony EU neustále rostou a že země EU, jež jsou ekonomicky nejslabší, jsou také nejméně vyspělé, pokud jde o výzkum, vývoj a inovace. Konstatuje však, že – jak ukazuje nová hodnotící tabulka – právě výzkum a vývoj skýtají největší možnosti růstu pro nejméně vyspělé země a regiony.

4.6   V tomto smyslu by Evropská komise měla spolupracovat s jednotlivými členskými státy na propagaci politiky výzkumu, vývoje a inovací, tak aby bohaté regiony nezískaly všechny prostředky pro sebe, což by dále narušilo také rozdělení prostředků na vnitrostátní úrovni.

4.7   Sdělení otevírá cestu k tomu, aby mohly být různé finančně nástroje výzkumu lépe využívány k podpoře inovací. Jedná se o půjčky se zvýhodněnou úrokovou sazbou, o úvěrové záruky a rizikový kapitál. Skupina EIB je rovněž jedním z orgánů, které by měly získat dodatečné prostředky určené především malým a středním podnikům.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  To prohlásil v lednu u příležitosti zveřejnění sdělení Komise Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020, růstu, který je třeba považovat i za „inteligentní“.

1

Přínos regionální politiky k udržitelnému růstu v rámci strategie Evropa 2020

(2)  KOM(2010) 553 v konečném znění.

2

(3)  Tamtéž.

3

(4)  Nové zprávy z Dánska ukazují, že nemocnice zvýšily svoji účinnost (více operací) a že zaměstnanci jsou zároveň spokojenější se svou prací, přestože došlo ke škrtům v rozpočtu a v nemocnicích pracuje méně lidí. Pracovní postupy byly změněny, lékařům bylo v některých případech zakázáno vedlejší zaměstnání a pacientům se věnuje větší péče. Zprávy dokládají, že i pacienti jsou spokojenější. Závěrem tedy je, že nelze jen dělat škrty v rozpočtu, ale musí se změnit pracovní postupy a organizace práce.

4

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/87

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Zelená kniha o budoucnosti DPH – Pro jednodušší, stabilnější a účinnější systém DPH“

KOM(2010) 695 v konečném znění

2011/C 318/14

Zpravodajka: paní MADER

Dne 1. prosince 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy o budoucnosti DPH Pro jednodušší, stabilnější a účinnější systém DPH

KOM(2010) 695 v konečném znění.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou prací na toto téma, přijala stanovisko dne 24. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 161 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 10 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Výbor bez výhrad schvaluje iniciativu Komise zvážit možnost celkového přezkumu systému DPH, jehož pravidla byla v roce 1967, kdy vznikl, vytvořena jako „dočasná“ a který je předmětem časté kritiky. Zelená kniha je jen začátkem procesu, který zřejmě bude dlouhý, náročný a složitý. Pokud uspěje, bude to důkazem, že členské státy skutečně chtějí vytvořit „jednodušší, stabilnější a účinnější“ systém.

1.2   Současný režim byl mnohokrát změněn: Komise vznesla řadu návrhů na jeho zdokonalení, jejichž cílem byla větší účinnost a soulad režimu se zásadami jednotného trhu. Členské státy přijaly několik opatření týkajících se organizace, administrativní spolupráce a automatizace. Další opatření byla převážně administrativní a organizační povahy. Rada se však až do dnešní doby bránila návrhům na celkovou reformu systému.

1.3   Výbor souhlasí s tvrzením Komise, že komplexní systém DPH by měl uživatelům ušetřit provozní náklady a úřadům správní výdaje a měl by omezit množství pokusů o podvody, které zatěžují veřejné finance. K tomu je třeba přidat zohlednění potřeb podniků, které se v konečné fázi zabývají výběrem daně a na něž břemeno neúčinnosti spolu se spotřebiteli dopadá. Jak Výbor uvedl již dříve, je třeba zaměřit pozornost také na režim DPH u finančních služeb (1), a pokud by se zavádělo zdanění finančního sektoru vycházející z peněžních toků či podobných faktorů, měla by Komise rozhodně zhodnotit výhody zasazení této daně do rámce DPH (2).

1.4   Obzvlášť problematické je řešení přeshraničního plnění. Logicky by daň měla být vybírána v členském státě původu za stejných podmínek jako v případě vnitrostátního obchodu. Problémy s vyřizováním mezi členskými státy nicméně vedly Radu k uplatnění nejjednoduššího řešení, kterým je výběr daně v členském státě určení, přičemž však platí určité výjimky týkající se především služeb. Komise nyní navrhuje alternativní řešení, je si však vědoma toho, že ideální řešení se hledá obtížně.

1.4.1   Výbor se domnívá, že by se v žádném případě neměly provádět radikální změny a mělo by se postupovat po malých krocích. Nejlepší by pravděpodobně bylo řešení založené na všeobecném výběru daně v členském státě určení při zachování zásad nynějšího systému. Zároveň bude nutné plošně zavést mechanismus přenesení daňové povinnosti, a to nejprve nepovinně a později pro všechny povinně. Za účelem administrativního zjednodušení musí být každopádně zřízeno jedno správní místo pro podniky.

1.5   V zelené knize se navrhuje shromáždit připomínky a návrhy od všech zainteresovaných subjektů, které budou užitečné při formulaci finálních návrhů Komise. Proto dokument obsahuje 33 otázek, na které Výbor odpovídá, ale které nelze stručně shrnout. Podrobnosti jsou uvedeny v oddíle 5 tohoto dokumentu.

2.   Úvod

2.1   Zdokonalení systému DPH je již řadu let jednou z priorit daňové politiky Komise. Tato daň, kterou EU zavedla v roce 1967 jako společný režim zdanění ve všech členských státech, představuje významnou část (přes 20 %) příjmů členských států. Kromě toho se část vybrané DPH odvádí do rozpočtu EU, a je tedy zřejmé, že je v zájmu Komise, aby chránila své zájmy zajištěním co nejefektivnějšího uplatňování této daně.

2.2   Ačkoli režim DPH tvoří významnou součást příjmů členských států, není zdaleka uspokojivý a je předmětem kritiky členských států i dalších zainteresovaných subjektů, především podniků a spotřebitelů. Komise se již dlouho snaží tuto kritiku zohledňovat a navrhovat změny vedoucí k větší efektivitě a většímu souladu režimu s pravidly a zásadami jednotného trhu. Nutno říci, že tyto snahy často narážejí na více či méně otevřený odpor členských států.

2.3   Je třeba otevřeně a přímo říci, že v daňové oblasti brzdí ochotu evropských států ke sbližování snaha – nebo přímo potřeba – každého členského státu chránit své vlastní finance. Pokud mají členské státy pocit, že některé předpisy poškodí jejich zájmy nebo že by mohly vést ke zvýšení výdajů nebo zkomplikovat správní postupy, otevřeně a často nepříliš transparentně dávají najevo nesouhlas.

2.4   To samozřejmě poškozuje společnou evropskou politiku, ale vysvětluje to, proč řada prospěšných snah Komise v průběhu let ztroskotala. Přesto se podařilo dosáhnout značného úspěchu v oblasti zefektivňování a elektronizace různých postupů, snižování výdajů úřadů i daňových poplatníků v rámci správní i právní spolupráce.

2.5   Ačkoli Komise o všech těchto problémech a překážkách ví, vrací se nyní k cíli, který vždy sledovala, a to reformovat systém jako celek, aby byl v souladu se zásadami jednotného trhu, přičemž chce zohlednit připomínky všech zainteresovaných subjektů. Zelená kniha v souladu s pravidly obsahuje soubor otázek týkajících se různých aspektů režimu DPH; poskytnuté odpovědi budou sloužit jako základ návrhů nového „jednoduššího, stabilnějšího a účinnějšího“ systému. EHSV svým stanoviskem přispívá z pohledu sociálně hospodářského prostředí, které zastupuje.

3.   Obecné připomínky

3.1   Komise správně konstatuje, že krize měla dopad na veřejné finance, především v tom, že se změnil význam přímých daní ve vztahu ke zdanění nepřímému: podíl DPH na celkových příjmech z daní, který do nynějška představoval přibližně 22 %, se začíná zvyšovat. To je důsledkem celkové orientace politiky na zvyšování konkurenceschopnosti pomocí nižšího zdanění práce a podnikání. EHSV konstatuje, že ačkoli je tento trend pozitivní, nesmí vést ke zvyšování DPH v rámcové směrnici, které by mimo jiné vedlo k dalšímu nepřípustnému zatížení pracujících a spotřebitelů.

3.2   Mechanismus se má zdokonalit „zavedením komplexního systému DPH“, který by podle Komise měl uživatelům ušetřit provozní náklady, daňovým správám administrativní náklady a měl by bránit pokusům o podvody. Pokud jde o podvody, sdílí Výbor názory Komise – ve svých stanoviscích opakovaně upozorňuje na skutečnost, že právě v oblasti DPH dochází v EU k největšímu počtu daňových úniků a že tyto úniky jsou významným zdrojem financování organizované trestné činnosti a terorismu. Vzájemně související jevy, jako jsou daňové úniky, trestná činnost i praní špinavých peněz, které se s ní pojí, představují pro společnost velkou hrozbu v celosvětovém měřítku. Výbor zdůrazňuje, že při posuzování nových předpisů by se mělo vždy brát v úvahu, jak „neprůstřelné“ jsou vůči útokům podvodníků.

3.3   Zelená kniha neopomíjí ani aspekty související s podnikáním. Řízení a správa DPH (Výbor by sem doplnil ještě právní spory) totiž tvoří podstatnou část administrativních nákladů podniků, a to do té míry, že to velkou část malých a středních podniků odrazuje od mezinárodního obchodu. Výbor znovu upozorňuje, že je nutné, aby správa DPH byla pružnější, jednodušší a představovala menší zátěž. Důsledky totiž nesou koncoví uživatelé, spotřebitelé.

3.4   Dalším důležitým tématem je možnost zavedení jednotné sazby, což je považováno za „ideální spotřební daň“. Výbor sdílí názor Komise, že tohoto cíle je téměř nemožné dosáhnout, a podporuje ji v její snaze omezit nebo zrušit výjimky a snížené nebo preferenční sazby, kterých je příliš mnoho. Tyto nástroje snižují příjmy z daní o 45 % oproti příjmům, které by bylo možno vybrat, pokud by platila standardní sazba. Bude nutné nalézt správnou rovnováhu mezi rozpočtovými potřebami a sociálními a hospodářskými důvody, na nichž se tyto nástroje zakládají, především pokud jde o místní služby a služby vyžadující početnou pracovní sílu.

3.5   Jak již EHSV zdůraznil ve svém stanovisku Zdanění finančního sektoru (ECO/284 – CESE 991/2011), je třeba přezkoumat přístup k DPH ve finančním sektoru.

4.   DPH u přeshraničních plnění na jednotném trhu

4.1   Režim DPH fungující mezi členskými státy, který je založen na zdanění ve státě určení, je již od roku 1967, kdy byl přijat, označován za „dočasný“. Definitivní režim počítá se zdaněním v zemi původu. Po 44 letech je však „dočasný“ režim stále v platnosti. Logicky by se daň měla vybírat v členském státě původu za stejných podmínek jako v případě vnitrostátního obchodu, s výjimkou části splatné členskému státu určení. Problémy, které existovaly zpočátku a které stále částečně existují, však vedly Radu k tomu, aby zvolila nejjednodušší řešení, tedy výběr daně v členském státě určení. Tento systém je stále v platnosti, i když existují i poměrně zásadní výjimky, například u přeshraničních telematických služeb.

4.2   Komise se v minulosti dvakrát pokusila získat souhlas Rady se sjednocením režimu DPH, který by byl založen na výběru daně v zemi původu, tyto pokusy však ztroskotaly kvůli vážným problémům při provádění. V roce 2007 Komise zvažovala zavedení systému, kdy by zdanění probíhalo ve státě původu ve výši 15 % a stát určení by inkasoval nebo vyplácel rozdíl oproti své výši sazby. Rada na tento návrh nenavázala.

4.3   Výbor si je vědom toho, že tato problematika je složitá a že vzhledem k různým sazbám daně a rozdílům v administrativních postupech, které přetrvávají i přes snahu Komise o jejich harmonizaci, je obtížné nalézt ideální řešení. Nesmíme však opomíjet výsledky, kterých se podařilo nebo brzy podaří dosáhnout v oblasti zdanění poskytování služeb (3), zdokonalování daňových systémů (4), správní spolupráce a jednoho správního místa (5), řádné správy a boje proti podvodům (6).

4.4   Zelená kniha představuje krok správným směrem v tom, že se snaží shromáždit užitečné informace, na nichž se budou zakládat nové návrhy. Výbor by vzhledem k předchozím zkušenostem a k nynější situaci uvítal postup po menších krocích spíše než radikální řešení. Proto se domnívá, že nejlepší je řešení navržené v bodě 4.2 dokumentu Komise, tedy všeobecně zavedené zdanění v členském státě určení a zachování zásad současného systému (bod 4.2.1) spolu s postupným zavedením mechanismu přenesení daňové povinnosti, nejdříve na bázi nepovinné a později povinně. Současně se má zřízením jednoho správního místa zajistit, aby mohly podniky hradit svou přeshraniční daňovou povinnost při co nejnižší administrativní zátěži.

5.   Odpovědi na otázky

5.1   Režim DPH pro obchodování uvnitř EU (otázka č. 1): současný režim není dokonalý – má řadu nedostatků, a to hlavně kvůli četným výjimkám, které byly členským státům přiznány. Funguje však již příliš dlouho na to, aby ho bylo možné radikálně změnit. Radikální změna by měla katastrofální následky. Bude lepší soustředit se na zásady řádné správy, které Komise již mnohokrát zmiňovala a Výbor je svými stanovisky podpořil. Tyto zásady shrnuje dokument doplňující zelenou knihu (7). Hlavní překážky, které brání plnému využívání výhod systému, nesouvisejí se zásadami samotnými, ale s jejich špatným uplatňováním a s tím, že se správní orgány členských států brání změně.

5.2   DPH a veřejné orgány (otázka č. 3): výjimky udělované veřejným institucím, které provozují činnost konkurující soukromým poskytovatelům (např. v dopravě nebo zdravotnictví), jsou v zásadě odůvodnitelné sociálními cíli, které jsou pro veřejné služby typické. Je však třeba brát v potaz, že soukromý dodavatel často doplňuje nedostatečné nebo nekvalitní služby poskytovatele veřejného. Nesporně dochází k narušení hospodářské soutěže, což se většinou zmírňuje novými formami spolupráce. Spotřebitel má v každém případě na výběr, zda zaplatí méně za veřejnou službu nebo více za službu soukromou. S výjimkou případů, kdy jedna nebo druhá varianta není k dispozici (např. v dopravě), se výběr mezi těmito dvěma možnostmi zakládá na posouzení kvality.

5.2.1   Spravedlivým a pro spotřebitele příznivým řešením by podle Výboru bylo zachovat výjimky pro veřejné služby a rozšířit je i na služby soukromé, pokud plní nezastupitelnou funkci tam, kde veřejná služba není k dispozici. Jsme si vědomi obtíží, které by uplatňování této zásady přineslo, na druhou stranu však je nepřípustné, aby spotřebitelé žijící ve znevýhodněných oblastech museli platit více za služby, které jsou jim nabízeny bez možnosti výběru. Aby nedocházelo k narušení hospodářské soutěže se soukromým trhem, měly by se výjimky v každém případě omezovat na úkoly veřejného zájmu (8).

5.3   Osvobození od DPH (otázka č. 6): není žádný důvod zachovávat osvobození od daně, které bylo některým členským státům přiznáno před 1. lednem 1978, a mělo by se proto zrušit. Vzhledem k tomu, že členské státy si tyto výsady vyjednaly v době založení EU nebo krátce poté, představují nyní nepřípustné porušení zásad jednotného trhu. Totéž platí pro nové členské státy, u nichž rušení výjimek může pobíhat postupně s tím, jak se bude zvyšovat životní úroveň, měly by se však určit parametry, podle kterých se úroveň bude posuzovat.

5.3.1   Složitější je problematika výjimek pro některé činnosti obecného zájmu nebo jiné činnosti. Oba druhy výjimek závisejí na politické orientaci a hospodářských politikách jednotlivých členských států, a ačkoli stále porušují zásady jednotného trhu, lze je využít jako nástroj podpory vnitrostátních politik růstu a zaměstnanosti. Budoucí politika řádné správy by však v každém případě měla takové výjimky umožňovat pouze jako mimořádná a dočasná řešení. Jak již Výbor uvedl dříve ve svém stanovisku o režimu DPH u finančních služeb (9), uvítal by důkladnější legislativní přístup umožňující odstranit zbývající potíže s výkladem a nevyřešené problémy. Dále by Komise s ohledem na možné zavedení daně z finančních transakcí (10) měla zhodnotit výhody jejího zasazení do rámce DPH s cílem zajistit tomuto odvětví administrativně snadnější přístup a zmírnit zátěž nevratného DPH.

5.3.2   Zvláštní případ představuje osvobození od daně, které mohou v některých zemích využívat malé a střední podniky a které je třeba zrušit. Všichni jsou si vědomi, že ve všech zemích dochází ke značným daňovým únikům v oblasti DPH a kvůli možnosti „legálních úniků“ v sousedních zemích se stále zvětšuje objem nákupu služeb a výrobků v těchto zemích. Pro země, které výjimky neuplatňují, to má dvojí důsledek: oslabení v boji proti nelegálním daňovým únikům a narušení hospodářské soutěže na úkor malých a středních podniků, které předpisy dodržují.

5.4   Zdanění osobní přepravy (otázka č. 7): odpověď je naznačena již v poznámkách k otázce č. 3 (bod 5.2 výše). Zdanění by se mělo týkat všech dopravních prostředků, včetně letecké dopravy (což zřejmě již platí).

5.5   Problémy s nárokem na odpočet daně (otázka č. 9): odpočty DPH představují pro podniky jeden z největších problémů – jsou komplikované, v mnoha případech obtížně proveditelné a často vedou ke sporům, žalobám a pokutám. Kromě toho jsou založeny na nespravedlivém principu, jak Komise sama připomíná: nárok na odpočet (ale také povinnost uhradit DPH) vzniká v okamžiku dodání zboží nebo poskytnutí služby bez ohledu na to, zda za ně odběratel zaplatil. Pozdní plátci tak mají podle Komise „výhodu z hlediska peněžních toků“, jež ale zároveň zaručuje daňovému orgánu příjem, který prodejce nebo poskytovatel uhradí předem a který je zaručen i v případě platební neschopnosti odběratele
   (11).

5.5.1   Další velký problém představuje započítávání odpočitatelné DPH proti splatné DPH v případě, že plátci vznikne přeplatek. Vracení daně v některých členských státech probíhá se značným zpožděním, které má negativní vliv na peněžní toky podniku a někdy je dokonce příčinou jeho úpadku. Členské státy namítají, že tento systém otvírá prostor pro podvody, což je pravda, ale je na nich, aby zavedly rychlé kontroly, protože za jejich neefektivitu platí podniky.

5.5.2   Výbor souhlasí s Komisí, že proveditelným, spravedlivým a neutrálním řešením, především z hlediska peněžních toků podniků, by bylo zavést při obchodu v rámci Společenství systém hotovostního účetnictví. Toto řešení obchodu v rámci Společenství je však možné jen tehdy, pokud bude zaveden zúčtovací systém řízený z jednoho správního místa, který Komise navrhuje, ale jehož realizaci stojí v cestě řada překážek.

5.6   DPH na mezinárodní služby (otázka č. 11): význam mezinárodních služeb, především elektronicky poskytovaných služeb, odůvodňuje přijetí zvláštních pravidel pro tyto služby, uhrazení DPH poskytovatelem se však z důvodu nemateriální povahy těchto služeb často obtížně kontroluje, zejména pokud služby poskytuje jednotlivcům (software, hudba apod.). Žádná kontrola pak není možná v případech, kdy poskytovatelé sídlí ve státech mimo EU. OECD i Komise se tímto problémem zabývají, nalézt řešení však zřejmě nebude jednoduché a v blízké budoucnosti s ním nelze počítat.

5.6.1   Hlavní problém spočívá ve vážném narušení hospodářské soutěže mezi službami poskytovanými v rámci EU a službami ze zemí mimo EU. Kromě případných dohod o mezinárodní spolupráci mezi daňovými orgány neexistuje příliš účinných prostředků, jak tuto situaci napravit. Výbor je v každém případě proti zavádění opatření po vzoru Kanady, kde se daň vybírá od spotřebitelů na základě kontroly plateb on-line. Takové kontroly kromě nevýhod hrazení DPH při každém nákupu představují navíc nepřípustné zasahování do soukromí občanů.

5.7   Právní předpisy EU v oblasti DPH (otázka č. 13): článek 113 Smlouvy dává Radě veškeré pravomoci k harmonizaci právních předpisů v oblasti DPH, výběr nástrojů, ať již směrnic nebo nařízení, tedy není ničím omezen. Vzhledem ke zkušenostem a k tomu, že členské státy mívají tendenci vykládat právní předpisy podle svých zájmů, je nejlepší možností bezpochyby nařízení Rady. Ustanovení takového nařízení by se však měla realisticky omezit na několik základních aspektů: rozsah působnosti, vymezení plátců, výjimky, spolupráci mezi správními orgány a boj proti podvodům. Čím však budou ustanovení podrobnější, tím těžší bude dosáhnout v Radě konsensu a bude pak nutné použít prováděcí směrnice.

5.7.1   Prováděcí pravidla (otázka č. 14): možnost povolit Komisi, aby přijímala prováděcí rozhodnutí, bychom uvítali, ale Rada takové řešení již v roce 1997 zamítla. Uvidí se, zda je možné shody dosáhnout většinovým rozhodnutím – pravidlo jednomyslnosti (které je výsadou Rady) by svěřením pravomocí Komisi nebylo snadné obejít. I když by Výbor kladné rozhodnutí v tomto případě uvítal, obává se, že to není reálné.

5.7.2   Pokyny k novým právním předpisům (otázka č. 15): pokud by Komise takové pokyny vydala, bylo by to užitečné pro členské státy, které by se jimi chtěly řídit. Problém by mohl být v tom, že pokyny nejsou závazné a plátci daně, případně i správní orgány by mohli zahajovat soudní spory na základě toho, že pokyny, které ovšem nejsou závazné, nebyly uplatněny nebo byly uplatněny nesprávně. Soudy by pak v jednotlivých případech musely posuzovat opodstatněnost žalob odvolávajících se na pokyny, jejichž platnost by byla zpochybňována.

5.7.3   Zlepšení legislativního procesu (otázka č. 16): pokud jde o zlepšení legislativního procesu, mělo by se spíše než o konkrétních opatřeních hovořit o změně přístupu a metody. V počátečních fázích procesu zaujímá Komise transparentní a otevřený přístup: předběžné konzultace s členskými státy, ustavení konzultačních výborů, zelené knihy, kontakty se zainteresovanými subjekty. Tolik k počáteční fázi; ve fázích pozdějších jsou již postupy v Radě méně transparentní a méně otevřené nabídkám dialogu přicházejícím zvenčí.

5.7.4   V závěrečných fázích na úrovni členských států by bylo možné proces zefektivnit urychlením legislativního postupu schvalování prováděcích směrnic a nařízení. Především nařízení často nejsou dost jasná a přesná, což znesnadňuje dodržování pravidel obchodníkům a někdy i samotným správním orgánům. Je nutné dohodnout na evropské úrovni přiměřenou časovou lhůtu mezi termínem, do něhož členské státy musejí směrnici provést, a vstupem nových opatření v platnost.

5.8   Odchylky pro členské státy (otázka č. 17): jen pohled do seznamu více než sta odchylek prozrazuje, že členské státy, hlavně některé, tyto nástroje nadužívají a stále prodlužují jejich platnost. Komise správně podotýká, že tato situace je nepřehledná, nákladná, narušuje hospodářskou soutěž a často také usnadňuje podvody, a požaduje více pravomocí, aby mohla odchylky udělovat rychle a tam, kde jsou nutné. Výbor s tím souhlasí, ale zároveň požaduje komplexní přezkoumání situace, aby se zjistilo, zda jsou stávající odchylky stále opodstatněné.

5.8.1   Postup udělování odchylek (otázka č. 18): současný postup je pomalý a požadavek na rozšíření pravomocí, které by ho urychlilo, je oprávněný. Kromě toho Výbor požaduje zpřísnění kritérií pro udělování odchylek a průběžnou aktualizaci seznamu odchylek a snadný a rychlý přístup k němu.

5.9   Současná struktura sazeb DPH (otázka č. 19): současná struktura sazeb DPH je bezpochyby v rozporu se zásadami jednotného trhu. Zbývá zjistit, zda a případně do jaké míry slouží rozdílné sazby jako metoda úpravy podmínek pro různé druhy činností. Pokud jde o uplatňování různých sazeb na podobné produkty, především na služby on-line v porovnání s ostatními službami a produkty s podobným obsahem, Výbor konstatuje, že nižší ceny jsou většinou ve prospěch spotřebitelů. V případě prodeje výrobků on-line se náklady na dopravu do určité míry vyrovnávají nákladům na provozování tradičního obchodu, a stejná výše DPH by tak poškozovala zákazníky nakupující přes internet. V případě služeb zůstává tato otázka otevřená a zaslouží si podrobnější rozpracování. Obecně by však podobné výrobky měly být zdaněny stejnou sazbou.

5.9.1   Snížená sazba DPH (otázka č. 20): zrušení snížených sazeb DPH by bylo vhodné, ovšem není reálné. Seznam snížených sazeb by se však měl zúžit a v každém případě přísně zrevidovat – například některé nástroje, které jsou v platnosti již dlouhou dobu, jsou vzhledem ke změnám, k nimž v průběhu času došlo, naprosto nepřijatelné.

5.9.2   Lákavá je i představa vytvoření povinného a jednotně uplatňovaného seznamu snížených sazeb, která je však také nerealizovatelná. Členské státy snížené sazby využívají jako účinnou páku hospodářské politiky a někdy také ze sociálních nebo čistě politických důvodů. V každém případě se však členské státy individuálních snížených sazeb nevzdají. Jiné argumenty budou k dispozici, až bude mít Evropa společnou ekonomickou správu, která bude jednotně řídit hospodářské politiky všech členských států.

5.10   Problémy se současnými pravidly (otázka č. 21): problémy s byrokracií, s nimiž se obchodníci, prodejci i kupující setkávají, souvisejí s tím, že se na obou stranách hranic uplatňuje řada pravidel, která se často liší a někdy jsou duplicitní. Jsou to zejména souhrnná hlášení, povinnosti vedení účetnictví, důkazní povinnosti, přiznání k dani, fakturační povinnosti (elektronická faktura), registrační povinnosti v jiných členských státech a rozlišování mezi dodávkou a plněním. Vyšší náklady a riziko nebezpečných nedorozumění s sebou nesou i jazykové problémy.

5.10.1   Náprava problémů (otázka č. 22): nápravná opatření navrhla sama Komise v několika směrnicích a doporučeních, jejichž cílem bylo zjednodušení administrativy, mimo jiné zřízení jednoho správního místa, zavedení evropského identifikačního čísla obchodníků nebo elektronizace správy. Problém spočívá v tom, že správní orgány tato opatření realizovaly pouze v omezené míře, někdy různým způsobem a se značným zpožděním. Ještě větší prioritou než zjednodušení systému je proto harmonizace a koordinace postupů
   (12).

5.11   Osvobození malých podniků od daně (otázka č. 24): namístě je komplexní revize režimu osvobození, a to z několika úhlů pohledu: narušení podmínek hospodářské soutěže, ověření, zda trvají důvody, které původně vedly k jeho zavedení, dopad na rozpočet členských států, celková ekonomická situace, důsledky pro konkurenceschopnost, zaměstnanost a spotřebitele, soulad s cíli strategie Evropa 2020. Především však má tato otázka významné politické aspekty a uvidí se, zda se jí Rada bude chtít dále zabývat.

5.12   Potřeby drobných zemědělců (otázka č. 26): pokud se otázka skutečně vztahuje na zemědělce „drobné“, pak by se problém měl týkat ve většině případů pouze přeshraničního obchodu mezi sousedními oblastmi. Vzhledem k poměrně malému významu tohoto obchodu by bylo možné uvažovat o režimu všeobecného osvobození od daně.

5.13   Jedno správní místo (otázka č. 27): Výbor potvrzuje všechny argumenty (13) obsažené v návrzích na zřízení jednoho správního místa
   (14): jedno správní místo by bylo vhodným řešením, které by snížilo náklady a zjednodušilo administrativu, jakmile se komplexně a koordinovaně vyřeší zbývající problémy: zavedení elektronického rejstříku uznávaného v celé EU, zrušení povinnosti přímých finančních převodů mezi dlužníky a věřitelskými členskými státy, harmonizace různých vnitrostátních předpisů, především těch, které se týkají lhůt pro podávání přiznání.

5.14   Přeshraniční plnění (otázka č. 28): odpověď se skrývá již ve způsobu položení otázky – současná pravidla rozhodně způsobují problémy podnikům nebo skupinám působícím v EU i správním orgánům. Podrobná pravidla, která v této oblasti platí, jsou pro podniky, které je mají dodržovat, i pro orgány, které mají dodržování kontrolovat, nevyhnutelně příliš složitá. Možným řešením, které však také má určité nevýhody, by bylo považovat nadnárodní podniky za plátce daně pouze v tom státě, kde má podnik hlavní sídlo, ať se jedná o zemi původu nebo zemi určení, s výjimkou započítávání přeplatků nebo nedoplatků vzniklých při úhradě prostřednictvím jednoho správního místa. Hlavní nevýhodou je větší příležitost k podvodům. Tato problematika je natolik složitá, že vhodná finální řešení může navrhnout jedině studijní skupina složená z odborníků na tuto oblast a zástupců správních orgánů a nadnárodních podniků.

5.15   Součinnost s jinými právními předpisy (otázka č. 29): Výbor tuto otázku již podrobně zodpověděl ve stanovisku k tématu Podpora řádné správy v daňové oblasti (15). V tomto dokumentu zdůrazňuje, že je třeba koordinovat směrnice o DPH („celní“ směrnice) se směrnicemi o nepřímém zdanění a praní špinavých peněz. Nezbytná je podle něj také
  strukturovaná a strukturovaně organizovaná spolupráce institucí pověřených bojem proti daňovým únikům a organizovanému zločinu. V této oblasti se na úrovni EU zatím nic neděje a nezdá se, že by návrhům Výboru byla věnována sebemenší pozornost.

5.16   Způsob výběru DPH (otázka č. 30): z navrhovaných čtyř možností se jako nejlepší jeví varianta druhá, která spočívá ve vytvoření centrální databáze, do níž by se zapisovaly veškeré fakturační údaje. Tato varianta by byla jednoduchá a účinná v boji proti podvodům. Elektronická fakturace je však pro podniky spojena se značnými náklady. Poslední slovo by však v této otázce měly mít správní orgány a podniky. Podle Výboru je největším pozitivem tohoto přístupu skutečnost, že nejlépe brání podvodům.

5.17   Dobrovolné oddělení plateb (otázka č. 31): Výbor nechápe, proč byl zvolen systém oddělených plateb, který je navrhován v prvním modelu v bodě 5.4.1 zelené knihy; zavedení dvojích plateb za každé plnění komplikuje účetnictví a vytváří větší prostor pro chyby. Podle některých odborníků navíc není jisté, zda je tento model dokonalou a naprosto spolehlivou ochranou před podvody na bázi chybějícího obchodníka (kolotočové podvody). Zavrhnout bychom měli i myšlenku nepovinného systému, protože takový systém by byl v rozporu se zásadou harmonizace, která již nyní trpí přemírou výjimek.

5.18   Vztahy mezi obchodníky a správci daně (otázka č. 32): Komise již ve sdělení z prosince 2008 (16) navrhla hlavní směry (akční plán) politiky zaměřené na zlepšení vztahů mezi obchodníky a správci daně na úrovni členských států. Výbor své připomínky a návrhy shrnul ve stanovisku
   (17), v němž vyjádřil souhlas s návrhy Komise (v zásadě stejnými jako návrhy v zelené knize), zdůraznil však, že je třeba věnovat více pozornosti ochraně údajů o obchodnících, odpovědnosti správce daně vůči daňovému poplatníkovi v případě omylu nebo zneužití pravomoci správcem daně a spravedlivé koncepci solidární odpovědnosti. Kromě toho byla vznesena řada doporučení týkajících se jasných a rychle dostupných informací a jejich dostupnosti na internetu, pomoci vnitrostátních orgánů obchodníkům při kontaktu se správními orgány jiných členských států apod.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viz stanovisko EHSV Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 124 k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zacházení s pojišťovacími a finančními službami (KOM(2007) 747 v konečném znění – 2007/0267 (CNS)).

1

(2)  Viz stanovisko EHSV Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 124 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zdanění finančního sektoru (KOM(2010) 549 v konečném znění).

2

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Pravidla/místo poskytování služeb, Úř. věst. C 117, 30.4.2004, s. 15.

3

(4)  Stanovisko EHSV k tématu Zlepšení fungování systémů zdanění na vnitřním trhu (Fiscalis 2013), Úř. věst. C 93, 27.4.2007, s. 1, stanovisko EHSV k tématu Podpora řádné správy v daňové oblasti, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 61, a stanovisko EHSV k tématu Správní spolupráce a boj proti daňovým únikům v oblasti daně z přidané hodnoty, Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 73.

4

(5)  Stanovisko EHSV k tématu Zjednodušení DPH, Úř. věst. C 267, 27.10.2005, s. 30.

5

(6)  Stanovisko EHSV k tématu Zneužívání daňového systému v oblasti přímého zdanění, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 139.

6

(7)  Pracovní dokument útvarů Komise, SEC(2010)1455 ze dne 1.12.2010.

7

(8)  Služby obecného zájmu – protokol mezivládní konference č. 26, 23.7.2007.

8

(9)  Viz stanovisko EHSV Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 124 k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zacházení s pojišťovacími a finančními službami (KOM(2007) 747 v konečném znění – 2007/0267 (CNS)).

9

(10)  Viz stanovisko EHSV Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 64 ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zdanění finančního sektoru (KOM(2010) 549 v konečném znění).

10

(11)  Vracení DPH za dodávky zboží nebo služeb, za které nebylo zaplaceno, je v řadě států dlouhý, komplikovaný a nákladný proces.

11

(12)  Výbor se k tomuto tématu vyjádřil již několikrát: Stanovisko EHSV k tématu Společný systém daně z přidané hodnoty (přepracování), Úř. věst. C 74, 23.3.2005, s. 21, stanovisko EHSV k tématu Společný systém daně z přidané hodnoty, pokud jde o pravidla fakturace, Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 76 a všechna stanoviska EHSV citovaná v tomto textu.

12

(13)  Stanovisko EHSV k tématu Zjednodušení DPH, Úř. věst. C 267, 27.10.2005, s. 45.

13

(14)  KOM(2004) 728 v konečném znění.

14

(15)  Stanovisko EHSV k tématu Podpora řádné správy v daňové oblasti, Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 61.

15

(16)  KOM(2008) 807 v konečném znění, které doplňuje KOM(2008) 805 v konečném znění, 2008/0228 (CNS).

16

(17)  Stanovisko EHSV k tématu Daňové úniky spojené s dovozem, Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 112.

17

---

PŘÍLOHA

ke Stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Text stanoviska specializované sekce, jenž byl zamítnut ve prospěch pozměňovacího návrhu přijatého na plenárním zasedání.

Odstavec 1.3:

Výbor souhlasí s tvrzením Komise, že komplexní systém DPH by měl uživatelům ušetřit provozní náklady a úřadům správní výdaje a měl by omezit množství pokusů o podvody, které zatěžují veřejné finance. K tomu je třeba přidat zohlednění potřeb spotřebitelů, kteří jsou konečnými plátci daně a na něž břemeno neúčinnosti dopadá.

Výsledek hlasování: 81 hlasů pro, 45 hlasů proti a 29 členů se zdrželo hlasování.

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/95

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru: Odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EU“

KOM(2010) 769 v konečném znění

2011/C 318/15

Zpravodaj: pan FARRUGIA

Dne 20. prosince 2010 se Komise, v souladu s článkem 113 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru – Odstranění přeshraničních daňových překážek ve prospěch občanů EU

KOM(2010) 769 v konečném znění.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 24. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 74 hlasy pro a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Skutečnost, že v EU existují různé daňové jurisdikce, způsobuje dodatečnou zátěž pro občany EU, kteří pracují, investují a působí v zahraničí, a to z důvodu dvojího zdanění a překrývání administrativních požadavků. Tyto podmínky vytvářejí skutečné překážky pro správné fungování jednotného trhu a narušují základní práva občanů EU. Malé podniky mají tendenci být těmito překážkami nepřiměřeně postihovány. |
| --- | --- |

1.1

Skutečnost, že v EU existují různé daňové jurisdikce, způsobuje dodatečnou zátěž pro občany EU, kteří pracují, investují a působí v zahraničí, a to z důvodu dvojího zdanění a překrývání administrativních požadavků. Tyto podmínky vytvářejí skutečné překážky pro správné fungování jednotného trhu a narušují základní práva občanů EU. Malé podniky mají tendenci být těmito překážkami nepřiměřeně postihovány.

| 1.2 | EHSV zastává názor, že stávající daňová pravidla v Unii nemohou zabránit diskriminaci mezi občany z různých zemí a odstranit překážky bránící volnému pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

1.2

EHSV zastává názor, že stávající daňová pravidla v Unii nemohou zabránit diskriminaci mezi občany z různých zemí a odstranit překážky bránící volnému pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu.

| 1.3 | Za účelem řešení těchto problémů EHSV doporučuje následující kroky, jejichž cílem je odstranění dvojího zdanění a větší administrativní zjednodušení v případě přeshraničních situací:






  — | zřízení jediného kontaktního místa, kde mohou občané získat informace, platit daně a obdržet nezbytná potvrzení a dokumentaci, kterou bude možné použít v celé EU; |
| --- | --- | --- |

1.3

Za účelem řešení těchto problémů EHSV doporučuje následující kroky, jejichž cílem je odstranění dvojího zdanění a větší administrativní zjednodušení v případě přeshraničních situací:

—

zřízení jediného kontaktního místa, kde mohou občané získat informace, platit daně a obdržet nezbytná potvrzení a dokumentaci, kterou bude možné použít v celé EU;

| — | zjednodušení administrativních postupů uplatňovaných v případě přeshraničních situací musí být uskutečněno na bilaterálním či multilaterálním základě ve všech členských státech, včetně mimo jiné odstranění dvojího zdanění a použití administrativních nástrojů, aby bylo zajištěno hladké provádění řady stávajících dohod o dvojím zdanění; |
| --- | --- |

—

zjednodušení administrativních postupů uplatňovaných v případě přeshraničních situací musí být uskutečněno na bilaterálním či multilaterálním základě ve všech členských státech, včetně mimo jiné odstranění dvojího zdanění a použití administrativních nástrojů, aby bylo zajištěno hladké provádění řady stávajících dohod o dvojím zdanění;

| — | poskytování předběžných rozhodnutí o daních, jež podávají informace o výsledku konečné daňové povinnosti, které je specificky uzpůsobeno konkrétnímu daňovému poplatníku; |
| --- | --- |

—

poskytování předběžných rozhodnutí o daních, jež podávají informace o výsledku konečné daňové povinnosti, které je specificky uzpůsobeno konkrétnímu daňovému poplatníku;

| — | zřízení nezávislého monitorovacího střediska pro přeshraniční zdanění, které by se po raném počátečním období, kdy by působilo pod záštitou Evropské komise a mělo by specifické zdroje a jasně stanovené funkce, zároveň během tří let vyvinulo v instituci s plnou právní subjektivitou podle veřejného práva se statusem strategické agentury. Cílem monitorovacího střediska je neustále získávat podrobné a praktické znalosti o stávajících daňových překážkách a jejich vývoji a jeho funkce by měly zahrnovat:






  — | zkoumání daňových překážek nahlášených občany EU; |
| --- | --- | --- |

—

zřízení nezávislého monitorovacího střediska pro přeshraniční zdanění, které by se po raném počátečním období, kdy by působilo pod záštitou Evropské komise a mělo by specifické zdroje a jasně stanovené funkce, zároveň během tří let vyvinulo v instituci s plnou právní subjektivitou podle veřejného práva se statusem strategické agentury. Cílem monitorovacího střediska je neustále získávat podrobné a praktické znalosti o stávajících daňových překážkách a jejich vývoji a jeho funkce by měly zahrnovat:

—

zkoumání daňových překážek nahlášených občany EU;

| — | provádění průzkumu za účelem odhalení dalších překážek; |
| --- | --- |

—

provádění průzkumu za účelem odhalení dalších překážek;

| — | zjišťování účinnosti úsilí neustále vyvíjeného za účelem odstranění překážek; |
| --- | --- |

—

zjišťování účinnosti úsilí neustále vyvíjeného za účelem odstranění překážek;

| — | odhad dopadu záležitostí, které by byly v pravomoci tohoto střediska, na občany EU; |
| --- | --- |

—

odhad dopadu záležitostí, které by byly v pravomoci tohoto střediska, na občany EU;

| — | pravidelné přezkumy změn v daňových politikách a administrativních požadavcích členských států EU s cílem posoudit jejich rozsah a způsob vývoje daňových překážek a specificky na ně upozornit a informovat o případech, kdy by tyto překážky mohly narůstat; |
| --- | --- |

—

pravidelné přezkumy změn v daňových politikách a administrativních požadavcích členských států EU s cílem posoudit jejich rozsah a způsob vývoje daňových překážek a specificky na ně upozornit a informovat o případech, kdy by tyto překážky mohly narůstat;

| — | průzkum zavedení mechanismů pro daňové vyrovnání, jejichž pomocí by pracovníci často měnící místo pracoviště mezi zeměmi EU měli možnost platit daně vždy v rámci té samé jurisdikce, nejlépe v zemi, v níž je daný pracovník registrovaný pro účely sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

—

průzkum zavedení mechanismů pro daňové vyrovnání, jejichž pomocí by pracovníci často měnící místo pracoviště mezi zeměmi EU měli možnost platit daně vždy v rámci té samé jurisdikce, nejlépe v zemi, v níž je daný pracovník registrovaný pro účely sociálního zabezpečení;

| — | průzkum toho, nakolik je harmonizace účinná v kontextu specifických daňových režimů jako DPH, a jak její provádění či neexistence ovlivňuje daňovou nerovnováhu v rámci jednotného trhu; |
| --- | --- |

—

průzkum toho, nakolik je harmonizace účinná v kontextu specifických daňových režimů jako DPH, a jak její provádění či neexistence ovlivňuje daňovou nerovnováhu v rámci jednotného trhu;

| — | zřízení pracovních skupin ad hoc za účelem shromažďování informací a navrhování řešení v kontextu výše uvedených problematik; |
| --- | --- |

—

zřízení pracovních skupin ad hoc za účelem shromažďování informací a navrhování řešení v kontextu výše uvedených problematik;

| — | vydávání pravidelných zpráv či zpráv ad hoc podrobně prezentujících výsledky činnosti monitorovacího střediska a obsahujících doporučení pro odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací. |
| --- | --- |

—

vydávání pravidelných zpráv či zpráv ad hoc podrobně prezentujících výsledky činnosti monitorovacího střediska a obsahujících doporučení pro odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací.

| 1.4 | Obecněji se EHSV domnívá, že odpovědnost za účinné provádění daňových postupů v případě přeshraničních situací by neměla být uvalena na jednotlivé občany, ale měly by existovat patřičné mechanismy, které by zajistily, že operativní postupy jsou pro občany dostatečně jednoduché a jasné a jsou schopni je zvládnout. I když uznává, že dostupné možnosti pro občany, jak nahlásit daňové překážky, jsou cenným přispěním, politické úsilí o odstranění těchto překážek by mělo jít dále. |
| --- | --- |

1.4

Obecněji se EHSV domnívá, že odpovědnost za účinné provádění daňových postupů v případě přeshraničních situací by neměla být uvalena na jednotlivé občany, ale měly by existovat patřičné mechanismy, které by zajistily, že operativní postupy jsou pro občany dostatečně jednoduché a jasné a jsou schopni je zvládnout. I když uznává, že dostupné možnosti pro občany, jak nahlásit daňové překážky, jsou cenným přispěním, politické úsilí o odstranění těchto překážek by mělo jít dále.

| 1.5 | EHSV se při návrhu těchto doporučení v této fázi soustředí na odstranění daňových překážek spíše než na řešení širšího problému daňové harmonizace. Daňová harmonizace může být vykládána jako jedno z kritérií požadovaných pro jednotný trh, ale může být rovněž v rozporu s dalšími základními cíli Evropské unie. |
| --- | --- |

1.5

EHSV se při návrhu těchto doporučení v této fázi soustředí na odstranění daňových překážek spíše než na řešení širšího problému daňové harmonizace. Daňová harmonizace může být vykládána jako jedno z kritérií požadovaných pro jednotný trh, ale může být rovněž v rozporu s dalšími základními cíli Evropské unie.

| 1.6 | Odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací je nezbytné v zájmu individuálních práv občanů, na podporu konkurenceschopnosti, zvláště malých a středních podniků, a na posílení znalostní a výzkumné základny evropského hospodářství v souladu s cíli strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.6

Odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací je nezbytné v zájmu individuálních práv občanů, na podporu konkurenceschopnosti, zvláště malých a středních podniků, a na posílení znalostní a výzkumné základny evropského hospodářství v souladu s cíli strategie Evropa 2020.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Cílem původního akčního programu v rámci Aktu o jednotném trhu bylo odstranění všech překážek souvisejících s daněmi u přeshraničního podnikání. Bílá kniha z roku 1985 navrhla opatření zaměřená na odstranění daňových překážek prostřednictvím eliminování překážek souvisejících s různými nepřímými daněmi, avšak tyto otázky nejsou dosud vyřešeny. K přijetí změn k opatřením zaměřeným na daňové otázky je nutný jednomyslný souhlas. |
| --- | --- |

2.1

Cílem původního akčního programu v rámci Aktu o jednotném trhu bylo odstranění všech překážek souvisejících s daněmi u přeshraničního podnikání. Bílá kniha z roku 1985 navrhla opatření zaměřená na odstranění daňových překážek prostřednictvím eliminování překážek souvisejících s různými nepřímými daněmi, avšak tyto otázky nejsou dosud vyřešeny. K přijetí změn k opatřením zaměřeným na daňové otázky je nutný jednomyslný souhlas.

| 2.2 | Odstranění daňových překážek mezi členskými státy je zmíněno ve strategii Evropa 2020 (1), jež zdůrazňuje význam eliminování daňových překážek pro dosažení plně funkčního jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.2

Odstranění daňových překážek mezi členskými státy je zmíněno ve strategii Evropa 2020 (1), jež zdůrazňuje význam eliminování daňových překážek pro dosažení plně funkčního jednotného trhu.

| 2.3 | 12. prosince 2010 vydala Evropská komise sdělení pojednávající o problémech souvisejících s odstraněním přeshraničních daňových překážek pro občany EU se specifickým odkazem na daň z příjmu, z kapitálu a dědickou daň, daň z dividend, poplatky za registraci vozidel, silniční daň a daň z elektronického obchodování. |
| --- | --- |

2.3

12. prosince 2010 vydala Evropská komise sdělení pojednávající o problémech souvisejících s odstraněním přeshraničních daňových překážek pro občany EU se specifickým odkazem na daň z příjmu, z kapitálu a dědickou daň, daň z dividend, poplatky za registraci vozidel, silniční daň a daň z elektronického obchodování.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Za poslední desetiletí se objevilo v souvislosti s nárůstem pohybu zboží, služeb a kapitálu více obav, co se týče přeshraničního zdanění, což vyplývá z iniciativ jako poradenství Vaše Evropa, systém SOLVIT a kontaktní centra Europe Direct, evropská síť podniků „European Enterprise Network“ a síť EURES (Evropské služby zaměstnanosti). Hlavy států a předsedové vlád v eurozóně rovněž uznali potřebu lepší koordinace, co se týče provádění daňových politik. |
| --- | --- |

3.1

Za poslední desetiletí se objevilo v souvislosti s nárůstem pohybu zboží, služeb a kapitálu více obav, co se týče přeshraničního zdanění, což vyplývá z iniciativ jako poradenství Vaše Evropa, systém SOLVIT a kontaktní centra Europe Direct, evropská síť podniků „European Enterprise Network“ a síť EURES (Evropské služby zaměstnanosti). Hlavy států a předsedové vlád v eurozóně rovněž uznali potřebu lepší koordinace, co se týče provádění daňových politik.

| 3.2 | Problémy daňové diskriminace související s občanstvím a další neoprávněná omezení řeší především pravidla Smlouvy o EU. Současný systém však nechrání občany EU před různými dalšími problémy včetně omezeného přístupu k informacím o daních, který je v široké míře považován za hlavní překážku v případě přeshraničních situací (2), včetně dvojího zdanění a nesouladu plynoucího z různých daňových struktur. Ačkoli se všeobecně uznává, že úplná daňová harmonizace není ani žádoucí, ani uskutečnitelná, jsou nezbytná opatření na omezení daňových překážek pro přeshraniční podnikání. |
| --- | --- |

3.2

Problémy daňové diskriminace související s občanstvím a další neoprávněná omezení řeší především pravidla Smlouvy o EU. Současný systém však nechrání občany EU před různými dalšími problémy včetně omezeného přístupu k informacím o daních, který je v široké míře považován za hlavní překážku v případě přeshraničních situací (2), včetně dvojího zdanění a nesouladu plynoucího z různých daňových struktur. Ačkoli se všeobecně uznává, že úplná daňová harmonizace není ani žádoucí, ani uskutečnitelná, jsou nezbytná opatření na omezení daňových překážek pro přeshraniční podnikání.

| 3.3 | Dvojí zdanění příjmu je jednou z hlavních překážek přeshraničního podnikání a omezuje funkce vnitřního trhu. Další daňové překážky souvisejí s problémy získávání přídavků, daňových úlev a odpočtů od cizích daňových správ. V některých případech platí občané EU vyšší daně z příjmů ze zahraničí. Další výzvu pro členské státy představuje diskriminace při zdaňování kapitálových výnosů. V současném systému se po zahraničních investorech ve většině zemí EU požaduje, aby platili vyšší daně než rezidenti. Komise plánuje, že předloží možná řešení tím, že nejprve připraví posouzení dopadu s cílem zvážit problémy plynoucí z nesprávného nebo nedostatečného fungování stávajících nástrojů na zmírnění dvojího zdanění, jako jsou dvoustranné smlouvy členských států týkající se zamezení dvojího zdanění příjmu a kapitálu. |
| --- | --- |

3.3

Dvojí zdanění příjmu je jednou z hlavních překážek přeshraničního podnikání a omezuje funkce vnitřního trhu. Další daňové překážky souvisejí s problémy získávání přídavků, daňových úlev a odpočtů od cizích daňových správ. V některých případech platí občané EU vyšší daně z příjmů ze zahraničí. Další výzvu pro členské státy představuje diskriminace při zdaňování kapitálových výnosů. V současném systému se po zahraničních investorech ve většině zemí EU požaduje, aby platili vyšší daně než rezidenti. Komise plánuje, že předloží možná řešení tím, že nejprve připraví posouzení dopadu s cílem zvážit problémy plynoucí z nesprávného nebo nedostatečného fungování stávajících nástrojů na zmírnění dvojího zdanění, jako jsou dvoustranné smlouvy členských států týkající se zamezení dvojího zdanění příjmu a kapitálu.

| 3.4 | Různé členské státy uplatňují různé předpisy o dědické dani, přičemž mezi členskými státy existuje velmi málo dvoustranných dohod o daních. Přes 80 % těchto členských států má dědickou daň typu inheritance tax, zatímco ostatní státy zvolily dědickou daň typu estate tax. Komise provedla konzultační proces a brzy navrhne, jak by členské státy mohly sestavit nediskriminující systémy dědické daně a učinit své mechanismy pro úlevy dvojího zdanění podrobnější, a omezit tak co nejvíce přeshraniční překážky pro dědické daně. |
| --- | --- |

3.4

Různé členské státy uplatňují různé předpisy o dědické dani, přičemž mezi členskými státy existuje velmi málo dvoustranných dohod o daních. Přes 80 % těchto členských států má dědickou daň typu inheritance tax, zatímco ostatní státy zvolily dědickou daň typu estate tax. Komise provedla konzultační proces a brzy navrhne, jak by členské státy mohly sestavit nediskriminující systémy dědické daně a učinit své mechanismy pro úlevy dvojího zdanění podrobnější, a omezit tak co nejvíce přeshraniční překážky pro dědické daně.

| 3.5 | Daně z výplat dividend se obvykle platí ve dvou členských státech, kde dochází k přeshraničním případům. To způsobuje problémy související s hospodářským a právním dvojím zdaněním i problémy s vracením daní, zvláště když se jedná o různé úrovně zdanění. Komise připravuje posouzení dopadu, na jehož základě by měla být vypracována iniciativa pro řešení přeshraničních daňových problémů, které vznikají, když jsou dividendy vypláceny přes hranice portfoliovým investorům. |
| --- | --- |

3.5

Daně z výplat dividend se obvykle platí ve dvou členských státech, kde dochází k přeshraničním případům. To způsobuje problémy související s hospodářským a právním dvojím zdaněním i problémy s vracením daní, zvláště když se jedná o různé úrovně zdanění. Komise připravuje posouzení dopadu, na jehož základě by měla být vypracována iniciativa pro řešení přeshraničních daňových problémů, které vznikají, když jsou dividendy vypláceny přes hranice portfoliovým investorům.

| 3.6 | O nutnosti zefektivnit poplatky za registraci vozidel a silniční daň v celé EU se zmiňuje směrnice (3) navrhnutá Komisí v roce 2005, jejímž cílem je postupně zrušit poplatky za registraci vozidel a uplatnit systém vracení daně. V této souvislosti dosud nebylo dosaženo jednomyslné shody a tato otázka se znovu posuzuje. |
| --- | --- |

3.6

O nutnosti zefektivnit poplatky za registraci vozidel a silniční daň v celé EU se zmiňuje směrnice (3) navrhnutá Komisí v roce 2005, jejímž cílem je postupně zrušit poplatky za registraci vozidel a uplatnit systém vracení daně. V této souvislosti dosud nebylo dosaženo jednomyslné shody a tato otázka se znovu posuzuje.

| 3.7 | Výzkum ukázal, že přibližně 60 % zákazníků EU má problém s nakupováním zboží a služeb online v zahraničí (4) Problematika DPH je jednou z daňových překážek, která odrazuje podniky od prodeje jejich produktů do jiných členských států. Dostupnost jediného kontaktního místa v tomto ohledu usnadnila obchod a podpora širšího uplatnění jeho používání je považována za prioritu (5) V současné době probíhá konzultace na toto téma v podobě zelené knihy (6). |
| --- | --- |

3.7

Výzkum ukázal, že přibližně 60 % zákazníků EU má problém s nakupováním zboží a služeb online v zahraničí (4) Problematika DPH je jednou z daňových překážek, která odrazuje podniky od prodeje jejich produktů do jiných členských států. Dostupnost jediného kontaktního místa v tomto ohledu usnadnila obchod a podpora širšího uplatnění jeho používání je považována za prioritu (5) V současné době probíhá konzultace na toto téma v podobě zelené knihy (6).

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Daňové překážky omezují provádění hlavní oblasti jednotného trhu, jíž je volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu. |
| --- | --- |

4.1

Daňové překážky omezují provádění hlavní oblasti jednotného trhu, jíž je volný pohyb osob, zboží, služeb a kapitálu.

| 4.2 | Pro řádnou správu v daňové politice má zásadní význam zlepšení přístupu a lepší informovanost. V roce 2009 vydala Evropská komise dokument Podpora řádné správy v daňové oblasti (7), který stanoví, že řádná správa v oblasti daňové politiky by vedla k posílení administrativní spolupráce, a tedy k lepším ekonomickým vztahům. To by usnadnilo výměnu informací mezi členskými státy a rovněž podpořilo dvoustranné dohody. |
| --- | --- |

4.2

Pro řádnou správu v daňové politice má zásadní význam zlepšení přístupu a lepší informovanost. V roce 2009 vydala Evropská komise dokument Podpora řádné správy v daňové oblasti (7), který stanoví, že řádná správa v oblasti daňové politiky by vedla k posílení administrativní spolupráce, a tedy k lepším ekonomickým vztahům. To by usnadnilo výměnu informací mezi členskými státy a rovněž podpořilo dvoustranné dohody.

| 4.3 | Tam, kde dosud existuje dvojí zdanění, by měly být státy pobízeny k tomu, aby ho odstranily komplexním způsobem zohledňujícím všechny formy zdanění. Tam, kde již jsou zavedeny dohody o odstranění dvojího zdanění, by měla být provedena speciální opatření (např. povinná arbitráž) s cílem zajistit, aby tyto dohody náležitě fungovaly. Dále je důležité, aby byly prozkoumány všechny doplňující daňové systémy, které se právě provádějí, aby byli občané EU ochráněni před novými prvky dvojího zdanění. |
| --- | --- |

4.3

Tam, kde dosud existuje dvojí zdanění, by měly být státy pobízeny k tomu, aby ho odstranily komplexním způsobem zohledňujícím všechny formy zdanění. Tam, kde již jsou zavedeny dohody o odstranění dvojího zdanění, by měla být provedena speciální opatření (např. povinná arbitráž) s cílem zajistit, aby tyto dohody náležitě fungovaly. Dále je důležité, aby byly prozkoumány všechny doplňující daňové systémy, které se právě provádějí, aby byli občané EU ochráněni před novými prvky dvojího zdanění.

| 4.4 | EHSV v tomto duchu navrhuje čtyři opatření, jak napravit problémy dvojího zdanění a zároveň posílit administrativní zjednodušení v případech přeshraničních situací. Tato opatření jsou: 1) zřízení jediného kontaktního místa 2) zjednodušení administrativních postupů 3) poskytování předběžných rozhodnutí o daních 4) zřízení monitorovacího střediska pro přeshraniční zdanění. |
| --- | --- |

4.4

EHSV v tomto duchu navrhuje čtyři opatření, jak napravit problémy dvojího zdanění a zároveň posílit administrativní zjednodušení v případech přeshraničních situací. Tato opatření jsou: 1) zřízení jediného kontaktního místa 2) zjednodušení administrativních postupů 3) poskytování předběžných rozhodnutí o daních 4) zřízení monitorovacího střediska pro přeshraniční zdanění.

| 4.5 | Jediné kontaktní místo má podle tohoto dokumentu dva hlavní cíle. Jedním je sloužit jako informační centrum, kde mohou občané EU získat veškeré nezbytné informace týkající se zdanění, a to přímým, přístupným a relevantním způsobem. EHSV rovněž navrhuje druhou funkci pro takové jediné kontaktní místo, konkrétně tu, aby sloužilo jako servisní místo pro občany, kteří jsou povinni platit daně, a poskytovalo široké služby včetně vydávání potvrzení a dokumentace souvisejících s daněmi. |
| --- | --- |

4.5

Jediné kontaktní místo má podle tohoto dokumentu dva hlavní cíle. Jedním je sloužit jako informační centrum, kde mohou občané EU získat veškeré nezbytné informace týkající se zdanění, a to přímým, přístupným a relevantním způsobem. EHSV rovněž navrhuje druhou funkci pro takové jediné kontaktní místo, konkrétně tu, aby sloužilo jako servisní místo pro občany, kteří jsou povinni platit daně, a poskytovalo široké služby včetně vydávání potvrzení a dokumentace souvisejících s daněmi.

| 4.6 | Pomoc občanům EU s přizpůsobením současným a všem případným budoucím daňovým pravidlům vyžaduje zjednodušení stávajících administrativních postupů. Toto opatření se týká zvláště dohod o dvojím zdanění. Provádění daňových systémů zaměřených na poskytování specificky uzpůsobeného předběžného rozhodnutí o daních a zajišťování konkrétních charakteristik a podmínek jednotlivých situací je navíc účinným způsobem, jak posílit transparentnost daňových postupů pro občany EU a snížit nejistoty, které pro podniky i občany plynou z přeshraničních situací. |
| --- | --- |

4.6

Pomoc občanům EU s přizpůsobením současným a všem případným budoucím daňovým pravidlům vyžaduje zjednodušení stávajících administrativních postupů. Toto opatření se týká zvláště dohod o dvojím zdanění. Provádění daňových systémů zaměřených na poskytování specificky uzpůsobeného předběžného rozhodnutí o daních a zajišťování konkrétních charakteristik a podmínek jednotlivých situací je navíc účinným způsobem, jak posílit transparentnost daňových postupů pro občany EU a snížit nejistoty, které pro podniky i občany plynou z přeshraničních situací.

| 4.7 | EHSV v tomto dokumentu aktivně podporuje zřízení monitorovacího střediska v souvislosti s překážkami v případě přeshraničních situací. Tato iniciativa je považována za zásadní, aby bylo možné často zkoumat současné a případné překážky plynoucí z daňových politik a účinnost těchto politik při odstraňování překážek. Výsledky získané prostřednictvím takového pravidelného zkoumání a vyšetřování by měly být zveřejňovány v pravidelných zprávách spolu s návrhy na odstranění příslušných daňových překážek. Monitorovací středisko by využívalo různé zdroje k určení překážek, včetně dostupných nástrojů vycházejících z informací podávaných občany i z provádění specifického průzkumu. Důležitým prvkem funkce podávání zpráv tohoto monitorovacího střediska by bylo posouzení dopadů těchto překážek obecně na prosperitu občanů EU, podniků a jejich specifických kategorií. |
| --- | --- |

4.7

EHSV v tomto dokumentu aktivně podporuje zřízení monitorovacího střediska v souvislosti s překážkami v případě přeshraničních situací. Tato iniciativa je považována za zásadní, aby bylo možné často zkoumat současné a případné překážky plynoucí z daňových politik a účinnost těchto politik při odstraňování překážek. Výsledky získané prostřednictvím takového pravidelného zkoumání a vyšetřování by měly být zveřejňovány v pravidelných zprávách spolu s návrhy na odstranění příslušných daňových překážek. Monitorovací středisko by využívalo různé zdroje k určení překážek, včetně dostupných nástrojů vycházejících z informací podávaných občany i z provádění specifického průzkumu. Důležitým prvkem funkce podávání zpráv tohoto monitorovacího střediska by bylo posouzení dopadů těchto překážek obecně na prosperitu občanů EU, podniků a jejich specifických kategorií.

| 4.8 | Působení monitorovacího střediska zajistí, že prováděné daňové politiky jsou v praxi účinné, zvláště co se týče profesní mobility. Monitorovací středisko by bylo pověřeno zkoumáním systému, v němž by pracovníci, kteří často pracují v různých zemích, platili daně v rámci jediné jurisdikce, nejlépe v zemi, kde mají zaregistrované sociální zabezpečení. Tento tzv. systém daňového vyrovnání by mohl být prováděn prostřednictvím clearingových ústavů speciálně zřízených k tomuto účelu, a to buď v soukromých společnostech či jako součást státních institucí. Monitorovací středisko by v této souvislosti mělo provádět posouzení nákladů a přínosů a vydávat doporučení ohledně nejlepších přístupů k provádění takových systémů v různých kontextech. |
| --- | --- |

4.8

Působení monitorovacího střediska zajistí, že prováděné daňové politiky jsou v praxi účinné, zvláště co se týče profesní mobility. Monitorovací středisko by bylo pověřeno zkoumáním systému, v němž by pracovníci, kteří často pracují v různých zemích, platili daně v rámci jediné jurisdikce, nejlépe v zemi, kde mají zaregistrované sociální zabezpečení. Tento tzv. systém daňového vyrovnání by mohl být prováděn prostřednictvím clearingových ústavů speciálně zřízených k tomuto účelu, a to buď v soukromých společnostech či jako součást státních institucí. Monitorovací středisko by v této souvislosti mělo provádět posouzení nákladů a přínosů a vydávat doporučení ohledně nejlepších přístupů k provádění takových systémů v různých kontextech.

| 4.9 | Monitorovací středisko by mělo vypracovávat studie o optimální úrovni harmonizace s ohledem na specifické daňové režimy jako DPH a umožnit podrobnější analýzy spojené s důsledky daňové nerovnováhy pro hlavní prvky jednotného trhu. Pod dohledem střediska by byly zřízeny pracovní skupiny ad hoc, které by se zabývaly specifickými problémy a otázkami, které se mohou občas vyskytnout, a navrhovaly by příslušná řešení. |
| --- | --- |

4.9

Monitorovací středisko by mělo vypracovávat studie o optimální úrovni harmonizace s ohledem na specifické daňové režimy jako DPH a umožnit podrobnější analýzy spojené s důsledky daňové nerovnováhy pro hlavní prvky jednotného trhu. Pod dohledem střediska by byly zřízeny pracovní skupiny ad hoc, které by se zabývaly specifickými problémy a otázkami, které se mohou občas vyskytnout, a navrhovaly by příslušná řešení.

| 4.10 | EHSV se domnívá, že zjednodušené postupy posílí účinnost, jelikož proces získávání informací a pochopení pravidel bude pro občany EU jasnější a pochopitelnější. Musí být dostupné vhodné informace, aby občané byli více podporováni v plnění svých závazků vůči zákonu a náležitě platili příslušné daně. |
| --- | --- |

4.10

EHSV se domnívá, že zjednodušené postupy posílí účinnost, jelikož proces získávání informací a pochopení pravidel bude pro občany EU jasnější a pochopitelnější. Musí být dostupné vhodné informace, aby občané byli více podporováni v plnění svých závazků vůči zákonu a náležitě platili příslušné daně.

| 4.11 | EHSV zároveň pevně věří, že by měly být využity všechny možnosti na potírání daňových úniků, které mohou být předloženy prostřednictvím těchto opatření. |
| --- | --- |

4.11

EHSV zároveň pevně věří, že by měly být využity všechny možnosti na potírání daňových úniků, které mohou být předloženy prostřednictvím těchto opatření.

| 4.12 | Je naléhavě nutné zřídit monitorovací středisko pro přeshraniční zdanění, jelikož je zřejmé, že bez okamžitého zásahu bude tento problém spíše než ustupovat naopak narůstat a bude mít závažné hospodářské a sociální důsledky. EHSV proto doporučuje, aby bylo nejprve toto monitorovací středisko zřízeno a působilo pod záštitou Komise. Ta by mu v souladu s doporučeními udělila specifickou autoritu, zodpovědnost a zdroje, které by mu umožnily účinně vykonávat funkce, jimiž by bylo pověřeno, jak je uvedeno v tomto stanovisku. EHSV však důrazně doporučuje, aby bylo monitorovací středisko pro přeshraniční zdanění co nejdříve zřízeno jako strategická agentura s plnou právní subjektivitou podle veřejného práva. Tento právní status by zajistil, že by vykonávalo své funkce naprosto nezaujatě a nezávisle. Monitorovací středisko jako strategická agentura by mělo nárok na získání specifických zdrojů, nezbytných k vykonávání funkcí, jimiž bylo pověřeno. |
| --- | --- |

4.12

Je naléhavě nutné zřídit monitorovací středisko pro přeshraniční zdanění, jelikož je zřejmé, že bez okamžitého zásahu bude tento problém spíše než ustupovat naopak narůstat a bude mít závažné hospodářské a sociální důsledky. EHSV proto doporučuje, aby bylo nejprve toto monitorovací středisko zřízeno a působilo pod záštitou Komise. Ta by mu v souladu s doporučeními udělila specifickou autoritu, zodpovědnost a zdroje, které by mu umožnily účinně vykonávat funkce, jimiž by bylo pověřeno, jak je uvedeno v tomto stanovisku. EHSV však důrazně doporučuje, aby bylo monitorovací středisko pro přeshraniční zdanění co nejdříve zřízeno jako strategická agentura s plnou právní subjektivitou podle veřejného práva. Tento právní status by zajistil, že by vykonávalo své funkce naprosto nezaujatě a nezávisle. Monitorovací středisko jako strategická agentura by mělo nárok na získání specifických zdrojů, nezbytných k vykonávání funkcí, jimiž bylo pověřeno.

| 4.13 | Je nutné se zaměřit na odstranění daňových překážek, nehledě na rozhodnutí týkající se daňové harmonizace. Daňová harmonizace může být teoreticky pojímána jako jedno z kritérií požadovaných pro jednotný trh alespoň v oblasti nepřímých daní, ale v praxi se jedná o velice náročný cíl, který může být navíc v rozporu s dalšími základními cíli Evropské unie. Z tohoto důvodu je ještě důležitější soustředit se na odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací, aby se přispělo k plnění cílů jednotného trhu. Úsilí zaměřené na odstranění daňových překážek pro přeshraniční podnikání musí doprovázet řada důležitých probíhajících iniciativ a nejen těch, které se vztahují ke strategii Evropa 2020 a Small Business Act. |
| --- | --- |

4.13

Je nutné se zaměřit na odstranění daňových překážek, nehledě na rozhodnutí týkající se daňové harmonizace. Daňová harmonizace může být teoreticky pojímána jako jedno z kritérií požadovaných pro jednotný trh alespoň v oblasti nepřímých daní, ale v praxi se jedná o velice náročný cíl, který může být navíc v rozporu s dalšími základními cíli Evropské unie. Z tohoto důvodu je ještě důležitější soustředit se na odstranění daňových překážek v případě přeshraničních situací, aby se přispělo k plnění cílů jednotného trhu. Úsilí zaměřené na odstranění daňových překážek pro přeshraniční podnikání musí doprovázet řada důležitých probíhajících iniciativ a nejen těch, které se vztahují ke strategii Evropa 2020 a Small Business Act.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 2020 v konečném znění.

1

(2)  KOM(2010) 769 v konečném znění.

2

(3)  KOM(2005) 261 v konečném znění.

3

(4)  KOM(2009) 557 v konečném znění a SEC(2009) 283 v konečném znění.

4

(5)  V roce 2004 Komise navrhla systém „jediného kontaktního místa“ (KOM(2004) 728), které by umožnilo plnit určité oznamovací povinnosti v členském státě, v němž je podnik usazen. Tento návrh však zatím nebyl přijat.

5

(6)  KOM(2010) 695 v konečném znění.

6

(7)  KOM(2009) 201 v konečném znění.

7

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/99

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Zelená kniha o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU“

KOM(2010) 571 v konečném znění

2011/C 318/16

Zpravodaj: pan FARRUGIA

Dne 18. října 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU

KOM(2010) 571 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 110 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá zelenou knihu Evropské komise (EK) o elektronickém zadávání veřejných zakázek a zelenou knihu o politice EU v oblasti zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá zelenou knihu Evropské komise (EK) o elektronickém zadávání veřejných zakázek a zelenou knihu o politice EU v oblasti zadávání veřejných zakázek.

| 1.2 | EHSV zastává názor, že:






  a) | provádění mezievropského rámce pro elektronické zadávání veřejných zakázek je základním kamenem řádného fungování obchodu na vnitřním trhu vzhledem k významu veřejných zakázek ve vztahu k HDP každého členského státu; |
| --- | --- | --- |

1.2

EHSV zastává názor, že:

a)

provádění mezievropského rámce pro elektronické zadávání veřejných zakázek je základním kamenem řádného fungování obchodu na vnitřním trhu vzhledem k významu veřejných zakázek ve vztahu k HDP každého členského státu;

| b) | zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek až na úroveň místní veřejné správy musí být považováno za důležitý nástroj politiky, protože elektronické zadávání veřejných zakázek:






  — | snižuje náklady pro podniky a veřejnou správu, |
| --- | --- | --- |

b)

zavedení elektronického zadávání veřejných zakázek až na úroveň místní veřejné správy musí být považováno za důležitý nástroj politiky, protože elektronické zadávání veřejných zakázek:

—

snižuje náklady pro podniky a veřejnou správu,

| — | vede ke zjednodušenému zadávání zakázek, zejména pokud jsou zvoleny nástroje elektronického zadávání veřejných zakázek, jako je elektronická dražba a dynamický nákupní systém, které vedou k rychlejšímu rozhodování, |
| --- | --- |

—

vede ke zjednodušenému zadávání zakázek, zejména pokud jsou zvoleny nástroje elektronického zadávání veřejných zakázek, jako je elektronická dražba a dynamický nákupní systém, které vedou k rychlejšímu rozhodování,

| — | vede k větší transparentnosti a omezuje skutečné a vnímané protiprávní jednání v rámci zadávání zakázek, |
| --- | --- |

—

vede k větší transparentnosti a omezuje skutečné a vnímané protiprávní jednání v rámci zadávání zakázek,

| — | je prostředkem k dosažení dalšího stupně informační společnosti. |
| --- | --- |

—

je prostředkem k dosažení dalšího stupně informační společnosti.

| 1.3 | EHSV zastává názor, že přezkum rámce elektronického zadávání veřejných zakázek nelze provést nezávisle na přezkumu právního rámce pro zadávání veřejných zakázek. Elektronické zadávání veřejných zakázek je cesta, která umožňuje provádět politiku zadávání veřejných zakázek účinněji, efektivněji a hospodárněji. EHSV konstatuje, že je důležité, aby existovala soudržnost a aby byl v tomto ohledu přijat sladěný přístup. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zastává názor, že přezkum rámce elektronického zadávání veřejných zakázek nelze provést nezávisle na přezkumu právního rámce pro zadávání veřejných zakázek. Elektronické zadávání veřejných zakázek je cesta, která umožňuje provádět politiku zadávání veřejných zakázek účinněji, efektivněji a hospodárněji. EHSV konstatuje, že je důležité, aby existovala soudržnost a aby byl v tomto ohledu přijat sladěný přístup.

| 1.4 | EHSV uznává, že provádění elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech nesplňuje očekávání stanovená v akčním plánu z roku 2004. Přesto však EHSV zjišťuje, že příklady osvědčených postupů existují. Jedním z takových osvědčených postupů je holistický přístup k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek, který používá Portugalsko – a který zasluhuje ocenění. |
| --- | --- |

1.4

EHSV uznává, že provádění elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech nesplňuje očekávání stanovená v akčním plánu z roku 2004. Přesto však EHSV zjišťuje, že příklady osvědčených postupů existují. Jedním z takových osvědčených postupů je holistický přístup k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek, který používá Portugalsko – a který zasluhuje ocenění.

| 1.5 | EHSV konstatuje, že různorodý přístup, pomocí něhož přijal každý členský stát svůj vlastní časový rámec k elektronickému zadávání veřejných zakázek, nepřinesl požadované výsledky, a naopak vedl k dalšímu odklonu od požadovaného cíle dohodnutého jednotného systému. EHSV konstatuje, že je v dnešní době mimořádně důležité, aby EK prostřednictvím ředitelství pro vnitřní trh a služby spolu s ředitelstvím pro informační společnost zaujala silné a efektivní vedoucí postavení (podobné tomu, které měla v souvislosti s agendou e-Europe), aby byl dosažen integrovaný, interoperabilní, a z hlediska obchodu i technologie standardizovaný, rámec elektronického zadávání veřejných zakázek ve všech členských státech. Tím by bylo zajištěno, že nebude ovlivněna žádná aktivita členského státu, což by dále ohrožovalo dosažení požadovaného cíle, a zároveň by byla prováděna opatření podporující proces provádění soudržného přístupu během dohodnutého časového rámce. EHSV by však rád zdůraznil, že je třeba vypracovat vhodné, vyvážené rámce pro elektronické zadávání veřejných zakázek ve specifických odvětvích, konkrétně v sociální ekonomice a v odvětví sociálních služeb. To z toho důvodu, že služby, které jsou předmětem zadávacího řízení v těchto odvětvích, mají často komplexní povahu a přinášejí jedinečné specifické hodnoty, pro něž musí být prostor i v rámci elektronického zadávacího řízení. |
| --- | --- |

1.5

EHSV konstatuje, že různorodý přístup, pomocí něhož přijal každý členský stát svůj vlastní časový rámec k elektronickému zadávání veřejných zakázek, nepřinesl požadované výsledky, a naopak vedl k dalšímu odklonu od požadovaného cíle dohodnutého jednotného systému. EHSV konstatuje, že je v dnešní době mimořádně důležité, aby EK prostřednictvím ředitelství pro vnitřní trh a služby spolu s ředitelstvím pro informační společnost zaujala silné a efektivní vedoucí postavení (podobné tomu, které měla v souvislosti s agendou e-Europe), aby byl dosažen integrovaný, interoperabilní, a z hlediska obchodu i technologie standardizovaný, rámec elektronického zadávání veřejných zakázek ve všech členských státech. Tím by bylo zajištěno, že nebude ovlivněna žádná aktivita členského státu, což by dále ohrožovalo dosažení požadovaného cíle, a zároveň by byla prováděna opatření podporující proces provádění soudržného přístupu během dohodnutého časového rámce. EHSV by však rád zdůraznil, že je třeba vypracovat vhodné, vyvážené rámce pro elektronické zadávání veřejných zakázek ve specifických odvětvích, konkrétně v sociální ekonomice a v odvětví sociálních služeb. To z toho důvodu, že služby, které jsou předmětem zadávacího řízení v těchto odvětvích, mají často komplexní povahu a přinášejí jedinečné specifické hodnoty, pro něž musí být prostor i v rámci elektronického zadávacího řízení.

| 1.6 | EHSV doporučuje, aby byl zaveden mechanismus monitorování provádění s cílem přezkoumat pokrok, překážky, nápravná opatření apod. v souvislosti se zavedením elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech. |
| --- | --- |

1.6

EHSV doporučuje, aby byl zaveden mechanismus monitorování provádění s cílem přezkoumat pokrok, překážky, nápravná opatření apod. v souvislosti se zavedením elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech.

| 1.7 | EHSV dodává, že při správě elektronického zadávání veřejných zakázek by EK měla podněcovat členské státy, aby hledaly inovační řešení k překonání obchodních postupů a jazykových problémů. |
| --- | --- |

1.7

EHSV dodává, že při správě elektronického zadávání veřejných zakázek by EK měla podněcovat členské státy, aby hledaly inovační řešení k překonání obchodních postupů a jazykových problémů.

| 1.8 | Komise by současně s uplatňováním své vůdčí úlohy měla vystupovat jako „nejlepší příklad“ a přijmout postup elektronického zadávání veřejných zakázek ve všech svých institucích. |
| --- | --- |

1.8

Komise by současně s uplatňováním své vůdčí úlohy měla vystupovat jako „nejlepší příklad“ a přijmout postup elektronického zadávání veřejných zakázek ve všech svých institucích.

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje význam, který má elektronické zadávání veřejných zakázek jako prostředek k povzbuzení celoevropského obchodu v rámci vnitřního trhu pro velké podniky, ale také pro malé a střední podniky a mikropodniky. EHSV zdůrazňuje, že obchodní postupy a technologie by měly podpořit obchod na vnitřním trhu a nikoli svou podstatou působit jako překážky obchodu. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zdůrazňuje význam, který má elektronické zadávání veřejných zakázek jako prostředek k povzbuzení celoevropského obchodu v rámci vnitřního trhu pro velké podniky, ale také pro malé a střední podniky a mikropodniky. EHSV zdůrazňuje, že obchodní postupy a technologie by měly podpořit obchod na vnitřním trhu a nikoli svou podstatou působit jako překážky obchodu.

| 1.10 | EHSV zdůrazňuje, že malé a střední podniky a mikropodniky jsou páteří podnikání v Evropské unii. Je naprosto nezbytné, aby práce vyplývající z přezkumu rámců zadávání veřejných zakázek, resp. elektronického zadávání veřejných zakázek, směřovaly k uvolnění schopnosti malých a středních podniků a mikropodniků soutěžit v prostředí elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV doporučuje:






  — | aby byly všechny výzvy k předkládání nabídek v rámci veřejných zakázek v členských státech (pod i nad prahovou hodnotou) zveřejňovány na portálu vnitrostátního zadavatele, |
| --- | --- | --- |

1.10

EHSV zdůrazňuje, že malé a střední podniky a mikropodniky jsou páteří podnikání v Evropské unii. Je naprosto nezbytné, aby práce vyplývající z přezkumu rámců zadávání veřejných zakázek, resp. elektronického zadávání veřejných zakázek, směřovaly k uvolnění schopnosti malých a středních podniků a mikropodniků soutěžit v prostředí elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV doporučuje:

—

aby byly všechny výzvy k předkládání nabídek v rámci veřejných zakázek v členských státech (pod i nad prahovou hodnotou) zveřejňovány na portálu vnitrostátního zadavatele,

| — | aby byla zajištěna pomoc pro malé a střední podniky prostřednictvím přímých iniciativ k budování kapacit, zřizování podpůrných center pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek národních a regionálních zadavatelů nebo budování orgánů zastupujících malé a střední podniky pomocí vnitrostátního financování a financování EU – s cílem zajistit, aby malé a střední podniky a mikropodniky pochopily a využily proces zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

aby byla zajištěna pomoc pro malé a střední podniky prostřednictvím přímých iniciativ k budování kapacit, zřizování podpůrných center pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek národních a regionálních zadavatelů nebo budování orgánů zastupujících malé a střední podniky pomocí vnitrostátního financování a financování EU – s cílem zajistit, aby malé a střední podniky a mikropodniky pochopily a využily proces zadávání veřejných zakázek.

| 1.11 | EHSV doporučuje, aby byla architektura elektronického zadávání veřejných zakázek interoperabilní a vycházela z otevřených standardů a otevřeného softwaru. |
| --- | --- |

1.11

EHSV doporučuje, aby byla architektura elektronického zadávání veřejných zakázek interoperabilní a vycházela z otevřených standardů a otevřeného softwaru.

2.   Úvod

| 2.1 | Dne 18. října 2010 vydala Evropská komise Zelenou knihu o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU (1). K zelené knize byl přiložen pracovní dokument Komise nazvaný Hodnocení akčního plánu pro elektronické zadávání veřejných zakázek z roku 2004 (2). |
| --- | --- |

2.1

Dne 18. října 2010 vydala Evropská komise Zelenou knihu o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU (1). K zelené knize byl přiložen pracovní dokument Komise nazvaný Hodnocení akčního plánu pro elektronické zadávání veřejných zakázek z roku 2004 (2).

| 2.2 | Zelená kniha je prvním krokem k vybudování propojené infrastruktury pro elektronické zadávání veřejných zakázek jako součásti Digitální agendy Komise. Kniha rekapituluje úspěchy a problémy spojené s prováděním elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech. Předkládá otázky politiky týkající se nastavení opatření Společenství namířených na podporu využívání elektronického zadávání veřejných zakázek orgány veřejné správy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni. |
| --- | --- |

2.2

Zelená kniha je prvním krokem k vybudování propojené infrastruktury pro elektronické zadávání veřejných zakázek jako součásti Digitální agendy Komise. Kniha rekapituluje úspěchy a problémy spojené s prováděním elektronického zadávání veřejných zakázek v členských státech. Předkládá otázky politiky týkající se nastavení opatření Společenství namířených na podporu využívání elektronického zadávání veřejných zakázek orgány veřejné správy na vnitrostátní, regionální a místní úrovni.

| 2.3 | V roce 2005 stanovili ministři EU cíl, podle něhož bude do roku 2010 nejméně 50 % veřejných zakázek zadáváno elektronicky. Podle Komise se však prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek zadává méně než 5 % objemu rozpočtů na veřejné zakázky v členských státech. |
| --- | --- |

2.3

V roce 2005 stanovili ministři EU cíl, podle něhož bude do roku 2010 nejméně 50 % veřejných zakázek zadáváno elektronicky. Podle Komise se však prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek zadává méně než 5 % objemu rozpočtů na veřejné zakázky v členských státech.

| 2.4 | Po zelené knize o elektronickém zadávání veřejných zakázek byla dne 27. ledna zveřejněna zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek: Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek (3). Výbor se v současnosti zaměřuje na tuto konkrétní problematiku a také na elektronickou fakturaci a má v úmyslu přijmout balíček tří vzájemně souvisejících stanovisek. |
| --- | --- |

2.4

Po zelené knize o elektronickém zadávání veřejných zakázek byla dne 27. ledna zveřejněna zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek: Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek (3). Výbor se v současnosti zaměřuje na tuto konkrétní problematiku a také na elektronickou fakturaci a má v úmyslu přijmout balíček tří vzájemně souvisejících stanovisek.

3.   Odpověď Evropského hospodářského a sociálního výboru na otázky politiky nastolené v zelené knize

Toto je odpověď EHSV na otázky politiky nastolené v zelené knize.

| 3.1 | Otázka č. 1. EHSV řadí problémy uvedené v zelené knize takto:






  3.1.1 | Zadávání veřejných zakázek je někdy kontroverzní, což vede k obviněním z korupce a protiprávního jednání, a vzhledem k tomu, že elektronické zadávání veřejných zakázek je nový proces, mohou s jeho přijetím některé správní subjekty váhat. Příčinou může být nedostatečná politická vůle, ale stojí za tím pravděpodobně i jiné faktory, jako např. úroveň využívání elektronických aplikací v jednotlivých členských státech a komplexnost provádění elektronického zadávání veřejných zakázek v určitých odvětvích. |
| --- | --- | --- |

3.1

Otázka č. 1. EHSV řadí problémy uvedené v zelené knize takto:

3.1.1

Zadávání veřejných zakázek je někdy kontroverzní, což vede k obviněním z korupce a protiprávního jednání, a vzhledem k tomu, že elektronické zadávání veřejných zakázek je nový proces, mohou s jeho přijetím některé správní subjekty váhat. Příčinou může být nedostatečná politická vůle, ale stojí za tím pravděpodobně i jiné faktory, jako např. úroveň využívání elektronických aplikací v jednotlivých členských státech a komplexnost provádění elektronického zadávání veřejných zakázek v určitých odvětvích.

| 3.1.2 | EHSV konstatuje, že tam, kde bylo elektronické zadávání veřejných zakázek zavedeno, ukládali někdy zadavatelé náročnější technické požadavky, které se v tradičním postupu nevyskytovaly.
  Například přístup k portálům elektronické zadávání veřejných zakázek vyžaduje zaručený elektronický podpis – podpis podporovaný digitálním certifikátem – pro možnost přístupu k informacím o nabídkovém řízení, ke stahování nabídkové dokumentace atd. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV konstatuje, že tam, kde bylo elektronické zadávání veřejných zakázek zavedeno, ukládali někdy zadavatelé náročnější technické požadavky, které se v tradičním postupu nevyskytovaly.

Například přístup k portálům elektronické zadávání veřejných zakázek vyžaduje zaručený elektronický podpis – podpis podporovaný digitálním certifikátem – pro možnost přístupu k informacím o nabídkovém řízení, ke stahování nabídkové dokumentace atd.

| 3.1.3 | Přijatý přístup umožňuje členským státům vytvářet si své vlastní a jedinečné platformy informačních a komunikačních technologií pro elektronické zadávání veřejných zakázek.
  Interoperability na úrovni subjektu, natož pak ve všech členských státech, lze dosáhnout pouze v případě, že budou stanoveny a dodržovány standardy. K tomu nedošlo – protože každý členský stát přijal svůj vlastní ověřovací mechanismus.
  Prostředí je výrazně poznamenáno roztříštěným přístupem různých členských států. Z toho důvodu je obtížné uznávat vnitrostátní elektronická řešení mezi členskými státy. Členské státy by se měly řídit hlavními směry a normami, které za tímto účelem vydala pracovní skupina Komise pro interoperabilitu. |
| --- | --- |

3.1.3

Přijatý přístup umožňuje členským státům vytvářet si své vlastní a jedinečné platformy informačních a komunikačních technologií pro elektronické zadávání veřejných zakázek.

Interoperability na úrovni subjektu, natož pak ve všech členských státech, lze dosáhnout pouze v případě, že budou stanoveny a dodržovány standardy. K tomu nedošlo – protože každý členský stát přijal svůj vlastní ověřovací mechanismus.

Prostředí je výrazně poznamenáno roztříštěným přístupem různých členských států. Z toho důvodu je obtížné uznávat vnitrostátní elektronická řešení mezi členskými státy. Členské státy by se měly řídit hlavními směry a normami, které za tímto účelem vydala pracovní skupina Komise pro interoperabilitu.

| 3.1.4 | Síť pro elektronické zadávání veřejných zakázek v rámci celé Evropské unie vyžaduje standardizovaný přístup na úrovni architektury informačních a komunikačních technologií (4) a na úrovni obchodního postupu
   (5).
  Členské státy uplatňují různé obchodní postupy v tradičním rámci zadávání veřejných zakázek. Je třeba tyto obchodní postupy standardizovat. |
| --- | --- |

3.1.4

Síť pro elektronické zadávání veřejných zakázek v rámci celé Evropské unie vyžaduje standardizovaný přístup na úrovni architektury informačních a komunikačních technologií (4) a na úrovni obchodního postupu
   (5).

Členské státy uplatňují různé obchodní postupy v tradičním rámci zadávání veřejných zakázek. Je třeba tyto obchodní postupy standardizovat.

| 3.1.5 | Na základě tohoto zpětného poznání EHSV konstatuje, že tolerance ředitelství pro vnitřní trh a služby a ředitelství pro informační společnost, pokud jde o vícerychlostní přechod k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek, vedla k množství různých přístupů na regionální a místní úrovni v rámci členských států.
  Jestliže by provádění elektronického zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní a přeshraniční úrovni mělo být strategickým cílem, EHSV doporučuje, aby Evropská komise dávala provádění vyšší prioritu, což by mělo být podpořeno silnějším a efektivnějším mechanismem monitorování na základě preventivních a nápravných opatření – jako v případě ostatních oblastí elektronické správy. |
| --- | --- |

3.1.5

Na základě tohoto zpětného poznání EHSV konstatuje, že tolerance ředitelství pro vnitřní trh a služby a ředitelství pro informační společnost, pokud jde o vícerychlostní přechod k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek, vedla k množství různých přístupů na regionální a místní úrovni v rámci členských států.

Jestliže by provádění elektronického zadávání veřejných zakázek na vnitrostátní a přeshraniční úrovni mělo být strategickým cílem, EHSV doporučuje, aby Evropská komise dávala provádění vyšší prioritu, což by mělo být podpořeno silnějším a efektivnějším mechanismem monitorování na základě preventivních a nápravných opatření – jako v případě ostatních oblastí elektronické správy.

| 3.2 | Otázka č. 2. EHSV rozpoznává tyto hlavní problémy:






  3.2.1 | Politické a správní vedení k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek. Ačkoli byl tento problém již zmíněn výše, EHSV jej považuje za zvláštní otázku.
  Srovnání provedená EU ve věci připravenosti elektronického zadávání veřejných zakázek ukazují, že většina členských států přijala pevný přístup, kterým se chtějí zařadit do čela v oblasti služeb elektronické správy. Pozornost je zaměřena především na služby G2C (správy vůči občanům) a tradiční služby G2B (správy vůči podnikům).
  Relativní využití 5 % elektronického zadávání veřejných zakázek (které je službou typu G2B) v celé EU ukazuje, že scházela inovační činnost v oblasti G2B (kromě zemí typu Portugalska), přestože literatura prokazuje, že zavádění této cesty vede k úsporám nákladů, větší transparentnosti atd. Například portugalská studie srovnávala nejlepší nabídky na veřejné zakázky 50 státních nemocnic – v roce 2009 s využitím tradičních metod zadávání veřejných zakázek a v roce 2010 s využitím elektronického zadávání veřejných zakázek. Studie prokázala, že v roce 2010 došlo ke snížení nákladů o 18 % díky vyšší konkurenci vzniklé elektronickým zadáváním veřejných zakázek. Zelená kniha zdůrazňuje příklady úspor, které jsou v rozmezí 10–40 % pro projekty v hodnotě miliard eur. Jedná se o úspory ve výši stovek milionů, které by bylo možné využít na dodatečné služby pro společnost (6).
  EHSV dodává, že v případě takto strategické iniciativy měla EK sama prosazovat elektronické zadávání veřejných zakázek a do konce akčního plánu pro elektronické zadávání veřejných zakázek zavést platformu zadávání veřejných zakázek pro všechna ředitelství Komise. |
| --- | --- | --- |

3.2

Otázka č. 2. EHSV rozpoznává tyto hlavní problémy:

3.2.1

Politické a správní vedení k provádění elektronického zadávání veřejných zakázek. Ačkoli byl tento problém již zmíněn výše, EHSV jej považuje za zvláštní otázku.

Srovnání provedená EU ve věci připravenosti elektronického zadávání veřejných zakázek ukazují, že většina členských států přijala pevný přístup, kterým se chtějí zařadit do čela v oblasti služeb elektronické správy. Pozornost je zaměřena především na služby G2C (správy vůči občanům) a tradiční služby G2B (správy vůči podnikům).

Relativní využití 5 % elektronického zadávání veřejných zakázek (které je službou typu G2B) v celé EU ukazuje, že scházela inovační činnost v oblasti G2B (kromě zemí typu Portugalska), přestože literatura prokazuje, že zavádění této cesty vede k úsporám nákladů, větší transparentnosti atd. Například portugalská studie srovnávala nejlepší nabídky na veřejné zakázky 50 státních nemocnic – v roce 2009 s využitím tradičních metod zadávání veřejných zakázek a v roce 2010 s využitím elektronického zadávání veřejných zakázek. Studie prokázala, že v roce 2010 došlo ke snížení nákladů o 18 % díky vyšší konkurenci vzniklé elektronickým zadáváním veřejných zakázek. Zelená kniha zdůrazňuje příklady úspor, které jsou v rozmezí 10–40 % pro projekty v hodnotě miliard eur. Jedná se o úspory ve výši stovek milionů, které by bylo možné využít na dodatečné služby pro společnost (6).

EHSV dodává, že v případě takto strategické iniciativy měla EK sama prosazovat elektronické zadávání veřejných zakázek a do konce akčního plánu pro elektronické zadávání veřejných zakázek zavést platformu zadávání veřejných zakázek pro všechna ředitelství Komise.

| 3.2.2 | Přechod k technicky interoperabilnímu prostředí. Tímto problémem se zabývá odstavec 3.1.
  Rozhodnutí standardizovat ověřovací mechanismus na vhodné úrovni bezpečnosti dnes nelze posuzovat odděleně od investic vynaložených členskými státy na ověřovací mechanismy na vnitrostátní úrovni a/nebo úrovni služeb.
  Členské státy již částečně nebo plně (například Portugalsko) investovaly do systémů elektronického zadávání veřejných zakázek, které mohou být vázány na vnitrostátní ověřovací mechanismy nebo ověřovací mechanismy užívané zadavatelem.
  EHSV za těchto okolností doporučuje, aby jakýkoli přístup ke sladění členských států do standardizovaného ověřovacího mechanismu v celé EU vycházel ze zásady, že zvolený mechanismus je navržen tak, aby odrážel míru rizik, kterou je třeba řešit v celém hodnotovém řetězci elektronického zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

3.2.2

Přechod k technicky interoperabilnímu prostředí. Tímto problémem se zabývá odstavec 3.1.

Rozhodnutí standardizovat ověřovací mechanismus na vhodné úrovni bezpečnosti dnes nelze posuzovat odděleně od investic vynaložených členskými státy na ověřovací mechanismy na vnitrostátní úrovni a/nebo úrovni služeb.

Členské státy již částečně nebo plně (například Portugalsko) investovaly do systémů elektronického zadávání veřejných zakázek, které mohou být vázány na vnitrostátní ověřovací mechanismy nebo ověřovací mechanismy užívané zadavatelem.

EHSV za těchto okolností doporučuje, aby jakýkoli přístup ke sladění členských států do standardizovaného ověřovacího mechanismu v celé EU vycházel ze zásady, že zvolený mechanismus je navržen tak, aby odrážel míru rizik, kterou je třeba řešit v celém hodnotovém řetězci elektronického zadávání veřejných zakázek.

| 3.3 | Otázka č. 3.
  EHSV souhlasí s tím, že je třeba vnitrostátní správní orgány a zadavatele motivovat k zavádění rámce elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV znovu zdůrazňuje, že Komisí přijatá vícerychlostní strategie by se již neměla provádět. EHSV je toho názoru, že zkušenosti od roku 2005 a málo uspokojivých výsledků z důvodu neexistence efektivního mechanismu monitorování by nyní měly vést Komisi k tomu, aby se dohodla s členskými státy na zajištění souladu s dohodnutými strategiemi elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV by však rád zdůraznil aby, aby členské státy pod efektivním a silným vedením Komise vypracovaly vhodné, vyvážené rámce pro specifická odvětví, konkrétněji v sociální ekonomice a v odvětví sociálních služeb. Služby, které jsou předmětem zadávacího řízení v těchto odvětvích, mají často komplexní povahu a přinášejí jedinečné specifické hodnoty, pro něž musí být prostor i v rámci elektronického zadávacího řízení.
  Pokud jde o pobídky, které by měly přimět podniky k využívání elektronického zadávání veřejných zakázek, nastoluje EHSV tato témata:






  a) | Akceptace služeb elektronické správy včetně elektronického zadávání veřejných zakázek závisí na snadnosti používání. Zbytečné využití složitých technologií, například PKI, vede podniky k odporu vůči akceptaci a užívání. Návrh rámce elektronického zadávání veřejných zakázek pro celou EU se musí vyhnout zbytečným technologicky příliš složitým prvkům. |
| --- | --- | --- |

3.3

Otázka č. 3.

EHSV souhlasí s tím, že je třeba vnitrostátní správní orgány a zadavatele motivovat k zavádění rámce elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV znovu zdůrazňuje, že Komisí přijatá vícerychlostní strategie by se již neměla provádět. EHSV je toho názoru, že zkušenosti od roku 2005 a málo uspokojivých výsledků z důvodu neexistence efektivního mechanismu monitorování by nyní měly vést Komisi k tomu, aby se dohodla s členskými státy na zajištění souladu s dohodnutými strategiemi elektronického zadávání veřejných zakázek. EHSV by však rád zdůraznil aby, aby členské státy pod efektivním a silným vedením Komise vypracovaly vhodné, vyvážené rámce pro specifická odvětví, konkrétněji v sociální ekonomice a v odvětví sociálních služeb. Služby, které jsou předmětem zadávacího řízení v těchto odvětvích, mají často komplexní povahu a přinášejí jedinečné specifické hodnoty, pro něž musí být prostor i v rámci elektronického zadávacího řízení.

Pokud jde o pobídky, které by měly přimět podniky k využívání elektronického zadávání veřejných zakázek, nastoluje EHSV tato témata:

a)

Akceptace služeb elektronické správy včetně elektronického zadávání veřejných zakázek závisí na snadnosti používání. Zbytečné využití složitých technologií, například PKI, vede podniky k odporu vůči akceptaci a užívání. Návrh rámce elektronického zadávání veřejných zakázek pro celou EU se musí vyhnout zbytečným technologicky příliš složitým prvkům.

| b) | Malé a střední podniky jsou páteří podnikání v Evropské unii. Komise ani členské státy by neměly předpokládat, že malé a střední podniky mají stejné kapacity, zdroje a přístup k technologii jako velké podniky. |
| --- | --- |

b)

Malé a střední podniky jsou páteří podnikání v Evropské unii. Komise ani členské státy by neměly předpokládat, že malé a střední podniky mají stejné kapacity, zdroje a přístup k technologii jako velké podniky.

Co se týká písmene b), EHSV doporučuje, aby Komise financovala iniciativy ve všech členských státech zaměřené na:

| — | zajištění přístupu k technologii, který by mohl být zajištěn prostřednictvím technologických uzlů poskytovaných příslušnými orgány odpovědnými za politiku v oblasti podnikání nebo orgány zastupujícími malé a střední podniky, |
| --- | --- |

—

zajištění přístupu k technologii, který by mohl být zajištěn prostřednictvím technologických uzlů poskytovaných příslušnými orgány odpovědnými za politiku v oblasti podnikání nebo orgány zastupujícími malé a střední podniky,

| — | provádění iniciativ v oblasti budování znalostí a kapacit zaměřených na malé a střední podniky s podporou poradenských služeb, které budou poskytovat orgány odpovědné za malé a střední podniky na základě vnitrostátních pobídek a pobídek EU, |
| --- | --- |

—

provádění iniciativ v oblasti budování znalostí a kapacit zaměřených na malé a střední podniky s podporou poradenských služeb, které budou poskytovat orgány odpovědné za malé a střední podniky na základě vnitrostátních pobídek a pobídek EU,

| — | využívání elektronického zadávání veřejných zakázek a výuku dovedností včetně poskytování nástrojů k odborné přípravě, například počítačových školení prostřednictvím zřizování podpůrných center pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

využívání elektronického zadávání veřejných zakázek a výuku dovedností včetně poskytování nástrojů k odborné přípravě, například počítačových školení prostřednictvím zřizování podpůrných center pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek.

| 3.4 | Otázka č. 4.
  Zadavatelé jsou státní subjekty, které podléhají politice vlády. Členské státy by měly náležitě vést své příslušné zadavatele k tomu, aby navrhli a zavedli elektronické zadávání veřejných zakázek. To může vyžadovat, aby členské státy začlenily strategie provádění elektronického zadávání veřejných zakázek do svých příslušných strategií v oblasti informačních a komunikačních technologií zaměřených na podnikovou a celostátní úroveň, a aby tak stanovily postupně stále náročnější milníky, které bude nutno splnit v konkrétním časovém rámci (7).
  Otázkou je, zda by elektronické zadávání veřejných zakázek mělo být jedinou cestou k účasti ve veřejných zakázkách. EHSV je toho názoru, že členské státy by měly co nejvíce zavádět elektronické zadávání veřejných zakázek jako primární způsob pro zadávání veřejných zakázek, pokud se však bude jednat o inteligentní návrh, který odráží konkrétní potřeby určitých odvětví. To je mimořádně důležité v oblasti sociálních služeb, u nichž je zadávání veřejných zakázek zvlášť složité. Základ pro elektronické zadávání veřejných zakázek na tyto služby musí být vypracován na základě potřeby, kterou musí zadání veřejné zakázky splnit, a specifických charakteristik dané služby.
  V tomto ohledu by strategie pro zavádění elektronického zadávání veřejných zakázek měly být také doplněny budováním kapacity a zvyšováním dovedností zaměstnanců ve veřejných orgánech a také snadno dostupnými podpůrnými centry pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek, k nimž budou mít přístup malé a střední podniky. |
| --- | --- |

3.4

Otázka č. 4.

Zadavatelé jsou státní subjekty, které podléhají politice vlády. Členské státy by měly náležitě vést své příslušné zadavatele k tomu, aby navrhli a zavedli elektronické zadávání veřejných zakázek. To může vyžadovat, aby členské státy začlenily strategie provádění elektronického zadávání veřejných zakázek do svých příslušných strategií v oblasti informačních a komunikačních technologií zaměřených na podnikovou a celostátní úroveň, a aby tak stanovily postupně stále náročnější milníky, které bude nutno splnit v konkrétním časovém rámci (7).

Otázkou je, zda by elektronické zadávání veřejných zakázek mělo být jedinou cestou k účasti ve veřejných zakázkách. EHSV je toho názoru, že členské státy by měly co nejvíce zavádět elektronické zadávání veřejných zakázek jako primární způsob pro zadávání veřejných zakázek, pokud se však bude jednat o inteligentní návrh, který odráží konkrétní potřeby určitých odvětví. To je mimořádně důležité v oblasti sociálních služeb, u nichž je zadávání veřejných zakázek zvlášť složité. Základ pro elektronické zadávání veřejných zakázek na tyto služby musí být vypracován na základě potřeby, kterou musí zadání veřejné zakázky splnit, a specifických charakteristik dané služby.

V tomto ohledu by strategie pro zavádění elektronického zadávání veřejných zakázek měly být také doplněny budováním kapacity a zvyšováním dovedností zaměstnanců ve veřejných orgánech a také snadno dostupnými podpůrnými centry pro usnadnění elektronického zadávání veřejných zakázek, k nimž budou mít přístup malé a střední podniky.

| 3.5 | Otázka č. 5.
  Provádění elektronických dražeb ukazuje, že elektronické postupy pro zadávání některých zakázek upravují již směrnice 2004/17 a 2004/18 – pokud budou tyto nástroje zvoleny.
  EHSV podporuje takový nástroj zadávání zakázek, jako je elektronická aukce. Tento nástroj na základě své vlastní podstaty vyžaduje rámec elektronického zadávání veřejných zakázek, pokud však bude vytvořen rámec podporující malé a střední podniky, jak bylo uvedeno v odstavci 3.3, a pokud bude využíván pouze v případě potřeby.
  Činnosti v rámci budování kapacit zaměřeného na vybudování potřebného podpůrného rámce mají zásadní význam, neboť zajistí rovné podmínky v elektronickém obchodu pro malé a střední podniky a nevládní organizace na straně jedné a velké podniky na straně druhé.
  EHSV upozorňuje na riziko „digitální propasti“, která vytvoří „nekalou“ hospodářskou soutěž, protože malé a střední podniky a nevládní organizace mohou být při účasti ve veřejných zakázkách znevýhodněny z důvodu „technologické“ překážky. |
| --- | --- |

3.5

Otázka č. 5.

Provádění elektronických dražeb ukazuje, že elektronické postupy pro zadávání některých zakázek upravují již směrnice 2004/17 a 2004/18 – pokud budou tyto nástroje zvoleny.

EHSV podporuje takový nástroj zadávání zakázek, jako je elektronická aukce. Tento nástroj na základě své vlastní podstaty vyžaduje rámec elektronického zadávání veřejných zakázek, pokud však bude vytvořen rámec podporující malé a střední podniky, jak bylo uvedeno v odstavci 3.3, a pokud bude využíván pouze v případě potřeby.

Činnosti v rámci budování kapacit zaměřeného na vybudování potřebného podpůrného rámce mají zásadní význam, neboť zajistí rovné podmínky v elektronickém obchodu pro malé a střední podniky a nevládní organizace na straně jedné a velké podniky na straně druhé.

EHSV upozorňuje na riziko „digitální propasti“, která vytvoří „nekalou“ hospodářskou soutěž, protože malé a střední podniky a nevládní organizace mohou být při účasti ve veřejných zakázkách znevýhodněny z důvodu „technologické“ překážky.

| 3.6 | Otázka č. 6.
  EHSV je přesvědčen, že veřejné zakázky je třeba primárně zadávat prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek pod podmínkou, že způsob zadávání veřejných zakázek bude odrážet specifické charakteristiky a komplexní potřeby, jimiž se některá odvětví vyznačují– jako jsou zakázky na služby podle přílohy B.
  Rovné podmínky však lze v každém případě zajistit pouze tehdy, budou-li mít malé a střední podniky a nevládní organizace kapacitu působit v prostředí B2G. Dnes tomu tak nemusí být a v tomto smyslu je třeba směrovat budování kapacit ze strany EK a členských států. |
| --- | --- |

3.6

Otázka č. 6.

EHSV je přesvědčen, že veřejné zakázky je třeba primárně zadávat prostřednictvím elektronického zadávání veřejných zakázek pod podmínkou, že způsob zadávání veřejných zakázek bude odrážet specifické charakteristiky a komplexní potřeby, jimiž se některá odvětví vyznačují– jako jsou zakázky na služby podle přílohy B.

Rovné podmínky však lze v každém případě zajistit pouze tehdy, budou-li mít malé a střední podniky a nevládní organizace kapacitu působit v prostředí B2G. Dnes tomu tak nemusí být a v tomto smyslu je třeba směrovat budování kapacit ze strany EK a členských států.

| 3.7 | Otázka č. 7.
  Nadbytečné a nepřiměřené překážky pro přeshraniční účast při elektronickém zadávání veřejných zakázek budou vyplývat především z těchto problémů:






  — | ověřovací mechanismus, |
| --- | --- | --- |

3.7

Otázka č. 7.

Nadbytečné a nepřiměřené překážky pro přeshraniční účast při elektronickém zadávání veřejných zakázek budou vyplývat především z těchto problémů:

—

ověřovací mechanismus,

| — | obchodní postupy, |
| --- | --- |

—

obchodní postupy,

| — | jazyk, |
| --- | --- |

—

jazyk,

| — | ochota otevřít místní trh konkurenci. |
| --- | --- |

—

ochota otevřít místní trh konkurenci.

EHSV navrhuje, aby EK sestavila a přijala dohodnutý akční plán doplněný systémem monitorování provádění, který bude určený na zajištění překonání uvedených překážek.

| 3.8 | Otázka č. 8.
  Bránit viditelnému oznámení nabídkových řízení pod prahovou hodnotou v rámci elektronického zadávání veřejných zakázek by pravděpodobně znamenalo omezení přeshraniční účasti na vnitřním trhu elektronického zadávání veřejných zakázek především na velké podniky.
  Je třeba zdůraznit, že viditelnost příležitostí veřejných zakázek pod prahovou hodnotou na jednotném trhu je důležitá pro malé a střední podniky a mikropodniky, protože specifikace uvedené v takových nabídkových řízeních velmi často spadají do rámce kvalifikační, organizační a finanční kapacity takového podniku. Účast přeshraničního obchodu prostřednictvím veřejných zakázkách pod prahovou hodnotou malých a středních podniků a mikropodniků by tedy posílila jednotný trh.
  Vzhledem k tomu, že rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek sestává z různých kroků počínaje elektronickým oznámením a konče elektronickou fakturací, EHSV doporučuje, aby politika EU pro elektronické zadávání veřejných zakázek zavedla, že všechny postupy zadávání veřejných zakázek – pod i nad prahovou hodnotou – budou viditelně uloženy v centrálním portálu jednotného trhu a také ve vnitrostátním centrálním portálu, který bude podporován elektronickým oznámením. |
| --- | --- |

3.8

Otázka č. 8.

Bránit viditelnému oznámení nabídkových řízení pod prahovou hodnotou v rámci elektronického zadávání veřejných zakázek by pravděpodobně znamenalo omezení přeshraniční účasti na vnitřním trhu elektronického zadávání veřejných zakázek především na velké podniky.

Je třeba zdůraznit, že viditelnost příležitostí veřejných zakázek pod prahovou hodnotou na jednotném trhu je důležitá pro malé a střední podniky a mikropodniky, protože specifikace uvedené v takových nabídkových řízeních velmi často spadají do rámce kvalifikační, organizační a finanční kapacity takového podniku. Účast přeshraničního obchodu prostřednictvím veřejných zakázkách pod prahovou hodnotou malých a středních podniků a mikropodniků by tedy posílila jednotný trh.

Vzhledem k tomu, že rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek sestává z různých kroků počínaje elektronickým oznámením a konče elektronickou fakturací, EHSV doporučuje, aby politika EU pro elektronické zadávání veřejných zakázek zavedla, že všechny postupy zadávání veřejných zakázek – pod i nad prahovou hodnotou – budou viditelně uloženy v centrálním portálu jednotného trhu a také ve vnitrostátním centrálním portálu, který bude podporován elektronickým oznámením.

| 3.9 | Otázka č. 9.
  EHSV je toho názoru, že legislativní rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek je obsáhlý. Selhání vyplývají z nedostatečné vůle jej provádět. |
| --- | --- |

3.9

Otázka č. 9.

EHSV je toho názoru, že legislativní rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek je obsáhlý. Selhání vyplývají z nedostatečné vůle jej provádět.

| 3.10 | Otázka č. 10.
  Řešení jsou příliš často vedena technickou architekturou a nikoli obchodním postupem. Uplatňovaná úroveň bezpečnosti by měla odrážet stupeň příslušného rizika a investice do přijatého bezpečnostního rámce by měly být vzhledem k uvedenému riziku vyvážené.
  Důraz na bezpečnost při projektování ověřovacího mechanismu v elektronickém zadávání veřejných zakázek vychází z pokročilých elektronických podpisů. Získání pokročilých elektronických podpisů je však nákladné – z hlediska zřizování,nákladů na digitální certifikáty atd.
  Vzniká otázka: mělo by být elektronické zadávání veřejných zakázek de facto vázáno na ověřovací mechanismus pomocí pokročilého elektronického podpisu?
  EHSV je toho názoru, že předtím, než bude vydáno rozhodnutí, podle něhož by měl být ověřovací mechanismus pro elektronické zadávání veřejných zakázek vázán na pokročilé elektronické podpisy, měla by proběhnout rozsáhlejší diskuse Komise a členských států o rizicích pro elektronické zadávání veřejných zakázek.
  Je vhodné připomenout, že debetní či kreditní platební karta (která v případě, že dojde k její ztrátě nebo odcizení, vystavuje člověka finančnímu riziku) vyžaduje čtyřmístné osobní identifikační číslo. EHSV nastoluje tyto otázky:






  — | Potřebují všechny fáze hodnotového řetězce elektronického zadávání veřejných zakázek ověřování pomocí pokročilého elektronického podpisu? Je požadována tato úroveň bezpečnosti nutná pro vstup na daný portál, prohlížení informací o nabídkových řízeních a pro umožnění elektronických a mobilních služeb, jako je oznamování apod.? |
| --- | --- | --- |

3.10

Otázka č. 10.

Řešení jsou příliš často vedena technickou architekturou a nikoli obchodním postupem. Uplatňovaná úroveň bezpečnosti by měla odrážet stupeň příslušného rizika a investice do přijatého bezpečnostního rámce by měly být vzhledem k uvedenému riziku vyvážené.

Důraz na bezpečnost při projektování ověřovacího mechanismu v elektronickém zadávání veřejných zakázek vychází z pokročilých elektronických podpisů. Získání pokročilých elektronických podpisů je však nákladné – z hlediska zřizování,nákladů na digitální certifikáty atd.

Vzniká otázka: mělo by být elektronické zadávání veřejných zakázek de facto vázáno na ověřovací mechanismus pomocí pokročilého elektronického podpisu?

EHSV je toho názoru, že předtím, než bude vydáno rozhodnutí, podle něhož by měl být ověřovací mechanismus pro elektronické zadávání veřejných zakázek vázán na pokročilé elektronické podpisy, měla by proběhnout rozsáhlejší diskuse Komise a členských států o rizicích pro elektronické zadávání veřejných zakázek.

Je vhodné připomenout, že debetní či kreditní platební karta (která v případě, že dojde k její ztrátě nebo odcizení, vystavuje člověka finančnímu riziku) vyžaduje čtyřmístné osobní identifikační číslo. EHSV nastoluje tyto otázky:

—

Potřebují všechny fáze hodnotového řetězce elektronického zadávání veřejných zakázek ověřování pomocí pokročilého elektronického podpisu? Je požadována tato úroveň bezpečnosti nutná pro vstup na daný portál, prohlížení informací o nabídkových řízeních a pro umožnění elektronických a mobilních služeb, jako je oznamování apod.?

| — | Pokud to požadováno není, měl by být ověřovací mechanismus dvouúrovňový: prostá registrace pro ty procesy v hodnotovém řetězci, které jsou v rámci tradičního obchodního postupu veřejně dostupné, a vyšší úroveň ověřování pro podávání nabídky nebo účast v elektronické dražbě? |
| --- | --- |

—

Pokud to požadováno není, měl by být ověřovací mechanismus dvouúrovňový: prostá registrace pro ty procesy v hodnotovém řetězci, které jsou v rámci tradičního obchodního postupu veřejně dostupné, a vyšší úroveň ověřování pro podávání nabídky nebo účast v elektronické dražbě?

| — | Jestliže je použit dvouúrovňový ověřovací mechanismus, znamená to, že vyšší úroveň ověřování je založena na pokročilém elektronickém podpisu nebo by měl být použit méně složitý, ale bezpečný ověřovací mechanismus? |
| --- | --- |

—

Jestliže je použit dvouúrovňový ověřovací mechanismus, znamená to, že vyšší úroveň ověřování je založena na pokročilém elektronickém podpisu nebo by měl být použit méně složitý, ale bezpečný ověřovací mechanismus?

| — | Měl by být ověřovací mechanismus budován na základě silného alfanumerického hesla spolu se silným numerickým číslem PIN nebo by měl zahrnovat uvedené prvky společně s jedinečným náhodně generovaným heslem podobně jako u přístupu k elektronickému bankovnictví? |
| --- | --- |

—

Měl by být ověřovací mechanismus budován na základě silného alfanumerického hesla spolu se silným numerickým číslem PIN nebo by měl zahrnovat uvedené prvky společně s jedinečným náhodně generovaným heslem podobně jako u přístupu k elektronickému bankovnictví?

EHSV zastává názor, že jakkoli musí pro elektronické zadávání veřejných zakázek existovat bezpečný mechanismus, řešení musí být úměrné riziku a co nejméně složité pro realizaci.

V případě, že bude rozhodnuto tak, že nejlepším bezpečnostním modelem pro elektronické zadávání veřejných zakázek by měly být pokročilé kvalifikované certifikáty, EHSV navrhuje, aby práce v této oblasti vycházely z Virtuálního spisu společnosti (Virtual Company Dossier, VCD), který používá projekt celoevropského elektronického zadávání veřejných zakázek (Pan European Public Procurement Online, PEPPOL) (8).

EHSV bere na vědomí, že stávající směrnice stanoví, že by zadavatelé měli uznávat ekvivalenty certifikátů. Skutečností je, že v praxi je často obtížné ekvivalenty najít a některé členské státy požadují zdlouhavé postupy, jako předkládání autorizovaných překladů, úředně ověřených, s ověřovací doložkou, nebo požadují pouze originály. Tento postup je nepružný a nákladný nikoli jen pro podniky, ale i pro zadavatele.

| 3.11 | Otázka č. 11.
  Pokud jde o problematiku jazyka, existují skutečné překážky. Není možné zavést rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek v rámci EU bez schopnosti informovat o nabídkovém řízení ve všech 27 členských státech. Na druhou stranu překládání dokumentu o nabídkovém řízení vnitrostátním zadavatelem do úředních jazyků EU, natož do všech jazyků 27 členských států, aby bylo nabídkové řízení dostupné pro všechny podniky ve všech členských státech, je nepraktické, nákladné a zpomalilo by průběh zadání veřejné zakázky.
  Je důležité, aby podniky či jednotlivci mající zájem o nabídkové řízení měli informace o tom, jaká nabídková řízení jsou k dispozici. Tato informace by měla být dostupná bez jakýchkoli jazykových překážek. Poté bude záležet na žádajícím podniku (velkém, malém, středním či mikropodniku), aby hledal další informace prostřednictvím center pro usnadnění podpory, jak je navrženo v tomto stanovisku, a zda vynaloží další výdaje na podrobnější překlad nad rámec toho, co je dosažitelné prostřednictvím navrhovaných jazykových nástrojů.
  Potenciálním řešením by mohl být Komisí vyvinutý překladatelský nástroj pro zadávání veřejných zakázek on-line, zvlášť navržený a upravený pro technický jazyk nabídkové dokumentace – tedy se zvláštním důrazem na správný překlad technických výrazů, jako „moci“, „povinný“ atd., bez odchylek, které by mohly vést k nesprávnému výkladu.
  Takový nástroj však lze použít jen v případě těch nejjednodušších veřejných zakázek se zaručenou jasností, aby veřejným zadavatelům ani uchazečům o zakázku nezpůsobil vyšší administrativní zátěž, ale naopak pro ně byl skutečným přínosem. |
| --- | --- |

3.11

Otázka č. 11.

Pokud jde o problematiku jazyka, existují skutečné překážky. Není možné zavést rámec pro elektronické zadávání veřejných zakázek v rámci EU bez schopnosti informovat o nabídkovém řízení ve všech 27 členských státech. Na druhou stranu překládání dokumentu o nabídkovém řízení vnitrostátním zadavatelem do úředních jazyků EU, natož do všech jazyků 27 členských států, aby bylo nabídkové řízení dostupné pro všechny podniky ve všech členských státech, je nepraktické, nákladné a zpomalilo by průběh zadání veřejné zakázky.

Je důležité, aby podniky či jednotlivci mající zájem o nabídkové řízení měli informace o tom, jaká nabídková řízení jsou k dispozici. Tato informace by měla být dostupná bez jakýchkoli jazykových překážek. Poté bude záležet na žádajícím podniku (velkém, malém, středním či mikropodniku), aby hledal další informace prostřednictvím center pro usnadnění podpory, jak je navrženo v tomto stanovisku, a zda vynaloží další výdaje na podrobnější překlad nad rámec toho, co je dosažitelné prostřednictvím navrhovaných jazykových nástrojů.

Potenciálním řešením by mohl být Komisí vyvinutý překladatelský nástroj pro zadávání veřejných zakázek on-line, zvlášť navržený a upravený pro technický jazyk nabídkové dokumentace – tedy se zvláštním důrazem na správný překlad technických výrazů, jako „moci“, „povinný“ atd., bez odchylek, které by mohly vést k nesprávnému výkladu.

Takový nástroj však lze použít jen v případě těch nejjednodušších veřejných zakázek se zaručenou jasností, aby veřejným zadavatelům ani uchazečům o zakázku nezpůsobil vyšší administrativní zátěž, ale naopak pro ně byl skutečným přínosem.

| 3.12 | Otázka č. 12.
  EHSV doporučuje, aby Komise ovlivňovala členské státy a vedla je k budování rámců pro elektronické zadávání veřejných zakázek na základě „otevřených“ standardů.
  EHSV doporučuje, aby Komise povzbuzovala členské státy k využívání otevřeného řešení e-PRIOR, které Komise zpřístupnila jako bezplatné otevřené komponenty pro začleňování do každého vyvíjeného řešení pro elektronické zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

3.12

Otázka č. 12.

EHSV doporučuje, aby Komise ovlivňovala členské státy a vedla je k budování rámců pro elektronické zadávání veřejných zakázek na základě „otevřených“ standardů.

EHSV doporučuje, aby Komise povzbuzovala členské státy k využívání otevřeného řešení e-PRIOR, které Komise zpřístupnila jako bezplatné otevřené komponenty pro začleňování do každého vyvíjeného řešení pro elektronické zadávání veřejných zakázek.

| 3.13 | Otázka č. 13.
  EHSV doporučuje, aby Komise povzbuzovala a zvyšovala poskytování řešení z otevřených zdrojů pro začleňování do stávajících nebo vyvíjených systémů elektronického zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

3.13

Otázka č. 13.

EHSV doporučuje, aby Komise povzbuzovala a zvyšovala poskytování řešení z otevřených zdrojů pro začleňování do stávajících nebo vyvíjených systémů elektronického zadávání veřejných zakázek.

| 3.14 | Otázka č. 14.
  EHSV souhlasí s tím, aby EK nadále vyvíjela svůj soubor aplikací, jako jsou řešení e-PRIOR, a poskytovala je k využití členským státům. |
| --- | --- |

3.14

Otázka č. 14.

EHSV souhlasí s tím, aby EK nadále vyvíjela svůj soubor aplikací, jako jsou řešení e-PRIOR, a poskytovala je k využití členským státům.

| 3.15 | Otázka č. 15.
  Jak bylo zmíněno, EK a členské státy musí zahájit trvalé budování kapacit, které budou podporovat malé a střední podniky v přípravě na elektronický obchod typu B2G. Otázka „jazyka“ je pro malé a střední podniky daleko obtížnější překážkou, mají-li se účastnit elektronického zadávání veřejných zakázek v rámci celé Evropské unie. |
| --- | --- |

3.15

Otázka č. 15.

Jak bylo zmíněno, EK a členské státy musí zahájit trvalé budování kapacit, které budou podporovat malé a střední podniky v přípravě na elektronický obchod typu B2G. Otázka „jazyka“ je pro malé a střední podniky daleko obtížnější překážkou, mají-li se účastnit elektronického zadávání veřejných zakázek v rámci celé Evropské unie.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 571 v konečném znění.

1

(2)  SEK(2010) 1214 v konečném znění.

2

(3)  KOM(2011) 15 - „zelené knihy o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek“ Viz strana 113 v tomto čísle Úředního věstníku.

3

(4)  Architektura IKT je plánem pro systematické a kompletní definování stávajícího IKT (výchozí hodnota) a/nebo žádoucího (cíleného) rámce, který je určen pro dosažení optimálního výkonu na základě účinnosti, norem, škálovatelnosti, interoperability, soudržnosti, otevřeného prostředí atd.

4

(5)  Někteří zadavatelé např. vyžadují únavné postupy, jako je dodání ověřených překladů opatřených apostilou.

5

(6)  Pro další příklady viz strana 5 zelené knihy o rozšířeném využití elektronického zadávání veřejných zakázek v EU, SEK(2010) 1214, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/e-procurement/green-paper_en.pdf.

6

(7)  Příklady osvědčených postupů v EU již existují a patří mezi ně Itálie, Portugalsko, Dánsko, Rakousko či Spojené království.

7

(8)  http://www.peppol.eu/

8

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/105

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Využívání výhod elektronické fakturace v Evropě“

KOM(2010) 712 v konečném znění

2011/C 318/17

Zpravodaj: pan IOZIA

Dne 2. prosince 2010 se Komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Využívání výhod elektronické fakturace v Evropě

KOM(2010) 712 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 119 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vyslovuje Komisi svoji podporu a uznání a souhlasí s obsahem sdělení, které spadá do rámce Digitální agendy pro Evropu. Modernizace nástrojů, které upravují hospodářské vztahy, a technologické inovace nepřinášejí jen mimořádné úspory, ale přispívají rovněž k šíření inovací a k dosažení cílů vytyčených ve strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vyslovuje Komisi svoji podporu a uznání a souhlasí s obsahem sdělení, které spadá do rámce Digitální agendy pro Evropu. Modernizace nástrojů, které upravují hospodářské vztahy, a technologické inovace nepřinášejí jen mimořádné úspory, ale přispívají rovněž k šíření inovací a k dosažení cílů vytyčených ve strategii Evropa 2020.

| 1.2 | Dokončení Digitální agendy pro Evropu bude klíčové pro oživení vnitřního trhu jakožto faktoru udržitelného sociálního a hospodářského rozvoje. |
| --- | --- |

1.2

Dokončení Digitální agendy pro Evropu bude klíčové pro oživení vnitřního trhu jakožto faktoru udržitelného sociálního a hospodářského rozvoje.

| 1.3 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba brát mimořádný zřetel na výhody, které může přinést všeobecné šíření elektronických faktur. Tyto výhody bude třeba spravedlivě rozložit mezi různé typy podniků, zejména však malé a střední podniky. Mimořádnou pozornost bude třeba věnovat jejich specifickým potřebám v oblasti digitální gramotnosti a omezení nákladů na přístup k digitálním platformám a k softwaru pro správu. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zdůrazňuje, že je třeba brát mimořádný zřetel na výhody, které může přinést všeobecné šíření elektronických faktur. Tyto výhody bude třeba spravedlivě rozložit mezi různé typy podniků, zejména však malé a střední podniky. Mimořádnou pozornost bude třeba věnovat jejich specifickým potřebám v oblasti digitální gramotnosti a omezení nákladů na přístup k digitálním platformám a k softwaru pro správu.

| 1.4 | EHSV vyzývá Komisi, aby se zasadila o co nejrychlejší přijetí nového právního předpisu o elektronickém podpisu, a klade si otázku, zda by nebylo vhodnější přijmout nařízení místo směrnice, aby se zamezilo různým a problematickým transpozicím, v jejichž důsledku by se příslušné právní předpisy i nadále lišily. Přezkum systému nepřímého zdanění DPH již zohledňuje zrovnoprávnění papírových stvrzenek s elektronickými, aby bylo možné uchovávat účetní dokumenty a faktury. Daňové správy členských států by měly co nejdříve přizpůsobit své předpisy tomuto záměru. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vyzývá Komisi, aby se zasadila o co nejrychlejší přijetí nového právního předpisu o elektronickém podpisu, a klade si otázku, zda by nebylo vhodnější přijmout nařízení místo směrnice, aby se zamezilo různým a problematickým transpozicím, v jejichž důsledku by se příslušné právní předpisy i nadále lišily. Přezkum systému nepřímého zdanění DPH již zohledňuje zrovnoprávnění papírových stvrzenek s elektronickými, aby bylo možné uchovávat účetní dokumenty a faktury. Daňové správy členských států by měly co nejdříve přizpůsobit své předpisy tomuto záměru.

| 1.5 | Co se týče zejména malých a středních podniků, doporučuje EHSV chránit jejich zájmy v oblasti placení DPH, která by se měla vybírat při úhradě elektronické faktury a ne k určitému datu od jejího vystavení. Nový systém bude muset řádně zohlednit problémy, které mohou malým a středním podnikům vyvstat při řízení likvidity. |
| --- | --- |

1.5

Co se týče zejména malých a středních podniků, doporučuje EHSV chránit jejich zájmy v oblasti placení DPH, která by se měla vybírat při úhradě elektronické faktury a ne k určitému datu od jejího vystavení. Nový systém bude muset řádně zohlednit problémy, které mohou malým a středním podnikům vyvstat při řízení likvidity.

| 1.6 | EHSV podporuje široké přijetí elektronické fakturace, která by proběhla hladce, nicméně by byla nepovinná, a nedomnívá se, že nastanou podmínky, které by vyžadovaly povinné zavedení takovéhoto systému, přestože oceňuje jeho cíle. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje široké přijetí elektronické fakturace, která by proběhla hladce, nicméně by byla nepovinná, a nedomnívá se, že nastanou podmínky, které by vyžadovaly povinné zavedení takovéhoto systému, přestože oceňuje jeho cíle.

| 1.7 | EHSV doporučuje Komisi, aby opatření nezbytná k uskutečnění navrhovaného cíle byla přijímána obezřetně a pozorně, a podnikům a spotřebitelům tak nevznikly tak zbytečné a tíživé problémy. |
| --- | --- |

1.7

EHSV doporučuje Komisi, aby opatření nezbytná k uskutečnění navrhovaného cíle byla přijímána obezřetně a pozorně, a podnikům a spotřebitelům tak nevznikly tak zbytečné a tíživé problémy.

| 1.8 | Existence dvou režimů se stejnou právní hodnotou zároveň, tj. elektronických i papírových faktur, by mělo všem umožnit vybrat si model, který je pro jejich konkrétní potřeby nejvhodnější. |
| --- | --- |

1.8

Existence dvou režimů se stejnou právní hodnotou zároveň, tj. elektronických i papírových faktur, by mělo všem umožnit vybrat si model, který je pro jejich konkrétní potřeby nejvhodnější.

| 1.9 | EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla globální standardy elektronické fakturace. Normalizace a interoperabilita systémů jsou hlavními faktory šíření a úspěchu elektronické fakturace, neboť umožňují rozvoj vnitřního trhu a zvýšení počtu subjektů na trhu. Současný stav je však takový, že trh je roztříštěn a neprobíhá na něm komunikace, což v praxi brání rozvoji tohoto nástroje vhodného k přeshraničním transakcím. |
| --- | --- |

1.9

EHSV vyzývá Komisi, aby zavedla globální standardy elektronické fakturace. Normalizace a interoperabilita systémů jsou hlavními faktory šíření a úspěchu elektronické fakturace, neboť umožňují rozvoj vnitřního trhu a zvýšení počtu subjektů na trhu. Současný stav je však takový, že trh je roztříštěn a neprobíhá na něm komunikace, což v praxi brání rozvoji tohoto nástroje vhodného k přeshraničním transakcím.

| 1.10 | Pilotní projekt PEPPOL by měl být zevšeobecněn a měl by trvale propojit ty oblasti, kde již elektronická fakturace funguje. Měla by se věnovat větší pozornost potřebám malých a středních podniků. |
| --- | --- |

1.10

Pilotní projekt PEPPOL by měl být zevšeobecněn a měl by trvale propojit ty oblasti, kde již elektronická fakturace funguje. Měla by se věnovat větší pozornost potřebám malých a středních podniků.

| 1.11 | Sdělení se nezabývá spotřebiteli jakožto plátci elektronických faktur, ani jejich potřebami a zájmy. Výhod spojených s hrazením elektronických faktur budou moci využít pouze ti, kdo mají dobré zkušenosti s využíváním informačních technologií. |
| --- | --- |

1.11

Sdělení se nezabývá spotřebiteli jakožto plátci elektronických faktur, ani jejich potřebami a zájmy. Výhod spojených s hrazením elektronických faktur budou moci využít pouze ti, kdo mají dobré zkušenosti s využíváním informačních technologií.

| 1.12 | Vzhledem k pravděpodobnému šíření tohoto nástroje by mělo být možné vytvořit účinný cyklus: prohlédnutí elektronického katalogu, rozhodnutí a objednávka, zaslání zboží, vystavení faktury, platba a současný převod dlužné částky automaticky vypočítané podle příslušné sazby DPH (v závislosti na druhu zboží a obchodního partnera) finanční správě. |
| --- | --- |

1.12

Vzhledem k pravděpodobnému šíření tohoto nástroje by mělo být možné vytvořit účinný cyklus: prohlédnutí elektronického katalogu, rozhodnutí a objednávka, zaslání zboží, vystavení faktury, platba a současný převod dlužné částky automaticky vypočítané podle příslušné sazby DPH (v závislosti na druhu zboží a obchodního partnera) finanční správě.

| 1.13 | Urychlení těchto procesů přinese značnou úsporu času, včasnější platby a omezení výskytu falešných faktur. |
| --- | --- |

1.13

Urychlení těchto procesů přinese značnou úsporu času, včasnější platby a omezení výskytu falešných faktur.

| 1.14 | Projekty v oblasti elektronického obchodování financované EU by měly zahrnovat závaznou povinnost, že do určitého podílu všech pilotních projektů budou zapojeny malé a střední podniky. To by mohlo nasměrovat pozornost k potřebám malých a středních podniků již v prvních fázích těchto iniciativ, a v prvé řadě ovlivnit vývoj inovačních technologií pro malé a střední podniky (například pro projekt PEPPOL). |
| --- | --- |

1.14

Projekty v oblasti elektronického obchodování financované EU by měly zahrnovat závaznou povinnost, že do určitého podílu všech pilotních projektů budou zapojeny malé a střední podniky. To by mohlo nasměrovat pozornost k potřebám malých a středních podniků již v prvních fázích těchto iniciativ, a v prvé řadě ovlivnit vývoj inovačních technologií pro malé a střední podniky (například pro projekt PEPPOL).

| 1.15 | Evropská komise by měla klást větší důraz na nutnost, aby národní veřejné správy uplatňovaly zásadu rovného zacházení s papírovými a elektronickými fakturami, a byly tak odstraněny překážky bránící přeshraničnímu obchodu. Pokud budou dodrženy všechny platné náležitosti, odpadla by zejména povinnost uplatňovat specifická technická řešení (např. elektronický podpis), která u papírových faktur nejsou nutná, a povinnost, která dosud existuje v některých členských státech, razítkovat elektronické faktury pro účely daňových kontrol. |
| --- | --- |

1.15

Evropská komise by měla klást větší důraz na nutnost, aby národní veřejné správy uplatňovaly zásadu rovného zacházení s papírovými a elektronickými fakturami, a byly tak odstraněny překážky bránící přeshraničnímu obchodu. Pokud budou dodrženy všechny platné náležitosti, odpadla by zejména povinnost uplatňovat specifická technická řešení (např. elektronický podpis), která u papírových faktur nejsou nutná, a povinnost, která dosud existuje v některých členských státech, razítkovat elektronické faktury pro účely daňových kontrol.

| 1.16 | Pobídky pro malé a střední podniky by mohly být připraveny ve spolupráci s místními veřejnými orgány, a to prostřednictvím zvláštních programů. Měla by se zvážit účast GŘ REGIO. |
| --- | --- |

1.16

Pobídky pro malé a střední podniky by mohly být připraveny ve spolupráci s místními veřejnými orgány, a to prostřednictvím zvláštních programů. Měla by se zvážit účast GŘ REGIO.

| 1.17 | EHSV považuje za pozitivní, že bylo zřízeno Evropské fórum pro elektronickou fakturaci, a prohlašuje, že je připraven se zapojit do jeho činnosti. |
| --- | --- |

1.17

EHSV považuje za pozitivní, že bylo zřízeno Evropské fórum pro elektronickou fakturaci, a prohlašuje, že je připraven se zapojit do jeho činnosti.

2.   Úvod

| 2.1 | Faktura je základní dokument, který si vyměňují obchodní partneři mezi sebou, ale i s konečnými spotřebiteli. Kromě své hlavní funkce, kterou je žádost prodávajícího o platbu od kupujícího za dodané zboží nebo služby, je faktura rovněž důležitým účetním dokladem a má pro oba obchodní partnery potenciální právní důsledky, neboť je smluvním dokumentem ve vztahu mezi podniky a spotřebiteli. V některých zemích je faktura klíčovým dokladem pro daňová přiznání, pro vrácení a pro vyplnění dovozního či vývozního prohlášení. |
| --- | --- |

2.1

Faktura je základní dokument, který si vyměňují obchodní partneři mezi sebou, ale i s konečnými spotřebiteli. Kromě své hlavní funkce, kterou je žádost prodávajícího o platbu od kupujícího za dodané zboží nebo služby, je faktura rovněž důležitým účetním dokladem a má pro oba obchodní partnery potenciální právní důsledky, neboť je smluvním dokumentem ve vztahu mezi podniky a spotřebiteli. V některých zemích je faktura klíčovým dokladem pro daňová přiznání, pro vrácení a pro vyplnění dovozního či vývozního prohlášení.

| 2.2 | Zúčastněnými stranami jsou kupující a prodávající. Za určitých okolností mohou být třetími stranami doručitel a příjemce, jako v případě dopravců nebo poskytovatelů logistických služeb. |
| --- | --- |

2.2

Zúčastněnými stranami jsou kupující a prodávající. Za určitých okolností mohou být třetími stranami doručitel a příjemce, jako v případě dopravců nebo poskytovatelů logistických služeb.

| 2.3 | Elektronická fakturace je automatizovaný postup vystavování, zasílání, obdržení a zpracování údajů na faktuře elektronickou cestou. Elektronická fakturace je součástí složité sítě obchodních postupů a procesů, souhrnně označovaných z hlediska dodavatele jako cyklus příkaz-příjem platby a z hlediska nabyvatele jako cyklus nákup-platba. |
| --- | --- |

2.3

Elektronická fakturace je automatizovaný postup vystavování, zasílání, obdržení a zpracování údajů na faktuře elektronickou cestou. Elektronická fakturace je součástí složité sítě obchodních postupů a procesů, souhrnně označovaných z hlediska dodavatele jako cyklus příkaz-příjem platby a z hlediska nabyvatele jako cyklus nákup-platba.

| 2.4 | Cílem Digitální agendy pro Evropu, jedné ze sedmi „stěžejních“ iniciativ Evropské unie zaměřených na konkrétní provádění strategie Evropa 2020, je podpořit prostřednictvím změny právních předpisů vývoj v oblasti informačních technologií usilujících mj. o zjednodušení a omezení povinností v zájmu uskutečnění vnitřního trhu. Bude zahájeno více než sto iniciativ a přijato na třicet legislativních opatření, aby bylo v nadcházejících deseti letech uskutečněno třinácti cílů v oblasti základní výkonnosti. |
| --- | --- |

2.4

Cílem Digitální agendy pro Evropu, jedné ze sedmi „stěžejních“ iniciativ Evropské unie zaměřených na konkrétní provádění strategie Evropa 2020, je podpořit prostřednictvím změny právních předpisů vývoj v oblasti informačních technologií usilujících mj. o zjednodušení a omezení povinností v zájmu uskutečnění vnitřního trhu. Bude zahájeno více než sto iniciativ a přijato na třicet legislativních opatření, aby bylo v nadcházejících deseti letech uskutečněno třinácti cílů v oblasti základní výkonnosti.

| 2.5 | Komise se ve svém sdělení, k němuž dospěla po pěti letech příprav a rozsáhlých konzultací, zabývá velmi významnou oblastí agendy, totiž elektronickou fakturací, a za cíl si vytyčila učinit z ní do roku 2020 hlavní způsob fakturace. Podle propočtů se v současné době provádí elektronicky pouze 5 % veškerých faktur vystavovaných podniky. |
| --- | --- |

2.5

Komise se ve svém sdělení, k němuž dospěla po pěti letech příprav a rozsáhlých konzultací, zabývá velmi významnou oblastí agendy, totiž elektronickou fakturací, a za cíl si vytyčila učinit z ní do roku 2020 hlavní způsob fakturace. Podle propočtů se v současné době provádí elektronicky pouze 5 % veškerých faktur vystavovaných podniky.

| 2.6 | Komise odhaduje, že potenciální úspory, jichž by bylo možné dosáhnout, by za šest let činily 240 miliard eur (1). Evropská asociace podnikových financí (European Agency of Corporate Treasury, EACT) dospěla k podobnému výsledku. Odhaduje, že podniky by elektronickým zpracováním mohly uspořit až 80 % běžných nákladů na vystavování faktur, protože by zamezily spotřebě papíru a výrazně omezily práci s tím spojenou. Vytvoření jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) umožní sladit fakturaci s platbami tím, že bude možné systémy integrovat a vytvořit „interoperabilní evropské systémy elektronické fakturace“. |
| --- | --- |

2.6

Komise odhaduje, že potenciální úspory, jichž by bylo možné dosáhnout, by za šest let činily 240 miliard eur (1). Evropská asociace podnikových financí (European Agency of Corporate Treasury, EACT) dospěla k podobnému výsledku. Odhaduje, že podniky by elektronickým zpracováním mohly uspořit až 80 % běžných nákladů na vystavování faktur, protože by zamezily spotřebě papíru a výrazně omezily práci s tím spojenou. Vytvoření jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) umožní sladit fakturaci s platbami tím, že bude možné systémy integrovat a vytvořit „interoperabilní evropské systémy elektronické fakturace“.

| 2.7 | K vytyčeným prioritám patří:






  — | „zajistit právní jistotu a jasné technické prostředí pro elektronické faktury tak, aby se usnadnilo jejich masové přijetí, |
| --- | --- | --- |

2.7

K vytyčeným prioritám patří:

—

„zajistit právní jistotu a jasné technické prostředí pro elektronické faktury tak, aby se usnadnilo jejich masové přijetí,

| — | podněcovat a podporovat vypracování otevřených a interoperabilních řešení pro elektronickou fakturaci na základě společného standardu, a přitom věnovat zvláštní pozornost potřebám MSP, |
| --- | --- |

—

podněcovat a podporovat vypracování otevřených a interoperabilních řešení pro elektronickou fakturaci na základě společného standardu, a přitom věnovat zvláštní pozornost potřebám MSP,

| — | podporovat zavádění elektronické fakturace vytvářením organizačních struktur, jako např. národních fór pro elektronickou fakturaci a Evropského mnohostranného fóra“. |
| --- | --- |

—

podporovat zavádění elektronické fakturace vytvářením organizačních struktur, jako např. národních fór pro elektronickou fakturaci a Evropského mnohostranného fóra“.

3.   Připomínky a poznámky EHSV

| 3.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) je přesvědčeným zastáncem stěžejní iniciativy Digitální agenda pro Evropu a iniciativu Komise vítá. V různých dřívějších stanoviscích (2) podpořil přijetí programů a legislativních iniciativ zaměřených na větší využívání informačních a komunikačních technologií (IKT). |
| --- | --- |

3.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) je přesvědčeným zastáncem stěžejní iniciativy Digitální agenda pro Evropu a iniciativu Komise vítá. V různých dřívějších stanoviscích (2) podpořil přijetí programů a legislativních iniciativ zaměřených na větší využívání informačních a komunikačních technologií (IKT).

| 3.2 | Počet faktur a jiných dokladů o platbě v Evropě přesahuje 30 miliard. V roce 2011 budou 3 miliardy faktur a jiných dokladů o platbě zaslány elektronickou poštou, elektronické faktury budou tvořit pouze část. Tento systém již využívá více než 4,5 milionů podniků a přes 75 milionů spotřebitelů. Největší subjekty v tomto sektoru, které poskytují své služby v oblasti elektronické fakturace, během několika měsíců zdvojnásobí svůj obrat. |
| --- | --- |

3.2

Počet faktur a jiných dokladů o platbě v Evropě přesahuje 30 miliard. V roce 2011 budou 3 miliardy faktur a jiných dokladů o platbě zaslány elektronickou poštou, elektronické faktury budou tvořit pouze část. Tento systém již využívá více než 4,5 milionů podniků a přes 75 milionů spotřebitelů. Největší subjekty v tomto sektoru, které poskytují své služby v oblasti elektronické fakturace, během několika měsíců zdvojnásobí svůj obrat.

| 3.3 | Studie, jejichž vypracováním Komise pověřila skupinu odborníků, odhadují, že úspory za každou fakturu by pro každého, kdo vystavuje účetní doklady, mohly dosáhnout až několika eur. Elektronickým a automatizovaným zasíláním lze uspořit až 60–80 % oproti tradičním papírovým postupům. Obecně to znamená možnost uspořit 1 až 2 % administrativních nákladů. Finanční prostředky investované do projektu elektronických faktur se podle odhadů významných odborníků v tomto sektoru (3) začínají navracet již po pouhých šesti měsících. |
| --- | --- |

3.3

Studie, jejichž vypracováním Komise pověřila skupinu odborníků, odhadují, že úspory za každou fakturu by pro každého, kdo vystavuje účetní doklady, mohly dosáhnout až několika eur. Elektronickým a automatizovaným zasíláním lze uspořit až 60–80 % oproti tradičním papírovým postupům. Obecně to znamená možnost uspořit 1 až 2 % administrativních nákladů. Finanční prostředky investované do projektu elektronických faktur se podle odhadů významných odborníků v tomto sektoru (3) začínají navracet již po pouhých šesti měsících.

| 3.4 | Komise ve sdělení doufá, že elektronická fakturace převládne, nijak se však nevyjadřuje k tomu, proč je zapotřebí tolik času. EHSV naopak soudí, že je třeba vyvinout veškeré možné úsilí, aby byl tento cíl co nejvíce urychlen. |
| --- | --- |

3.4

Komise ve sdělení doufá, že elektronická fakturace převládne, nijak se však nevyjadřuje k tomu, proč je zapotřebí tolik času. EHSV naopak soudí, že je třeba vyvinout veškeré možné úsilí, aby byl tento cíl co nejvíce urychlen.

| 3.5 | EHSV zdůrazňuje a oceňuje významný přínos, který bude mít šíření elektronické fakturace ke snížení emisí CO2 z důvodu omezení spotřeby energie v dopravě a omezení spotřeby papíru. |
| --- | --- |

3.5

EHSV zdůrazňuje a oceňuje významný přínos, který bude mít šíření elektronické fakturace ke snížení emisí CO2 z důvodu omezení spotřeby energie v dopravě a omezení spotřeby papíru.

| 3.6 | EHSV také považuje za velmi důležitou prioritu, kterou dostaly malé a střední podniky a informace, jež tyto podniky poskytly, v rámci průzkumu prováděného skupinou odborníků pověřených Komisí. |
| --- | --- |

3.6

EHSV také považuje za velmi důležitou prioritu, kterou dostaly malé a střední podniky a informace, jež tyto podniky poskytly, v rámci průzkumu prováděného skupinou odborníků pověřených Komisí.

| 3.7 | EHSV doporučuje přijmout veškerá opatření, která by mohla usnadnit etablování většího počtu specializovaných subjektů a zamezit vytváření malých de facto monopolů, jež by nevyhnutelně měly prospěch z dominantního postavení. |
| --- | --- |

3.7

EHSV doporučuje přijmout veškerá opatření, která by mohla usnadnit etablování většího počtu specializovaných subjektů a zamezit vytváření malých de facto monopolů, jež by nevyhnutelně měly prospěch z dominantního postavení.

| 3.8 | EHSV vyzývá Komisi, aby připravila iniciativy zaměřené na zavedení a přijetí standardního modelu vypracovaného Centrem OSN pro usnadňování obchodu a elektronické podnikání (UN/CEFACT) (4), což je mezivládní organizace podléhající Výboru pro obchod Evropské hospodářské komise OSN (UNECE), aby bylo možné vypracovat pracovní program celosvětového významu a docílit tak koordinace a spolupráce v oblasti elektronických standardů a snazších výměn mezi podniky. |
| --- | --- |

3.8

EHSV vyzývá Komisi, aby připravila iniciativy zaměřené na zavedení a přijetí standardního modelu vypracovaného Centrem OSN pro usnadňování obchodu a elektronické podnikání (UN/CEFACT) (4), což je mezivládní organizace podléhající Výboru pro obchod Evropské hospodářské komise OSN (UNECE), aby bylo možné vypracovat pracovní program celosvětového významu a docílit tak koordinace a spolupráce v oblasti elektronických standardů a snazších výměn mezi podniky.

| 3.9 | Rada by měla podpořit všeobecné přijímání osvědčených postupů uplatňovaných některými členskými státy v rámci zavádění povinné elektronické fakturace při zadávání veřejných zakázek, neboť je to vhodný nástroj k jejímu většímu šíření. Projekt PEPPOL (Pan-European Public Procurement On-line – celoevropské veřejné zakázky online), koncipovaný jako rozsáhlý pilotní projekt v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) podporovaný Komisí, by měl být na základě přijetí a podporování moderních norem zevšeobecněn tak, aby byl propojil ty evropské oblasti, kde se elektronické zadávání veřejných zakázek stalo běžnou realitou. |
| --- | --- |

3.9

Rada by měla podpořit všeobecné přijímání osvědčených postupů uplatňovaných některými členskými státy v rámci zavádění povinné elektronické fakturace při zadávání veřejných zakázek, neboť je to vhodný nástroj k jejímu většímu šíření. Projekt PEPPOL (Pan-European Public Procurement On-line – celoevropské veřejné zakázky online), koncipovaný jako rozsáhlý pilotní projekt v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) podporovaný Komisí, by měl být na základě přijetí a podporování moderních norem zevšeobecněn tak, aby byl propojil ty evropské oblasti, kde se elektronické zadávání veřejných zakázek stalo běžnou realitou.

| 3.10 | EHSV tuto iniciativu vítá, nicméně doporučuje, aby zapojení do systému elektronické fakturace bylo umožněno i dalším poskytovatelům, a trh tak byl otevřen i jiným subjektům. V současné době poskytuje služby elektronické fakturace přibližně 400 subjektů, činných převážně na místní úrovni a nabízejících širokou škálu produktů. Interoperabilita systémů je však ještě v nedohlednu. Společné globální standardy, jež EHSV doporučuje zavést, mají zásadní význam pro rychlejší uskutečnění jednotného evropského trhu a šíření výhod mezi široké pole subjektů, zejména malých a středních podniků, a tedy pro zvýšení jejich konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

3.10

EHSV tuto iniciativu vítá, nicméně doporučuje, aby zapojení do systému elektronické fakturace bylo umožněno i dalším poskytovatelům, a trh tak byl otevřen i jiným subjektům. V současné době poskytuje služby elektronické fakturace přibližně 400 subjektů, činných převážně na místní úrovni a nabízejících širokou škálu produktů. Interoperabilita systémů je však ještě v nedohlednu. Společné globální standardy, jež EHSV doporučuje zavést, mají zásadní význam pro rychlejší uskutečnění jednotného evropského trhu a šíření výhod mezi široké pole subjektů, zejména malých a středních podniků, a tedy pro zvýšení jejich konkurenceschopnosti.

| 3.11 | Výhody jednotných modelů elektronické fakturace jsou zřejmé. V současné době je trh roztříštěný a nekomunikuje. EHSV podporuje iniciativy, jejichž cílem je dospět ke stále integrovanějším úrovním interoperability, a vítá, že model meziodvětvové faktury UN/CEFACT Cross-Industry Invoice (CII) v.2 byl vzat za základ pro vytvoření normy ISO 20022 týkající se informací na faktuře. |
| --- | --- |

3.11

Výhody jednotných modelů elektronické fakturace jsou zřejmé. V současné době je trh roztříštěný a nekomunikuje. EHSV podporuje iniciativy, jejichž cílem je dospět ke stále integrovanějším úrovním interoperability, a vítá, že model meziodvětvové faktury UN/CEFACT Cross-Industry Invoice (CII) v.2 byl vzat za základ pro vytvoření normy ISO 20022 týkající se informací na faktuře.

| 3.12 | Globální standardy by měly vždy zahrnovat příslušné postupy pro zadávání veřejných zakázek, aby se zamezilo tomu, že by podniky musely automatizovat proces fakturace odděleně od logistiky či provádění příkazů apod. To by mohlo vést k neúčinnosti. Mělo by se podporovat a pečlivě monitorovat vypracování profilů CEN/IIB pro všechny fáze logistiky, neboť jsou základem pro elektronické dokumenty PEPPOL. Zvláštní pozornost by se měla věnovat postupnému zavádění faktur v univerzálním obchodním jazyce (UBL) v různých členských státech EU, zejména ve veřejném sektoru. Přijetí těchto globálních norem by se mělo podporovat. |
| --- | --- |

3.12

Globální standardy by měly vždy zahrnovat příslušné postupy pro zadávání veřejných zakázek, aby se zamezilo tomu, že by podniky musely automatizovat proces fakturace odděleně od logistiky či provádění příkazů apod. To by mohlo vést k neúčinnosti. Mělo by se podporovat a pečlivě monitorovat vypracování profilů CEN/IIB pro všechny fáze logistiky, neboť jsou základem pro elektronické dokumenty PEPPOL. Zvláštní pozornost by se měla věnovat postupnému zavádění faktur v univerzálním obchodním jazyce (UBL) v různých členských státech EU, zejména ve veřejném sektoru. Přijetí těchto globálních norem by se mělo podporovat.

| 3.13 | Finanční správa může mít v budoucnu, kdy bude systém elektronické fakturace všeobecně rozšířen, nepochybně prospěch z elektronické fakturace a současné platby DPH v okamžiku hrazení faktury. Propojení s jednotnou oblastí pro platby v eurech by mohlo zvýšit účinnost systému výběru. V zájmu vyloučení negativních dopadů na malé a střední podniky, zejména na řízení likvidity, doporučuje EHSV Komisi, aby tuto problematiku zohlednila. |
| --- | --- |

3.13

Finanční správa může mít v budoucnu, kdy bude systém elektronické fakturace všeobecně rozšířen, nepochybně prospěch z elektronické fakturace a současné platby DPH v okamžiku hrazení faktury. Propojení s jednotnou oblastí pro platby v eurech by mohlo zvýšit účinnost systému výběru. V zájmu vyloučení negativních dopadů na malé a střední podniky, zejména na řízení likvidity, doporučuje EHSV Komisi, aby tuto problematiku zohlednila.

| 3.14 | K úsporám dojde zejména ve zpracování daňových přiznání a v nákladech na automatizované platby. Obecně je snížení nákladů na výběr, kontrolu a správu daňových služeb pro ekonomiku jako celek cílem v oblasti modernizace a zlepšování. Omezení úniků, jež by automatizovaná fakturace mohla přinést, systému ještě více pomůže nalézt prostředky, které bude možné dále investovat do podpory hospodářských a výrobních činností. |
| --- | --- |

3.14

K úsporám dojde zejména ve zpracování daňových přiznání a v nákladech na automatizované platby. Obecně je snížení nákladů na výběr, kontrolu a správu daňových služeb pro ekonomiku jako celek cílem v oblasti modernizace a zlepšování. Omezení úniků, jež by automatizovaná fakturace mohla přinést, systému ještě více pomůže nalézt prostředky, které bude možné dále investovat do podpory hospodářských a výrobních činností.

| 3.15 | EHSV podporuje nutnost urychleného přezkumu směrnice 1999/93/ES o elektronických podpisech s cílem zavést řádný evropský systém uznávání a interoperability bezpečných a zaručených elektronických podpisů a žádá Komisi, aby o jeho naléhavé nutnosti přesvědčila Radu a Parlament, a ty tak co nejdříve přijaly legislativní opatření. Rozdíly v transpozici směrnice a povinné používání v různých členských státech způsobily závažné problémy zejména malým a středním podnikům, které považují elektronické podpisy za jednu z největších a zbytečných překážek zavedení elektronické fakturace. V souvislosti s právním nástrojem si EHSV klade otázku, zda není na čase přijmout nařízení, aby byl konečně k dispozici jednotný předpis splňující očekávání vzbuzená Aktem o jednotném trhu. |
| --- | --- |

3.15

EHSV podporuje nutnost urychleného přezkumu směrnice 1999/93/ES o elektronických podpisech s cílem zavést řádný evropský systém uznávání a interoperability bezpečných a zaručených elektronických podpisů a žádá Komisi, aby o jeho naléhavé nutnosti přesvědčila Radu a Parlament, a ty tak co nejdříve přijaly legislativní opatření. Rozdíly v transpozici směrnice a povinné používání v různých členských státech způsobily závažné problémy zejména malým a středním podnikům, které považují elektronické podpisy za jednu z největších a zbytečných překážek zavedení elektronické fakturace. V souvislosti s právním nástrojem si EHSV klade otázku, zda není na čase přijmout nařízení, aby byl konečně k dispozici jednotný předpis splňující očekávání vzbuzená Aktem o jednotném trhu.

| 3.16 | Evropští občané nechápou příležitosti, které jim nabízí jednotný trh, protože překážky, byrokracie a administrativní povinnosti stále trvají. Spotřebitelé zatím nepocítili výhody, jež byly halasně ohlašovány, například ve finančnictví či energetice, kde pouze evropská legislativa vydala normy ve prospěch spotřebitelů (třetí energetický balíček, SEPA, MiFID atd.). |
| --- | --- |

3.16

Evropští občané nechápou příležitosti, které jim nabízí jednotný trh, protože překážky, byrokracie a administrativní povinnosti stále trvají. Spotřebitelé zatím nepocítili výhody, jež byly halasně ohlašovány, například ve finančnictví či energetice, kde pouze evropská legislativa vydala normy ve prospěch spotřebitelů (třetí energetický balíček, SEPA, MiFID atd.).

| 3.17 | EHSV zastává názor, že návrh, který je předmětem sdělení Komise, je krokem správným směrem, a doufá v celkové urychlení rozhodovacího procesu a uskutečnění projektu, aby byl pracovníkům, občanům a podnikům poskytnut harmonizovaný, nebo ještě lépe, jednotný právní rámec. |
| --- | --- |

3.17

EHSV zastává názor, že návrh, který je předmětem sdělení Komise, je krokem správným směrem, a doufá v celkové urychlení rozhodovacího procesu a uskutečnění projektu, aby byl pracovníkům, občanům a podnikům poskytnut harmonizovaný, nebo ještě lépe, jednotný právní rámec.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  SEPA potential benefits at stake, Capgemini Consulting. Viz http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf.

1

SEPA potential benefits at stake

(2)  „Digitální agenda pro Evropu“, Úř. věst. C 54, 19.2.2011, s. 58; „Digitální dividenda, zdroj sociálních přínosů a hospodářského růstu“, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 178; Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 116 a Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 60; „Zlepšení modelů participativního partnerství veřejného a soukromého sektoru při poskytování elektronických služeb pro všechny v EU-27“, Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 72; Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 98; Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 69; Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 84; Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 36; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 8; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 92; Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 87; Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 63; Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 61; Úř. věst. C 224, 30.8.2008, s. 50; Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 27; Úř. věst. C 97, 28.4.2007, s. 21; Úř. věst. C 325, 30.12.2006, s. 78; Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 222; Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 83; Úř. věst. C 123, 25.4.2001, s. 36 [není k dispozici v češtině].

2

Digitální agenda pro Evropu

Digitální dividenda, zdroj sociálních přínosů a hospodářského růstu

Zlepšení modelů participativního partnerství veřejného a soukromého sektoru při poskytování elektronických služeb pro všechny v EU-27

(3)  Viz http://www.expp-summit.com/marketreport.htm.

3

(4)  United Nations Centre for Trade Facilitation and Electronic Business.

4

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/109

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Cesta k lépe fungujícímu jednotnému trhu služeb vycházející z výsledků postupu vzájemného hodnocení podle směrnice o službách“

KOM(2011) 20 v konečném znění

2011/C 318/18

Zpravodaj: pan SIECKER

Dne 27. ledna 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Cesta k lépe fungujícímu jednotnému trhu služeb vycházející z výsledků postupu vzájemného hodnocení podle směrnice o službách

KOM(2011) 20 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 134 hlasy pro, 2 hlasy bylo proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor podporuje Komisi v jejím úsilí orientovaném na zlepšení fungování vnitřního trhu služeb. Je samozřejmostí, že překážky v podobě diskriminačních, neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků musí být odstraněny. Výbor oceňuje iniciativu spočívající v modernizaci veřejných služeb zřizováním tzv. jednotných kontaktních míst. Administrativní spolupráce v oblasti přeshraničních záležitostí je jednoznačným přínosem. Tato spolupráce však musí být skutečně rozšířena také na oblasti politiky, kde je plnění povinností problematické. |
| --- | --- |

1.1

Výbor podporuje Komisi v jejím úsilí orientovaném na zlepšení fungování vnitřního trhu služeb. Je samozřejmostí, že překážky v podobě diskriminačních, neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků musí být odstraněny. Výbor oceňuje iniciativu spočívající v modernizaci veřejných služeb zřizováním tzv. jednotných kontaktních míst. Administrativní spolupráce v oblasti přeshraničních záležitostí je jednoznačným přínosem. Tato spolupráce však musí být skutečně rozšířena také na oblasti politiky, kde je plnění povinností problematické.

| 1.2 | EHSV považuje závěry Komise o dopadu směrnice o službách a o fungování sektoru služeb za předčasné. Směrnice je v platnosti pouze několik let. Situaci ztěžuje, že ne všechny členské státy jsou se směrnicí stejnou měrou spokojeny a že členské státy musí směrnici provést do vlastních právních předpisů vlastním způsobem, což se ve sdělení neuvádí. Sektor služeb je rozsáhlý a komplexní a má řadu různých součástí, proto bude optimalizace vnitřního trhu služeb prostřednictvím evropských právních předpisů vyžadovat čas. |
| --- | --- |

1.2

EHSV považuje závěry Komise o dopadu směrnice o službách a o fungování sektoru služeb za předčasné. Směrnice je v platnosti pouze několik let. Situaci ztěžuje, že ne všechny členské státy jsou se směrnicí stejnou měrou spokojeny a že členské státy musí směrnici provést do vlastních právních předpisů vlastním způsobem, což se ve sdělení neuvádí. Sektor služeb je rozsáhlý a komplexní a má řadu různých součástí, proto bude optimalizace vnitřního trhu služeb prostřednictvím evropských právních předpisů vyžadovat čas.

| 1.3 | Směrnice o službách vznikla v době platnosti staré smlouvy, kde byl hospodářský význam považován za hlavní prioritu vnitřního trhu. V Lisabonské smlouvě již další otázky nejsou podřazeny ekonomickým zájmům, ale mají stejný stupeň důležitosti. Je zajímavé prozkoumat povahu vztahů existujících mezi právními předpisy a judikaturou, které vznikly během působení staré smlouvy, a novou smlouvou. Ve stanovisku k aktu o jednotném trhu EHSV doporučil přezkoumat směrnici o vysílání pracovníků ve světle nové Smlouvy. Bylo by zajímavé zjistit, zda by přezkum rozsudků ESD, které upřednostňují vnitřní trh (bývalý článek 49), mohl také přinést nové podněty. |
| --- | --- |

1.3

Směrnice o službách vznikla v době platnosti staré smlouvy, kde byl hospodářský význam považován za hlavní prioritu vnitřního trhu. V Lisabonské smlouvě již další otázky nejsou podřazeny ekonomickým zájmům, ale mají stejný stupeň důležitosti. Je zajímavé prozkoumat povahu vztahů existujících mezi právními předpisy a judikaturou, které vznikly během působení staré smlouvy, a novou smlouvou. Ve stanovisku k aktu o jednotném trhu EHSV doporučil přezkoumat směrnici o vysílání pracovníků ve světle nové Smlouvy. Bylo by zajímavé zjistit, zda by přezkum rozsudků ESD, které upřednostňují vnitřní trh (bývalý článek 49), mohl také přinést nové podněty.

2.   Obsah sdělení Komise

| 2.1 | Přesto, že služby jsou pro Evropskou unii významnou hospodářskou hnací silou, se Komise domnívá, že trh služeb prozatím nerealizoval svůj plný potenciál. Proto Komise ve sdělení o strategii Evropa 2020 zdůrazňuje, že na základě směrnice o službách je třeba realizovat integrovanější vnitřní trh služeb (1), a ve sdělení Na cestě k Aktu o jednotném trhu trvá na tom, že jednotný trh služeb musí být prohlouben (2). Oba tyto přístupy by byly potřebné k tomu, aby podnikům v sektoru služeb pomohly růst a získat lepší postavení v celosvětovém měřítku, což by jim umožnilo vytvářet ještě větší počet pracovních míst. |
| --- | --- |

2.1

Přesto, že služby jsou pro Evropskou unii významnou hospodářskou hnací silou, se Komise domnívá, že trh služeb prozatím nerealizoval svůj plný potenciál. Proto Komise ve sdělení o strategii Evropa 2020 zdůrazňuje, že na základě směrnice o službách je třeba realizovat integrovanější vnitřní trh služeb (1), a ve sdělení Na cestě k Aktu o jednotném trhu trvá na tom, že jednotný trh služeb musí být prohlouben (2). Oba tyto přístupy by byly potřebné k tomu, aby podnikům v sektoru služeb pomohly růst a získat lepší postavení v celosvětovém měřítku, což by jim umožnilo vytvářet ještě větší počet pracovních míst.

| 2.2 | Přijetí směrnice o službách v prosinci 2006 (3) a navazující provádění jsou prvními kroky ke zlepšení fungování jednotného trhu služeb. Těmito texty Komise zjednodušila regulační rámec; řada prováděcích předpisů přijatých členskými státy umožnila zrušit stovky neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků existujících po celé Evropě. |
| --- | --- |

2.2

Přijetí směrnice o službách v prosinci 2006 (3) a navazující provádění jsou prvními kroky ke zlepšení fungování jednotného trhu služeb. Těmito texty Komise zjednodušila regulační rámec; řada prováděcích předpisů přijatých členskými státy umožnila zrušit stovky neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků existujících po celé Evropě.

| 2.3 | Směrnice o službách zavádí „postup vzájemného hodnocení“ jako nástroj vzájemného přezkumu právních předpisů. Členské státy a s nimi Lichtenštejnsko, Norsko a Island v roce 2010 ohodnotily téměř 35 000 právních požadavků, kladených zejména podnikům v sektoru služeb. Jedná se přitom jak o požadavky týkající se usazení (např. povolovací režimy, územní omezení nebo omezení vlastnictví kapitálu), tak také o požadavky týkající se přeshraničního poskytování služeb (např. povinnosti registrace, oznamování či pojištění). |
| --- | --- |

2.3

Směrnice o službách zavádí „postup vzájemného hodnocení“ jako nástroj vzájemného přezkumu právních předpisů. Členské státy a s nimi Lichtenštejnsko, Norsko a Island v roce 2010 ohodnotily téměř 35 000 právních požadavků, kladených zejména podnikům v sektoru služeb. Jedná se přitom jak o požadavky týkající se usazení (např. povolovací režimy, územní omezení nebo omezení vlastnictví kapitálu), tak také o požadavky týkající se přeshraničního poskytování služeb (např. povinnosti registrace, oznamování či pojištění).

| 2.4 | Nejnápadnějším závěrem, který byl z tohoto procesu vyvozen, je, že v určitých sektorech služeb zůstává jednotný trh nedokončeným procesem. Podle Komise je nejproblematičtější skutečnost, že právní předpisy neodstranily všechny diskriminační překážky a že provádění všech právních předpisů, které překážky odstraňují, není ve všech členských státech dokončeno, nebo že tyto právní předpisy nejsou ještě patřičně uplatňovány. Kromě toho členské státy údajně stále ještě intenzivně využívají možnost vyhradit určité činnosti poskytování služeb určitým provozovatelům. |
| --- | --- |

2.4

Nejnápadnějším závěrem, který byl z tohoto procesu vyvozen, je, že v určitých sektorech služeb zůstává jednotný trh nedokončeným procesem. Podle Komise je nejproblematičtější skutečnost, že právní předpisy neodstranily všechny diskriminační překážky a že provádění všech právních předpisů, které překážky odstraňují, není ve všech členských státech dokončeno, nebo že tyto právní předpisy nejsou ještě patřičně uplatňovány. Kromě toho členské státy údajně stále ještě intenzivně využívají možnost vyhradit určité činnosti poskytování služeb určitým provozovatelům.

| 2.5 | Pro další pokračování realizace jednotného trhu služeb Komise pro nadcházejících 18 měsíců navrhuje řadu činností, mezi nimi:






  — | „kontrolu fungování“ jednotného trhu služeb s cílem zhodnotit situaci z pohledu uživatelů (podniků, osob samostatně výdělečně činných, spotřebitelů); |
| --- | --- | --- |

2.5

Pro další pokračování realizace jednotného trhu služeb Komise pro nadcházejících 18 měsíců navrhuje řadu činností, mezi nimi:

—

„kontrolu fungování“ jednotného trhu služeb s cílem zhodnotit situaci z pohledu uživatelů (podniků, osob samostatně výdělečně činných, spotřebitelů);

| — | cílená opatření zaměřená na odstranění zbývajících regulačních překážek, které neoprávněně brání rozvoji potenciálu jednotného trhu služeb; |
| --- | --- |

—

cílená opatření zaměřená na odstranění zbývajících regulačních překážek, které neoprávněně brání rozvoji potenciálu jednotného trhu služeb;

| — | cílená opatření, která pomohou učinit jednotný trh služeb konkrétnější realitou v praxi. |
| --- | --- |

—

cílená opatření, která pomohou učinit jednotný trh služeb konkrétnější realitou v praxi.

Komise posoudí účinnost opravných prostředků dostupných poskytovatelům služeb na vnitrostátní úrovni v případě, kdy státní správy poruší jejich práva vyplývající z jednotného trhu, a do konce roku 2012 rozhodne o dalších krocích.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Komise oprávněně prohlašuje, že jednotný trh služeb není sám o sobě cílem, ale nástrojem ke zlepšení každodenního života a prosperity evropských podniků a občanů. Přínos jednotného trhu k těmto horizontálním cílům by zasluhoval větší pozornost. Směrnice o službách vznikla v době platnosti staré smlouvy, kde byl hospodářský význam považován za hlavní prioritu vnitřního trhu. V Lisabonské smlouvě již další otázky nejsou podřazeny ekonomickým zájmům, ale mají stejný stupeň důležitosti. Je zajímavé prozkoumat povahu vztahů existujících mezi právními předpisy a judikaturou, které vznikly během působení staré smlouvy, a novou smlouvou. Ve stanovisku k aktu o jednotném trhu EHSV doporučil přezkoumat směrnici o vysílání pracovníků ve světle nové Smlouvy. Bylo by zajímavé zjistit, zda by přezkum rozsudků ESD, které upřednostňují vnitřní trh (bývalý článek 49), mohl také přinést nové podněty. |
| --- | --- |

3.1

Komise oprávněně prohlašuje, že jednotný trh služeb není sám o sobě cílem, ale nástrojem ke zlepšení každodenního života a prosperity evropských podniků a občanů. Přínos jednotného trhu k těmto horizontálním cílům by zasluhoval větší pozornost. Směrnice o službách vznikla v době platnosti staré smlouvy, kde byl hospodářský význam považován za hlavní prioritu vnitřního trhu. V Lisabonské smlouvě již další otázky nejsou podřazeny ekonomickým zájmům, ale mají stejný stupeň důležitosti. Je zajímavé prozkoumat povahu vztahů existujících mezi právními předpisy a judikaturou, které vznikly během působení staré smlouvy, a novou smlouvou. Ve stanovisku k aktu o jednotném trhu EHSV doporučil přezkoumat směrnici o vysílání pracovníků ve světle nové Smlouvy. Bylo by zajímavé zjistit, zda by přezkum rozsudků ESD, které upřednostňují vnitřní trh (bývalý článek 49), mohl také přinést nové podněty.

| 3.2 | Doposud provedená hodnocení jsou příliš orientovaná na nařízení jako takové, a mají proto příliš „technokratický“ charakter. Proto lze např. nařízení v jednom členském státě týkající se určitých profesí ospravedlnit úsilím o zachování kvality poskytování příslušné služby a tedy jako krok v zájmu blahobytu občanů. Je-li nařízení označeno za překážku pro svobodné přeshraniční poskytování služeb, neznamená to, že má být tato „překážka“ automaticky odstraněna. Zájmy spotřebitelů a zaměstnanců mohou mít v takovém případě větší váhu než úvahy v souvislosti s hospodářskými svobodami. Pouze v případě, kdy je nějaká překážka skutečně založena na neoprávněných a diskriminačních základech, je nutné ji zrušit. |
| --- | --- |

3.2

Doposud provedená hodnocení jsou příliš orientovaná na nařízení jako takové, a mají proto příliš „technokratický“ charakter. Proto lze např. nařízení v jednom členském státě týkající se určitých profesí ospravedlnit úsilím o zachování kvality poskytování příslušné služby a tedy jako krok v zájmu blahobytu občanů. Je-li nařízení označeno za překážku pro svobodné přeshraniční poskytování služeb, neznamená to, že má být tato „překážka“ automaticky odstraněna. Zájmy spotřebitelů a zaměstnanců mohou mít v takovém případě větší váhu než úvahy v souvislosti s hospodářskými svobodami. Pouze v případě, kdy je nějaká překážka skutečně založena na neoprávněných a diskriminačních základech, je nutné ji zrušit.

| 3.3 | EHSV považuje závěry Komise o dopadu směrnice o službách a o fungování sektoru služeb za předčasné. Směrnice je v platnosti pouze několik let. Situaci ztěžuje, že ne všechny členské státy jsou se směrnicí stejnou měrou spokojeny a že členské státy musí směrnici provést do vlastních právních předpisů vlastním způsobem, což se ve sdělení neuvádí. Sektor služeb je rozsáhlý a komplexní a má řadu různých součástí, proto bude optimalizace vnitřního trhu služeb prostřednictvím evropských právních předpisů vyžadovat čas. |
| --- | --- |

3.3

EHSV považuje závěry Komise o dopadu směrnice o službách a o fungování sektoru služeb za předčasné. Směrnice je v platnosti pouze několik let. Situaci ztěžuje, že ne všechny členské státy jsou se směrnicí stejnou měrou spokojeny a že členské státy musí směrnici provést do vlastních právních předpisů vlastním způsobem, což se ve sdělení neuvádí. Sektor služeb je rozsáhlý a komplexní a má řadu různých součástí, proto bude optimalizace vnitřního trhu služeb prostřednictvím evropských právních předpisů vyžadovat čas.

| 3.4 | Dokument se týká jak svobody usazování tak i svobodného přeshraničního poskytování služeb. To jsou dvě odlišné věci. Požadavky v oblasti usazování jsou především v pravomoci členských států, zatímco přeshraniční poskytování služeb v rámci hospodářských svobod spadá pod legislativu EU. Je na členských státech, aby v této oblasti nalezly přijatelnou rovnováhu. |
| --- | --- |

3.4

Dokument se týká jak svobody usazování tak i svobodného přeshraničního poskytování služeb. To jsou dvě odlišné věci. Požadavky v oblasti usazování jsou především v pravomoci členských států, zatímco přeshraniční poskytování služeb v rámci hospodářských svobod spadá pod legislativu EU. Je na členských státech, aby v této oblasti nalezly přijatelnou rovnováhu.

| 3.5 | Doporučujeme rovněž jasně definovat, co vše spadá do přeshraničních služeb a v jakém je to vztahu s údaji ve sdělení. Komise uvádí, že směrnice o službách pokrývá 40 % HDP EU. Na jiném místě sdělení pak Komise udává, že sektor služeb představuje přibližně 70 % HDP EU. Z těchto tvrzení lze usoudit, že více než polovina trhu služeb sestává z přeshraničního poskytování služeb, což je velmi diskutabilní. |
| --- | --- |

3.5

Doporučujeme rovněž jasně definovat, co vše spadá do přeshraničních služeb a v jakém je to vztahu s údaji ve sdělení. Komise uvádí, že směrnice o službách pokrývá 40 % HDP EU. Na jiném místě sdělení pak Komise udává, že sektor služeb představuje přibližně 70 % HDP EU. Z těchto tvrzení lze usoudit, že více než polovina trhu služeb sestává z přeshraničního poskytování služeb, což je velmi diskutabilní.

| 3.6 | Sdělení obsahuje několik hypotéz, které buď nelze ověřit, nebo jsou přinejmenším diskutabilní a Komise je příliš lehce uplatňuje. V odstavci 5.1 Komise popisuje, co vše očekává od výsledků „kontroly fungování“, která se již společně s členskými státy provádí, zatímco některé členské státy právě uskutečnění jednotného trhu služeb brzdí. |
| --- | --- |

3.6

Sdělení obsahuje několik hypotéz, které buď nelze ověřit, nebo jsou přinejmenším diskutabilní a Komise je příliš lehce uplatňuje. V odstavci 5.1 Komise popisuje, co vše očekává od výsledků „kontroly fungování“, která se již společně s členskými státy provádí, zatímco některé členské státy právě uskutečnění jednotného trhu služeb brzdí.

| 3.7 | Komise rovněž v části 2 uvádí, že provedení směrnice o službách může podle střízlivých odhadů celkově přinést hospodářský zisk až 140 miliard EUR, což představuje až 1,5 % růst HDP EU. Tyto údaje pocházejí ze studie provedené v roce 2007 nizozemskou ústřední kanceláří pro plánování v období krátce po zavedení směrnice o službách, kdy ještě očekávání ohledně dopadu směrnice o službách nebyla podkopána krizí, která poté vypukla. I zde by bylo na místě nějaké upřesnění. |
| --- | --- |

3.7

Komise rovněž v části 2 uvádí, že provedení směrnice o službách může podle střízlivých odhadů celkově přinést hospodářský zisk až 140 miliard EUR, což představuje až 1,5 % růst HDP EU. Tyto údaje pocházejí ze studie provedené v roce 2007 nizozemskou ústřední kanceláří pro plánování v období krátce po zavedení směrnice o službách, kdy ještě očekávání ohledně dopadu směrnice o službách nebyla podkopána krizí, která poté vypukla. I zde by bylo na místě nějaké upřesnění.

| 3.8 | Zhodnocení postupu vzájemného hodnocení, který proběhl v roce 2010 a je popsán v částech 3 a 4, vyvolává určité otázky. Komise ve sdělení uvádí, že vzájemné hodnocení mělo v členských státech „nebývalý účinek jednotného trhu“, aniž by ujasnila, z čeho tento účinek sestává. Hodnocení možná mělo za následek intenzivní činnost v částech správního systému jednotlivých členských států, jaké jsou však jeho dopady a konkrétní následky pro jednotný trh služeb? |
| --- | --- |

3.8

Zhodnocení postupu vzájemného hodnocení, který proběhl v roce 2010 a je popsán v částech 3 a 4, vyvolává určité otázky. Komise ve sdělení uvádí, že vzájemné hodnocení mělo v členských státech „nebývalý účinek jednotného trhu“, aniž by ujasnila, z čeho tento účinek sestává. Hodnocení možná mělo za následek intenzivní činnost v částech správního systému jednotlivých členských států, jaké jsou však jeho dopady a konkrétní následky pro jednotný trh služeb?

| 3.9 | Komise se nevyslovuje jasně ohledně možného zavedení hierarchie mezi jednotlivé horizontální cíle, které chce Evropská unie realizovat. To se mimo jiné projevuje v nejasnosti ohledně pravomoci členských států uplatnit v zájmu obecné prosperity regulaci s možnými restriktivními následky. Otázky související s touto pravomocí zasluhují širší společenskou diskusi, zejména s ohledem na nedostatečnou podporu evropského projektu ze strany veřejnosti, na kterou upozornila Montiho zpráva. |
| --- | --- |

3.9

Komise se nevyslovuje jasně ohledně možného zavedení hierarchie mezi jednotlivé horizontální cíle, které chce Evropská unie realizovat. To se mimo jiné projevuje v nejasnosti ohledně pravomoci členských států uplatnit v zájmu obecné prosperity regulaci s možnými restriktivními následky. Otázky související s touto pravomocí zasluhují širší společenskou diskusi, zejména s ohledem na nedostatečnou podporu evropského projektu ze strany veřejnosti, na kterou upozornila Montiho zpráva.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výbor podporuje Komisi v jejím úsilí orientovaném na zlepšení fungování vnitřního trhu služeb. Je samozřejmostí, že překážky v podobě diskriminačních, neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků musí být odstraněny. Výbor oceňuje iniciativu spočívající v modernizaci veřejných služeb zřizováním tzv. jednotných kontaktních míst. Administrativní spolupráce v oblasti přeshraničních záležitostí je jednoznačným přínosem. Tato spolupráce však musí být skutečně rozšířena také na oblasti politiky, kde je plnění povinností problematické (4). |
| --- | --- |

4.1

Výbor podporuje Komisi v jejím úsilí orientovaném na zlepšení fungování vnitřního trhu služeb. Je samozřejmostí, že překážky v podobě diskriminačních, neoprávněných nebo nepřiměřených požadavků musí být odstraněny. Výbor oceňuje iniciativu spočívající v modernizaci veřejných služeb zřizováním tzv. jednotných kontaktních míst. Administrativní spolupráce v oblasti přeshraničních záležitostí je jednoznačným přínosem. Tato spolupráce však musí být skutečně rozšířena také na oblasti politiky, kde je plnění povinností problematické (4).

| 4.2 | Podle směrnice o službách jsou povinná pouze elektronická jednotná kontaktní místa. Několik členských států kromě toho také zavedlo fyzická jednotná kontaktní místa. Ta také nabízejí poskytování služeb jiného druhu, aktivněji orientované a se širším záběrem pro podnikatele, kteří chtějí proniknout na trhy v jiných členských státech. Výbor se domnívá, že taková kontaktní místa by měla být snáze přístupná, a to nejen v jazyce dané země, a nabízet rovněž možnost elektronické registrace. EHSV je zvědav, zda podnikatelé shledávají v těchto odlišných přístupech rozdíl, a žádá Komisi, aby prozkoumala, zda fyzická kontaktní místa mají lepší výsledky a jsou více ceněna než elektronické verze. |
| --- | --- |

4.2

Podle směrnice o službách jsou povinná pouze elektronická jednotná kontaktní místa. Několik členských států kromě toho také zavedlo fyzická jednotná kontaktní místa. Ta také nabízejí poskytování služeb jiného druhu, aktivněji orientované a se širším záběrem pro podnikatele, kteří chtějí proniknout na trhy v jiných členských státech. Výbor se domnívá, že taková kontaktní místa by měla být snáze přístupná, a to nejen v jazyce dané země, a nabízet rovněž možnost elektronické registrace. EHSV je zvědav, zda podnikatelé shledávají v těchto odlišných přístupech rozdíl, a žádá Komisi, aby prozkoumala, zda fyzická kontaktní místa mají lepší výsledky a jsou více ceněna než elektronické verze.

| 4.3 | Tvrzení, podle nějž patří sektor služeb k nejvíce inovačním a nejdynamičtějším sektorům, a může tedy potenciálně velkou měrou přispět k novému hospodářskému růstu, by možná mělo být poněkud relativizováno. Směrnice o službách je samozřejmě výrazným přínosem pro rozvoj pracovních příležitostí v EU a umožnila vytvořit řadu hodnotných pracovních míst. Avšak značnou část těchto „nových“ pracovních příležitostí v sektoru služeb tvoří nízko kvalifikovaná a špatně placená pracovní místa, jejichž náplní je opakující se činnost. Narůstající počet chudých pracujících je jevem, na jehož souvislost s těmito novými službami upozornilo několik studií a který nepřispívá k větší prosperitě evropských občanů. |
| --- | --- |

4.3

Tvrzení, podle nějž patří sektor služeb k nejvíce inovačním a nejdynamičtějším sektorům, a může tedy potenciálně velkou měrou přispět k novému hospodářskému růstu, by možná mělo být poněkud relativizováno. Směrnice o službách je samozřejmě výrazným přínosem pro rozvoj pracovních příležitostí v EU a umožnila vytvořit řadu hodnotných pracovních míst. Avšak značnou část těchto „nových“ pracovních příležitostí v sektoru služeb tvoří nízko kvalifikovaná a špatně placená pracovní místa, jejichž náplní je opakující se činnost. Narůstající počet chudých pracujících je jevem, na jehož souvislost s těmito novými službami upozornilo několik studií a který nepřispívá k větší prosperitě evropských občanů.

| 4.4 | Volný pohyb služeb není totožné s volným pohybem pracovníků. Z různých průzkumů však vyplývá, že volný pohyb služeb je pravidelně využíván k přijímání pracovníků. Existenci přeshraničních služeb, jejichž jediným cílem je nábor levné pracovní síly, je nutné zamezit. V případě přeshraničního náboru pracovní síly musí být plně uplatňována zásada země pracovní činnosti, aby byli chránění jak pracovníci, tak i zaměstnavatelé jednající v dobré víře a zamezilo se nekalé konkurenci spočívající ve využívání nepravých samostatně výdělečných osob či v jiných praktikách umožňujících obcházet režimy pracovních podmínek platné v daných zemích. |
| --- | --- |

4.4

Volný pohyb služeb není totožné s volným pohybem pracovníků. Z různých průzkumů však vyplývá, že volný pohyb služeb je pravidelně využíván k přijímání pracovníků. Existenci přeshraničních služeb, jejichž jediným cílem je nábor levné pracovní síly, je nutné zamezit. V případě přeshraničního náboru pracovní síly musí být plně uplatňována zásada země pracovní činnosti, aby byli chránění jak pracovníci, tak i zaměstnavatelé jednající v dobré víře a zamezilo se nekalé konkurenci spočívající ve využívání nepravých samostatně výdělečných osob či v jiných praktikách umožňujících obcházet režimy pracovních podmínek platné v daných zemích.

| 4.5 | Kontrola a vynucování dodržování pracovních podmínek platných v zemi pracovní činnosti nesmí být Evropskou unií definovány jako „zábrany“ či „překážky“ fungování jednotného trhu služeb, pokud nejsou zneužívány k potlačování hospodářské soutěže. Nejen, že se týkají platných základních práv pracovníků, jež musejí být respektována, ale také zaměstnavatelů jednajících v dobré víře, kteří mají zájem na tom, aby dodržování kolektivních smluv kontrolovali. Neplatí to jen pro velké nadnárodní společnosti, ale i pro malé a střední podniky. Povinnost registrace a oznamování, jež jsou nutné pro kontrolu dodržování základních práv, jsou nedílnou součástí povinností, jež jsou spjaty s poskytováním přeshraničních služeb. V této oblasti je zlepšení spolupráce mezi členskými státy v zájmu všech zúčastněných stran a může přeshraničnímu poskytování služeb jedině prospět. |
| --- | --- |

4.5

Kontrola a vynucování dodržování pracovních podmínek platných v zemi pracovní činnosti nesmí být Evropskou unií definovány jako „zábrany“ či „překážky“ fungování jednotného trhu služeb, pokud nejsou zneužívány k potlačování hospodářské soutěže. Nejen, že se týkají platných základních práv pracovníků, jež musejí být respektována, ale také zaměstnavatelů jednajících v dobré víře, kteří mají zájem na tom, aby dodržování kolektivních smluv kontrolovali. Neplatí to jen pro velké nadnárodní společnosti, ale i pro malé a střední podniky. Povinnost registrace a oznamování, jež jsou nutné pro kontrolu dodržování základních práv, jsou nedílnou součástí povinností, jež jsou spjaty s poskytováním přeshraničních služeb. V této oblasti je zlepšení spolupráce mezi členskými státy v zájmu všech zúčastněných stran a může přeshraničnímu poskytování služeb jedině prospět.

| 4.6 | Komise ve sdělení konstatuje, že v hospodářských výměnách v Evropské unii přeshraniční služby objemem nedosahují významu vnitrostátních sektorů služeb. Mnohé služby mají místní charakter, jsou vázány na určité místo a jsou hůře obchodovatelné na dálku. Komise tento aspekt okrajově zmiňuje, ale tato poznámka neodpovídá rozsahu a významu tohoto jevu. Příklady, které Komise ve sdělení uvádí, rovněž nepřispívají k ujasnění toho, co Komise chce. Zdá se, že jde spíše o incidenty, k nimž došlo v omezeném počtu členských států, kde směrnice o službách nebyla přiměřeně provedena, než o zásadní nedostatky v samotné směrnici. |
| --- | --- |

4.6

Komise ve sdělení konstatuje, že v hospodářských výměnách v Evropské unii přeshraniční služby objemem nedosahují významu vnitrostátních sektorů služeb. Mnohé služby mají místní charakter, jsou vázány na určité místo a jsou hůře obchodovatelné na dálku. Komise tento aspekt okrajově zmiňuje, ale tato poznámka neodpovídá rozsahu a významu tohoto jevu. Příklady, které Komise ve sdělení uvádí, rovněž nepřispívají k ujasnění toho, co Komise chce. Zdá se, že jde spíše o incidenty, k nimž došlo v omezeném počtu členských států, kde směrnice o službách nebyla přiměřeně provedena, než o zásadní nedostatky v samotné směrnici.

| 4.7 | Komise klade důraz zejména na hospodářskou soutěž, jelikož by spotřebitelům měla přinést výhody mimo jiné co se týče většího výběru a příznivějších cen. Spotřebitelé však také potřebují další důležité aspekty týkající se poskytování služeb, např. bezpečnost, jistotu, kvalitu, transparentní ceny, spravedlivé smluvní podmínky, jasné a srozumitelné informace a záruku vrácení peněz, když poskytnuté služby nejsou uspokojivé. Rovněž je zapotřebí odvětvová regulace, aby nedošlo k poškození práv spotřebitelů, jako tomu bylo při liberalizaci trhu s energií a telekomunikacemi. |
| --- | --- |

4.7

Komise klade důraz zejména na hospodářskou soutěž, jelikož by spotřebitelům měla přinést výhody mimo jiné co se týče většího výběru a příznivějších cen. Spotřebitelé však také potřebují další důležité aspekty týkající se poskytování služeb, např. bezpečnost, jistotu, kvalitu, transparentní ceny, spravedlivé smluvní podmínky, jasné a srozumitelné informace a záruku vrácení peněz, když poskytnuté služby nejsou uspokojivé. Rovněž je zapotřebí odvětvová regulace, aby nedošlo k poškození práv spotřebitelů, jako tomu bylo při liberalizaci trhu s energií a telekomunikacemi.

| 4.8 | Aby se zabránilo břídilství, zachovala kvalita poskytovaných služeb a možnost získání náhrady v případě, kdy poskytovatel služeb neplní své povinnosti, je zapotřebí, aby uznávaní profesionálové v jednotlivých sektorech byli zapsáni do rejstříku přístupného veřejnosti. Kvalifikace takto registrovaných poskytovatelů služeb musí splňovat stanovené podmínky a jejich profesní schopnosti jsou periodicky kontrolovány. Až si spotřebitelé budou moci tímto způsobem bezpečně a uvědoměle vybrat, posílí důvěra v jednotný trh. |
| --- | --- |

4.8

Aby se zabránilo břídilství, zachovala kvalita poskytovaných služeb a možnost získání náhrady v případě, kdy poskytovatel služeb neplní své povinnosti, je zapotřebí, aby uznávaní profesionálové v jednotlivých sektorech byli zapsáni do rejstříku přístupného veřejnosti. Kvalifikace takto registrovaných poskytovatelů služeb musí splňovat stanovené podmínky a jejich profesní schopnosti jsou periodicky kontrolovány. Až si spotřebitelé budou moci tímto způsobem bezpečně a uvědoměle vybrat, posílí důvěra v jednotný trh.

| 4.9 | V právní oblasti sdělení opakovaně doporučuje vytvořit opravné prostředky, především pro malé a střední podniky. Tento přístup je příliš jednostranný. Opravné prostředky zaváděné pro tuto oblast nesmí sloužit pouze podnikům, ale také spotřebitelům a pracovníkům. |
| --- | --- |

4.9

V právní oblasti sdělení opakovaně doporučuje vytvořit opravné prostředky, především pro malé a střední podniky. Tento přístup je příliš jednostranný. Opravné prostředky zaváděné pro tuto oblast nesmí sloužit pouze podnikům, ale také spotřebitelům a pracovníkům.

| 4.10 | Překážky v oblasti vnitrostátních právních předpisů v členských státech, které Komise uvádí v odstavci 5.2, nemohou a nesmějí být posuzovány pouze z pohledu poskytovatele služeb. Vyhrazování činností, kapitálové požadavky a požadavky v oblasti pojištění odvozují svůj význam také od společností definovaných požadavků na kvalitu. Kromě toho mají tyto požadavky zaručit jak právní odpovědnost, tak i možnost získání odškodnění pro spotřebitele a pracovníky. |
| --- | --- |

4.10

Překážky v oblasti vnitrostátních právních předpisů v členských státech, které Komise uvádí v odstavci 5.2, nemohou a nesmějí být posuzovány pouze z pohledu poskytovatele služeb. Vyhrazování činností, kapitálové požadavky a požadavky v oblasti pojištění odvozují svůj význam také od společností definovaných požadavků na kvalitu. Kromě toho mají tyto požadavky zaručit jak právní odpovědnost, tak i možnost získání odškodnění pro spotřebitele a pracovníky.

| 4.11 | Orgány a příslušné instituce pověřené kontrolou a dodržováním předpisů v přeshraničním obchodu pravidelně poukazují na jev tzv. „firem s poštovní adresou“. Ty vnitřní trh služeb zneužívají k tomu, aby právní předpisy a pravidla několika zemí obcházely, nebo jim unikaly. Tentýž problém se objevuje tam, kde je ve velkém měřítku využíváno postavení osoby samostatně výdělečně činné, zatímco ve skutečnosti se jedná o nepravou samostatně výdělečnou činnost. Výbor Komisi doporučuje, aby pomocí dalšího výzkumu tuto situaci blíže analyzovala, neboť škodí především podnikům jednajícím v dobré víře, a to jak velkým, tak i těm malým, a aby případně podnikla potřebné vhodné kroky. |
| --- | --- |

4.11

Orgány a příslušné instituce pověřené kontrolou a dodržováním předpisů v přeshraničním obchodu pravidelně poukazují na jev tzv. „firem s poštovní adresou“. Ty vnitřní trh služeb zneužívají k tomu, aby právní předpisy a pravidla několika zemí obcházely, nebo jim unikaly. Tentýž problém se objevuje tam, kde je ve velkém měřítku využíváno postavení osoby samostatně výdělečně činné, zatímco ve skutečnosti se jedná o nepravou samostatně výdělečnou činnost. Výbor Komisi doporučuje, aby pomocí dalšího výzkumu tuto situaci blíže analyzovala, neboť škodí především podnikům jednajícím v dobré víře, a to jak velkým, tak i těm malým, a aby případně podnikla potřebné vhodné kroky.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 2020 v konečném znění.

1

(2)  KOM(2010) 608 v konečném znění.

2

(3)  Směrnice 2006/123/ES.

3

(4)  KOM(2008) 703 v konečném znění.

4

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/113

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Zelená kniha o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek – Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek“

KOM(2011) 15 v konečném znění

2011/C 318/19

Zpravodaj: pan van IERSEL

Spoluzpravodaj: pan CABRA DE LUNA

Dne 27. ledna 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy o modernizaci politiky EU v oblasti zadávání veřejných zakázek Směrem k efektivnějšímu evropskému trhu veřejných zakázek

KOM(2011) 15 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 164 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

| směrnice | směrnice 2004/18/ES – postupy při zadávání veřejných zakázek |
| --- | --- |
| zadavatelé | veřejní zadavatelé zakázek, na které se tato definice vztahuje a kteří jsou definováni v čl. 1 odst. 9 směrnice |
| veřejné služby | veřejní zadavatelé, na něž se vztahuje směrnice 2004/17/ES |
| gold-plating | zvyšování zátěže při provádění směrnic do vnitrostátního práva (1) |

směrnice

směrnice 2004/18/ES – postupy při zadávání veřejných zakázek

zadavatelé

veřejní zadavatelé zakázek, na které se tato definice vztahuje a kteří jsou definováni v čl. 1 odst. 9 směrnice

veřejné služby

veřejní zadavatelé, na něž se vztahuje směrnice 2004/17/ES

gold-plating

zvyšování zátěže při provádění směrnic do vnitrostátního práva (1)

1.   Závěry a doporučení

1.1   EHSV vítá rozpravu, iniciovanou v zelené knize Komise s cílem modernizovat politiku EU v oblasti veřejných zakázek na vyšší úroveň účinnosti, a to díky lépe fungujícímu jednotnému trhu, který je inovativnější, ekologičtější a sociálnější. Poté, co Komise vyhodnotí dosavadní účinek směrnice 2004/18/ES, má Výbor v plánu vypracovat dodatkové stanovisko, které toto stanovisko doplní s ohledem na výsledky tohoto hodnocení.

1.2   Směrnice o zadávání veřejných zakázek (2) usiluje mimo jiné o podporu kvality v rámci veřejných zakázek. Poslední celková revize směrnic proběhla v roce 2004. EHSV trvá na tom, že jakákoli další revize by měla být připravena se stejnou péčí a precizností jako v roce 2004.

1.3   Pro jakoukoli revizi má zásadní význam celková analýza dopadů směrnice a jejího provedení v členských státech, stejně jako rozsudků ESD od roku 2004. Mělo by se také zohlednit, že zatím bylo poměrně málo času na získání dostatečných zkušenosti s touto směrnicí na evropské úrovni.

1.4   Aby mohly být výsledky pro všechny co nejlepší, je třeba odstranit zbytečnou byrokracii. Je třeba se vyhnout komplikované právní úpravě a nadměrné regulaci (tzv. „gold-plating“) v členských státech v důsledku nesprávného provádění směrnice. Strategie Evropa 2020 předpokládá širší monitorovací úlohu Komise.

1.5   EHSV zdůrazňuje, že zásady otevřenosti a transparentnosti a rovněž účinnosti, právní jistoty, finanční rentability, hospodářské soutěže, zajištění přístupu malých a středních podniků a svobodných povolání na trh, proporcionality, zvyšování počtu přeshraničních smluv na veřejné zakázky, zamezení diskriminaci a korupci a potřeba profesionality zůstávají i nadále platné.

1.6   EHSV poukazuje na dopad a význam inovativních, environmentálních a sociálních aspektů strategie Evropa 2020 též na oblast veřejných zakázek.

1.7   Posilovat zájem členských států na správném provádění směrnice a začlenění cílů strategie Evropa 2020 do smluv o zadávání veřejných zakázek by se podle EHSV mělo tím, že bude této otázce věnována zvláštní pozornost a bude se každoročně projednávat v Radě (ve složení pro konkurenceschopnost).

1.8   V členských státech se projevuje zvýšený zájem týkající se úlohy veřejných zakázek v inteligentním hospodářství. Vnitrostátní orgány formulují, v různé míře, environmentální a sociální kritéria, která musí veřejní zadavatelé zohledňovat. Je třeba zohlednit speciální požadavky veřejných zakázek na služby, jež nelze popsat (3). Součástí každoroční rozpravy v Radě by měly být rovněž osvědčené postupy a zkušenosti.

1.9   EHSV má za to, že výrazným nedostatkem zelené knihy je, že nepojednává ani o nezbytnosti dostatečné profesionality, ani o neochotě veřejných orgánů podstupovat rizika. Profesionalizace je zcela zásadní pro podporu inovací. V členských státech je třeba vypracovat také programy pro zadavatele. Výbor se zasazuje o referenční srovnávání a výměnu osvědčených postupů.

1.10   Zadavatel musí převzít plnou odpovědnost za hospodářské, sociální a finanční důsledky při definování povahy prací, výrobků nebo služeb. Např. může na uchazečích vyžadovat, aby poskytli vlastní osvědčení nebo prohlášení o shodě s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, týkající se například sociálních aspektů, přičemž požadavek předložení úředních osvědčení omezí na vítěze.

1.11   Zejména u velkých projektů je EHSV vzhledem k potřebě podpořit udržitelný rozvoj pro to, aby se používala zásada nákladů životního cyklu tam, kde to bude vhodné.

1.12   EHSV je pro zachování rozlišení mezi službami podle příloh A a službami podle příloh B, za podmínky právní jistoty a možného rozšíření přeshraničních smluv na služby podle příloh B. Doporučuje, aby Komise pravidelně přezkoumávala seznam služeb uvedených v přílohách B, aby se posoudilo, zda by nebylo ku prospěchu věci přesunout některé služby podle příloh B mezi služby podle příloh A.

1.13   Musí dojít ke zvýšení účasti malých a středních podniků, včetně sociálních podniků. Vzhledem k tomu, že se názory zainteresovaných stran na věc liší, není EHSV pro změnu prahových hodnot. Zlepšení musí být dosaženo řádným používáním zásady „proporcionality“, změnou způsobů zveřejňování, řádným uplatňováním elektronického zadávání veřejných zakázek a ve vhodných případech rozdělením zakázek. EHSV doporučuje též programy na podporu odborných znalostí malých a středních podniků.

1.14   Jedním z cílů směrnic je bojovat proti protekcionářství, podvodům a korupci. Při modernizaci směrnic nesmí být jakkoli zmírněna jejich přísnost. Výbor má za to, že pokud by byly veřejně zakázky v předstihu zveřejňovány prostřednictvím elektronického systému pro jejich zadávání, pomohlo by to předcházet zneužívání.

1.15   Hlavním cílem směrnic od roku 1971 bylo posílit v rámci evropských veřejných zakázek přeshraniční zadávání. Výsledek je žalostný. EHSV doporučuje provést analýzu (osvědčených) postupů a příkladů v členských státech, na kterou je nutno navázat opatřeními k otevření trhů (4).

1.16   EHSV doporučuje, že již od počátku by se u přeshraničních veřejných zakázek měla stanovovat soudní příslušnost.

2.   Úvod

2.1   Komise prezentuje veřejné zakázky jako jednu z dvanácti iniciativ, které mohou sloužit jako nástroj k podpoře rozvoje ekologičtějšího, sociálnějšího a inovativnějšího vnitřního trhu (5). Komise v této zelené knize rovněž podtrhuje potřebu účinnosti a zjednodušení, snazšího přístupu pro malé a střední podniky a podporu přeshraničního zadávání zakázek.

2.2   Veřejné zakázky v EU mají dlouhou tradici. Ta zahrnuje způsoby a prostředky, kterými veřejné orgány a veřejné služby (6) naplňují své potřeby prostřednictvím zadávání práce, dodávek a služeb. Hlavním cílem bylo a je vytvořit rovné evropské podmínky pro všechny. Počet přeshraničních veřejných zakázek je však i nadále velmi nízký. Stanovisko se zaměřuje na směrnici (7), kde, jak zelená kniha naznačuje, by zlepšení mělo být relativně nejpřínosnější.

2.3   V zásadě je to směrnice procesní, s konkrétními právními ustanoveními a zárukami, jimiž se řídí proces vyzvání k podání nabídky a postupy zadávání veřejných zakázek. Obsah zadávané zakázky je podle této směrnice zcela záležitostí veřejného zadavatele.

2.4   Po původních směrnicích – směrnici o zadávání veřejných zakázek (1972) a směrnici o veřejných službách (1993) – následovaly verze těchto směrnic z roku 2004, které zavedly výrazné modernizace, zejména do směrnice o koordinaci postupů (2004/18/ES), ale i menší změny v případě aktuálnější směrnice o veřejných službách (2004/17/ES). Tato revize byla výsledkem dlouhých a intenzivních diskusí mezi zainteresovanými stranami. Provádění se liší zemi od země v důsledku odlišného kulturního prostředí, odlišných právních tradic či kvůli nadměrné regulaci.

2.5   Pro vytvoření otevřeného, celoevropského a transparentního trhu bylo přihlédnuto k různým aspektům, k nimž patří právní jistota, povědomí o výdajích, nejlepší poměr hodnoty k ceně, kvalita, lepší hospodářská soutěž, přístup k trhu pro malé a střední podniky, proporcionalita, inovace, udržitelnost – v současnosti strategie Evropa 2020 – náklady životního cyklu, zamezení diskriminaci a podvodu, rovné podmínky pro všechny subjekty a přeshraniční zadávání veřejných zakázek.

3.   Vývoj od roku 2004

3.1   Od prvního zavedení směrnic proběhlo v oblasti zadávání veřejných zakázek množství změn a tento proces i nadále pokračuje. V zelené knize se zvažuje, zda by některé z aspektů, které jsou běžné a samozřejmé v komerčním světě a veřejných službách, měly být zavedeny, umožněny nebo posíleny i zde.

3.2   Důležitými technikami jsou inovace, vyjednávání a šíření povědomí o trhu. Přestože byly vždy využívány velkou částí veřejných služeb a s určitými omezeními byly možné i podle směrnice, nikdy se výrazně nerozšířily. Nejsou-li v praxi takové techniky používány a schází-li dostatečná úroveň zkušenosti, nejsou nijak posilovány sdílené znalosti, a tudíž není žádná realistická vyhlídka, že se stanou běžnými.

3.3   V úsilí o zohlednění moderních metod zahrnuje směrnice další techniky, jako je elektronické zadávání veřejných zakázek a zpětné aukce. Zatímco elektronické nakupování má poměrně široké uplatnění, zpětné aukce jsou skutečně vhodné pouze tam, kde jedinými kritérii při zadávání jsou cena spolu s dodací lhůtou. EHSV poukazuje na to, že je třeba zlepšit přeshraniční elektronickou interoperabilitu.

3.4   V dlouhých diskusích o službách obecného zájmu (SOZ) byl vyvozen závěr, že se nejedná o oblast veřejných zakázek jako takovou, nýbrž služby poskytované veřejnými orgány nebo jejich jménem. EHSV potvrzuje, že veřejné orgány mají naprostou volnost v tom, zda tyto služby budou provozovat celé nebo zčásti samy, či zda jimi vybrané činnosti zajistí externě. Je rovněž nezbytné zohlednit systémy členských států, jež se řídí zásadami rovného zacházení, nediskriminace a transparentnosti zakotvenými v primárním právu a jež obsahují obecný nárok na poskytování služeb. Na samotné služby obecného zájmu (8) se tedy v zásadě směrnice nevztahuje, ale každé zajištění činností externě nebo zadání veřejné zakázky veřejným zadavatelem či jeho jménem v souvislosti s těmito činnostmi směrnici podléhat bude.

Článek 14 a Protokol (č. 26) o službách obecného zájmu Smlouvy o fungování Evropské unie uznávají zvláštní povahu a důležitost veřejných služeb a široké pravomoci, které mají celostátní, regionální a místní orgány při rozhodování o tom, jak budou tyto služby poskytovány, zadávány a organizovány. Týká se to i poskytování služeb vlastními silami a prostřednictvím spolupráce v rámci veřejného sektoru. Prvořadý význam má zajišťování vysoké kvality, bezpečnosti, cenové dostupnosti a rovného zacházení a podpora všeobecného přístupu a práv uživatelů.

3.5   Směrnice nijak nediktuje, co by veřejný zadavatel měl nebo neměl zadávat jako veřejnou zakázku či zajišťovat externě; stanoví pouze postupy takovéhoto zadávání a externího zajištění činností. EHSV je přesvědčen, že tato svoboda nesmí být omezena.

3.6   Vyjednávání

3.6.1   EHSV naléhavě požaduje, aby Komise ve směrnici vysvětlila, za jakých podmínek může zadavatel udělit zakázku přímo subjektu, který mu podléhá obdobným způsobem, jakým mu podléhají jeho vlastní vnitřní útvary. EHSV žádá, aby byla směrnice pozměněna tak, aby stanovila příslušné podmínky pro udělení výjimky ze svých požadavků.

3.6.2   Zásadní význam mají se zvyšujícím se důrazem na inovativní návrhy a specifikace založené na výsledcích diskuse mezi zadavateli a uchazeči během zadávacího řízení. Z tohoto důvodu je třeba používat obecné vyjednávací řízení obdobné tomu, jaké bylo ve směrnici o veřejných službách, či soutěžního dialogu, ale bez jakýchkoliv „mimořádně složitých“ omezení. To zahrnuje existující pravidla pro zadávání veřejných zakázek v oblasti služeb, jež nelze popsat.

3.6.3   Bylo řečeno, že díky takovému řízení by mohli různí uchazeči předkládat své návrhy a zadavatel by pak měl možnost vybrat nejlepší prvky těchto návrhů („cherry-picking“) a vydat výslednou hybridní specifikaci jako nové vypsání veřejné soutěže, která už bude provedena způsobem bez „vyjednávání“. Tento koncept je špatný. Uchazeči musejí mít možnost chránit své duševní vlastnictví – ať už patentované či nikoli –, a to vždy, a jejich myšlenky by tudíž neměly být nabízeny jiným dodavatelům k využití, dokonce ani v omezené podobě, bez jejich výslovného souhlasu.

3.6.4   Vyjednávání zakázek – obzvláště těch složitých – samozřejmě vyžaduje značnou odbornost na straně zadavatele. Zavedení obecného vyjednávacího řízení je nutno provázet opatřeními, jež na zadávající straně zajistí dostupnost lidí s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi.

3.7   Inovace

3.7.1   Inovace ve veřejných zakázkách jsou v zelené knize rovněž diskutovány. V oblasti zadávání veřejných zakázek existují tři hlavní úrovně:

| — | ochota akceptovat inovovaná řešení tradičních požadavků; |
| --- | --- |

—

ochota akceptovat inovovaná řešení tradičních požadavků;

| — | účast v rozvíjení řešení; |
| --- | --- |

—

účast v rozvíjení řešení;

| — | sponzorství rozvojového projektu. |
| --- | --- |

—

sponzorství rozvojového projektu.

3.7.2   Nejsnadnější a pravděpodobně nejproduktivnější aspekt je ochota akceptovat inovovaná řešení. EHSV doporučuje, aby byla podporována otevřenost ze strany zadavatelů (kteří by měli mít dostatečné kompetence) vůči návrhům nových řešení. Zadavatel by tedy, pokud výslovně neprohlásí, že tak neučiní, měl být ochoten zabývat se určitými alternativními řešeními. Úředníci veřejné správy se to často činit zdráhají, a to spíše z nechuti vůči riziku než kvůli jakýmkoli administrativním nebo právním překážkám.

3.7.3   Velké překážky panují dokonce i v oblasti alternativních návrhů. Schopnost předkládat inovativní návrhy je mnohem více prakticky zabezpečena, jestliže zadavatel uvádí své požadavky spíše ve smyslu problému, který by měl být řešen, než ve smyslu řešení. Takový přístup umožňuje, aby uchazeč využil svých příslušných dovedností k tomu, aby navrhl nejlepší řešení, ať již tradiční nebo nové.

3.7.4   Tam, kde se veřejný zadavatel účastní inovativního řešení, zabývá-li se například rozvojem významnějšího databázového systému, má účast a podpora ze strany veřejného zadavatele na všech úrovních zásadní význam. Bez toho by vznikalo velké riziko selhání.

3.7.5   V rámci konceptu veřejných zakázek v předobchodní fázi (9) se navrhuje, aby veřejní zadavatelé byli sponzory nového vývoje a vystupovali jako první uživatelé. Možné selhání činí z této záležitosti věc značně riskantní. Zkušenosti ukazují, že veřejní zadavatelé jsou svou povahou, organizací a zkušenostmi k této činnosti, do níž je tedy možné se pustit pouze s maximální obezřetností, vhodní.

3.7.6   Jedním z nejdůležitějších bodů je udržitelnost výroby a spotřeby. Obecně se uznává, že inovace v oblasti udržitelného rozvoje mají nesmírný význam v souvislosti s možností podporovat kvalitní pracovní místa a podniky v EU, na základě strategie Evropa 2020. Je-li jich řádně dosaženo, poskytují výrazný hospodářský přínos. Mnohé veřejné zakázky vyžadují, aby byly brány v úvahu náklady životního cyklu. Jedná se, podle okolností, o kvalitu, původní cenu, údržbu, provoz a konečnou likvidaci. Přístup založený na kvalitě povzbudí inovace a dobré pracovní postupy a podmínky, které v dlouhodobém horizontu povedou k větší výkonnosti a úspoře nákladů. Postupy pro hodnocení těchto aspektů existují. EHSV doporučuje přijetí kroků, které by zadavatele veřejných zakázek podnítily tyto techniky přijímat a využívat jich.

4.   Argumenty pro další modernizaci

4.1   Právní hlediska

4.1.1   Základem je kvalitní provedení do vnitrostátního práva, což je ovšem stále ožehavé téma. V zelené knize mu měla být věnována výslovná pozornost. Jen málo členských států na kvalitní provedení dbá. Správné provedení slouží zájmům všech zainteresovaných subjektů. Gold-plating přinášející větší administrativní zátěž a byrokracii vytváří zbytečné překážky, zejména pro malé a střední podniky – pojem malých a středních podniků a zmínka o podnicích se musí vztahovat na všechny druhy subjektů, ziskové i neziskové, aby byla dodržena pravidla spravedlivé hospodářské soutěže – a současně rostoucí náklady pro veřejného zadavatele. Směrnice zní jasně a není nijak složitá. Navzdory odlišným právním systémům a přístupům bychom se dodatečným požadavkům a formalitám měli vyhnout. Podle EHSV by Komise měla aktivněji sledovat proces provádění a snažit se podporovat jednoduchost a srozumitelnost vnitrostátní právní úpravy.

4.1.2   Systematický problém se objevuje při uplatňování směrnice o prostředcích nápravy v přeshraničních vztazích. V přeshraničních vztazích není jednoznačně dáno, která jurisdikce by se měla uplatnit, zda kupujícího, nebo dodavatele. EHSV navrhuje, aby takové rozhodnutí bylo od samého počátku součástí zakázky.

4.1.3   V případě některých smluv, zvláště dlouhodobých, vznikají okolnosti, jež vyžadují změnu některých ustanovení smlouvy. Takovým situacím se někdy nedá vyhnout, přitom zvyšují pravděpodobnost korupce. Směrnice sice omezuje změny, které jsou přípustné v rámcových smlouvách (článek 32), jinak ovšem mlčí. Podle názoru EHSV by v případě uvolnění pravidel tak, aby umožňovala větší pružnost, mělo následné riziko korupce a/nebo nedostatečné právní jistoty ničivé důsledky. Proto by se směrnice v tomto ohledu neměla měnit.

4.1.4   Směrnice dělí služby na dvě kategorie – podle příloh A a podle příloh B. Služby v kategorii A musí požadavky směrnice splnit, zatímco na služby skupiny B se obecně vztahuje mírnější režim. Zelená kniha si klade otázku, zda je rozdělení s ohledem na stále častější přeshraniční povahu mnohých služeb stále ještě vhodné. EHSV je pro zachování rozdělení do dvou kategorií ke zvýšení právní jistoty, s tím, že je případně možné přesunout přeshraniční služby skupiny B do režimu skupiny A. Doporučuje pravidelně přezkoumávat seznam služeb uvedených v přílohách B Komisí, aby se posoudilo, zda by nebylo ku prospěchu věci přesunout některé služby podle příloh B mezi služby podle příloh A.

4.2   Postupy

4.2.1   Významnou překážkou výrazného pokroku směrem k řádnému fungování oblasti veřejných zakázek je, že veřejným zadavatelům schází dostatečná profesionalita a odbornost. Nedostatkem zelené knihy je, že se nezabývá tím, co je základní podmínkou každé veřejné zakázky. Ke zkvalitnění situace existuje jen málo pobídek. EHSV důrazně doporučuje kampaně na podporu odborné přípravy úředníků – zejména na místní a regionální úrovni – k osvojení si sjednávání a přidělování životaschopných zakázek (10).

4.2.2   Dále se však musí změnit i kultura zadávání veřejných zakázek. Zadávání veřejných zakázek není nic snadného, a podle povahy zakázky je nutné zapojit všechny úrovně a odvětví řízení, jako tomu je v mnoha obchodních společnostech. Úspěchu lze dosáhnout jedině při snaze o moderní postupy v oblasti veřejných zakázek, zejména co se týče řízení rizik, a to na všech úrovních veřejného zadavatele. Pozitivní příklady nabízí praxe v oblasti veřejných služeb.

4.2.3   Je nutné podpořit profesionalizaci v oblasti zadávání zakázek ve veřejném sektoru, a to formou rozvoje zaměstnanců a náboru odborníků, čímž se tento obor zviditelní. V řadě případů měla úspěch dvě dodatečná opatření: nábor zkušených vedoucích pracovníků v oblasti nákupu z jiných odvětví a zřizování nákupních agentur, jež zadavatelům odborně radí v průběhu nabídkového řízení. Kvalita nákupců je v různých zemí rozlišná. EHSV doporučuj referenční srovnávání a výměnu osvědčených postupů.

4.2.4   Ve fázi před zadáním veřejné zakázky by se zkušení zadavatelé či projektoví manažeři měli informovat o tom, co je v současnosti k dispozici na trhu, a teprve na základě toho připravit zadávací dokumentaci. Takový průzkum typicky zahrnuje odborné časopisy, obchodní výstavy a rozhovory s dodavateli v příslušné oblasti.

4.2.5   Dále je zapotřebí, aby se zvýšila profesionalita malých a středních podniků. Ke zdokonalování kvalifikace a znalostí mohou přispívat zvláštní kurzy a rovněž lidé, kteří mají zkušenosti v oblasti zadávání veřejných zakázek.

4.2.6   Jeden z aspektů nechuti podstupovat rizika je nadměrné používání kritéria nejnižší ceny. Zatímco některá zadání veřejných zakázek nemají žádné realistické kritérium kromě ceny – a případně termínu dodání –, většina jich určité jiné důležité charakteristiky má, což přispívá k lepšímu výsledku. Kritérium nejnižší ceny brání inovacím a tomu, aby zvítězila lepší kvalita a hodnota, v souladu s požadavky strategie Evropa 2020, a nemusí nutně vést k lepší hodnotě a kvalitě.

4.2.6.1   Z používání kritéria nejnižší ceny by proto měla být učiněna spíše výjimka než pravidlo. Rozšířením uplatňování kritéria ekonomicky nejvýhodnější nabídky za účelem posouzení nabídky nejvýhodnější z hlediska udržitelnosti by mohly orgány dosáhnout optimálních hodnot, pokud jde o udržitelnost a životní prostředí i z hlediska sociálního a ekonomického. EHSV podporuje orgány v tom, aby posuzovaly náklady životního cyklu vždy, kdy je to možné a vhodné.

4.2.7   Vzhledem k obrovskému počtu středně velkých a zejména malých obcí by se jim mělo doporučit, či povinně uložit, aby v nejdůležitějších rozsáhlých projektech spolupracovaly, a to v zájmu profesionality, účinnosti i finančních hledisek. EHSV žádá, aby byla tomuto aspektu věnována zvláštní pozornost, a doporučuje provádět v každém případě výměnu osvědčených postupů a to, aby byla v této souvislosti objasněna pravidla pro veřejné nákupy.

4.2.8   Ze statistické analýzy vyplývá, že především zastoupení malých a středních podniků je v oblasti veřejných zakázek nad prahovou hodnotou pro použití směrnic EU velmi nízké. EHSV je zastáncem nastolení rovných podmínek v oblasti veřejných zakázek, tak aby malé a střední podniky mohly získat spravedlivý díl veřejných zakázek. EHSV je proti opatřením zaměřeným na pozitivní diskriminaci malých a středních podniků, mimo jiné proto, že se jedná o umělý postup, s čímž je spojeno větší riziko korupce. Bez ohledu na to by veřejní zadavatelé měli být, je-li to v praxi možné, nabádáni k tomu, aby dělili zakázky na menší, a tím zviditelnili příležitosti pro malé a střední podniky, a potažmo zvýšili jejich přístupnost.

4.2.9   Pokud jde o prahové hodnoty, názory se různí. Tyto hodnoty byly stanoveny po dlouhé diskusi a pečlivé úvaze a jsou v souladu s hodnotami uvedenými v Dohodě o vládních zakázkách, přičemž jsou pravidelně upravovány s ohledem na inflaci a změny kurzu. Objevily se požadavky na zvýšení, avšak i na snížení těchto prahových hodnot. Žádný z těchto argumentů není příliš přesvědčivý, a EHSV doporučuje, aby byly zachovány stávající praktické úrovně. Pod prahovou hodnotou se uplatní vnitrostátní postupy, na které se vztahují ustanovení Smlouvy. Je žádoucí, aby tyto předpisy co nejvíce odpovídaly postupům podle směrnice, a zabránilo se tak pochybnostem a nejasnostem, a aby kupující mohli účinně využívat jediného souboru pravidel.

4.2.10   S cílem zvýšit transparentnost a omezit zneužívání úřední moci navrhuje EHSV, že všechny veřejné zakázky bez výjimky by měly být v předstihu zveřejňovány. Oznámení o zakázkách pod prahovými hodnotami a na služby podle přílohy B ve velmi jednoduchém pojetí by měla být dostupná na internetových stránkách určených pro zveřejňování veřejných zakázek e-Tender (11), jež by zahrnovaly celý evropský hospodářský prostor.

4.2.11   Podpora větší profesionality by mohla zároveň vést ke zjednodušení vnitrostátních postupů, neboť ty jsou v současné době nepřiměřeně nákladné. Konkrétní situace se mezi různými členskými státy značně liší, tudíž bychom měli předejít zmatkům a rozepřím nad výkladem. Jednoznačné vnitrostátní přístupy by měly sloužit pro ostatní jako vzor.

4.2.12   Další překážkou pro malé a střední podniky je tendence zadavatelů požadovat finanční záruky, zajištění a závazky plnění. Navíc je dnes k dispozici čím dál tím méně finančních zdrojů a je nehospodárné využívat na podporu takových záruk omezených finančních zdrojů malých a středních podniků. Zadavatelům by se měla připomenout jejich povinnost vyhýbat se nepřiměřeným kvalifikačním a finančním požadavkům, spíše než se spoléhat na záruky.

4.2.13   V této oblasti vznikají iniciativy, které mají za cíl situaci v členských státech zlepšit. EHSV je rozhodným zastáncem soupisu osvědčených postupů a, v souladu s praxí některých členských států, pravidelných panelů za účasti veřejných zadavatelů a zkušených odborníků na úrovni EU.

4.2.14   Na pomoc malým a středním podnikům by veřejní zadavatelé mohli vytvořit elektronické portály s cílem:

| — | rozšířit přístup k informacím o příležitostech v oblasti veřejných zakázek pod prahovou hodnotou EU; |
| --- | --- |

—

rozšířit přístup k informacím o příležitostech v oblasti veřejných zakázek pod prahovou hodnotou EU;

| — | umožnit malým a středním podnikům zaregistrovat se jako zájemce, aby se mohly stát partnery dalších zainteresovaných malých a středních podniků; |
| --- | --- |

—

umožnit malým a středním podnikům zaregistrovat se jako zájemce, aby se mohly stát partnery dalších zainteresovaných malých a středních podniků;

| — | vytvořit zabezpečenou část centrální internetové stránky e-Tender, kde by malé a střední podniky mohly zadat a měnit/aktualizovat své administrativní údaje, které by veřejní zadavatelé mohli využít při zadávání veřejných zakázek. |
| --- | --- |

—

vytvořit zabezpečenou část centrální internetové stránky e-Tender, kde by malé a střední podniky mohly zadat a měnit/aktualizovat své administrativní údaje, které by veřejní zadavatelé mohli využít při zadávání veřejných zakázek.

5.   Vztah mezi zadáváním veřejných zakázek a ostatními agendami

5.1   Kromě cíle zvýšení účinnosti veřejných výdajů (12) zelená kniha požaduje, aby byla věnována pozornost posílení vazeb mezi zadáváním veřejných zakázek a jinými agendami, zejména inovacemi, oblastí environmentální a sociální.

5.2   Od roku 2004 jsou prioritou vedle zlepšení konkurenceschopnosti udržitelný rozvoj a růst podporující začlenění, což znovu potvrdila strategie Evropa 2020. Uvedené aspekty by měly být zohledněny i při zadávání veřejných zakázek.

5.3   EHSV souhlasí s tím, že je třeba vnitrostátní a regionální veřejné zadavatele vybízet, aby řádně přihlíželi ke společenským aspektům, což znamená, že by těmto prvkům měl být ponechán volný prostor při přípravě zakázky.

5.4   Úmluva MOP č. 94 o pracovních ustanoveních ve veřejných zakázkách byla přijata v roce 1949 a v současné době zavazuje 10 členských států, i když další státy, např. Irsko, uplatňují tuto úmluvu na dobrovolné bázi při zadávání veřejných zakázek. EHSV bere na vědomí zásady obsažené v úmluvě a navrhuje, že by členské státy měly být povzbuzovány k tomu, aby dohodu ratifikovaly a dodržovaly její zásady.

5.5   EHSV podtrhuje, že směrnice bude dávat rámec souboru procesních pravidel upravujících vztah mezi smluvními stranami ve veřejných zakázkách. V předchozích dokumentech dospěla Komise na základě rozsáhlých konzultací k metodě, kterou mohou být veřejnými zadavateli posouzeny inovativní produkty/služby/procesy a environmentální a sociální cíle při přípravě zakázky (13) nebo je-li využíváno zadávání v předobchodní fázi.

5.6   V souvislosti s inovacemi a zadáváním zakázek je vhodné zmínit zprávu skupiny Aho a „Iniciativu rozhodujících trhů pro Evropu“. (14) Inovace se mohou týkat celé řady oblastí: vyspělé technologie, nízké emise uhlíku, nízká spotřeba energie, nové a alternativní metody ve zdravotnictví a sociální péči, výstavba, doprava, infrastruktura apod. EHSV zdůrazňuje, že poptávka může mít velmi důležitou úlohu hybné síly inovací (15), která byla po řadu let opomíjena a bagatelizována. Může nepřímo podporovat zapojení univerzit a středisek výzkumu a vývoje, jakož i neustálé inovace např. malých a středních podniků či subjektů sociální ekonomiky.

5.7   V reakci na otázky uvedené v zelené knize EHSV zdůrazňuje, že odpovědnost za oblast veřejných zakázek spočívá v prvé řadě na vnitrostátních, regionálních a evropských orgánech, které musí případ od případu zvažovat správný poměr mezi všemi společenskými požadavky – inovacemi, životním prostředím, sociálními aspekty (16) (včetně sociálních předpisů na ochranu osob s postižením) a účinností, výrobními lhůtami, náklady, počtem dodavatelů, možným výsledkem zakázky atd. v rámci těchto směrnic.

5.8   Veřejní zadavatelé si mohou sami zvolit specifické požadavky, včetně požadavků environmentálních a sociálních. V řadě případů tak činí, neboť evropské a/nebo vnitrostátní právní předpisy jim to ukládají, například v podobě norem ochrany životního prostředí, které se váží k odvětví nebo jsou uplatňovány obecně. Jindy mohou být takové požadavky spojeny s realizací konkrétních projektů, např. pokud jde o velké projekty v oblasti infrastruktury.

5.9   Tam, kde je to vhodné, by měly být technické požadavky rozšířeny tak, aby zahrnovaly výrobní a procesní parametry. To by zjednodušilo a učinilo transparentnějšími možnosti zadávajících orgánů činit důležitá rozhodnutí na poli podpory cílů udržitelnosti, včetně otázky udržitelnosti z hlediska životního prostředí, prosazování kolektivních smluv, pracovních norem, pracovních podmínek a stejných odměn za stejnou práci. Spor ve věci zelené elektřiny je jasným příkladem toho, jak a proč by měly být výše uvedené výrobní parametry zahrnuty do technických požadavků, a nejenom do podmínek plnění. (17)

5.10   EHSV doporučuje, aby Komise podle potřeby poskytla konsolidovaný dokument začleňující problematiku směrnice a příslušné judikatury ESD. Takový dokument zvýší přístupnost a bude velice užitečný, neboť bude poskytovat jediný zdroj a zasadí se o právní jistotu.

5.11   V souladu s obecnou diskusí o tom, že je nutné vytvořit inteligentní evropské hospodářství, probíhají v členských státech intenzivnější diskuse týkající se úlohy veřejných zakázek v tomto procesu (18). Jednotlivé členské státy v různé míře formulují environmentální kritéria a v menší míře i kritéria sociální, k nimž musí zadavatelé veřejných zakázek přihlížet. Mezi podmínkami pracovních vztahů a ve vnitrostátní právní úpravě v jednotlivých členských státech panují velké rozdíly. Povinností každé země je zajistit dodržování vlastních právních předpisů.

5.12   EHSV doporučuje, aby o tomto probíhajícím procesu každoročně diskutovala Rada ve složení pro konkurenceschopnost. Je třeba upozornit na osvědčené postupy a zkušenosti. Podmínky pro přeshraniční zakázky zlepší i větší sbližování postupů.

5.13   Ať už jsou jako kritéria pro zadávání veřejných zakázek stanoveny environmentální či sociální požadavky, musí být možné je vyhodnotit a přisoudit jim váhu ve vztahu k ostatním kritériím.

5.14   Podmínkou by mělo být, že zadavatelé veřejných zakázek v rámci své pravomoci zajistí, aby uchazeči splňovali, kromě kritérií stanovených články 44 až 51 směrnice (19), sociální požadavky (mimo jiné v souvislosti s integrací osob s postižením (20)), neboť by bylo v rozporu s evropským i vnitrostátním právem, aby veřejné orgány zadávaly veřejné zakázky subjektům, které nepostupují v souladu s danými právními předpisy.

5.15   Členské státy by měly od uchazeče vyžadovat, aby poskytl vlastní osvědčení nebo prohlášení o shodě, v němž by uvedl, že v jednotlivých členských státech postupuje v souladu s platnou právní úpravou pro začlenění osob s postižením na pracovní trh, například s povinností zaměstnávat konkrétní počet nebo procento osob s postižením, v zemích, kde taková povinnost existuje.

5.16   Další sociální opatření se musí – pokud je to možné – každopádně týkat stanovení technických požadavků – ty musí být stanoveny tak, aby obsahovaly kritéria dostupnosti pro zdravotně postižené osoby a aby byly navrženy pro všechny uživatele.

5.17   Dalším aspektem, na nějž se nesmí zapomínat, je zajištění rovných příležitostí pro všechny a sociálního začlenění, což souvisí s rozhodováním o zakázkách ohledně chráněných dílen pro osoby s postižením. Tuto možnost výslovně předpokládá bod odůvodnění 28 a článek 19 směrnice 2004/18. EHSV je toho názoru, že Komise by měla výslovně doporučit, aby v těch členských státech, kde je to odůvodněné, bylo procento takových zakázek vymahatelné, jako třeba v případě, kdy by byl neaktivní značný počet práceschopných osob se zdravotním postižením.

5.18   Specifickou otázkou, kterou je třeba se zabývat, je složitost pravidel pro zadávání veřejných zakázek v souvislosti se sociálními službami obecného zájmu. Zelená kniha v oddíle 4.4 pokládá otázku, zda by měly být zvýšeny prahové hodnoty pro takové služby, tedy aby se lépe zohlednily zvláštnosti sociálních služeb. Výbor se těší na to, že bude činnost v této oblasti bedlivě monitorovat, zejména v souvislosti se sdělením KOM(2011) 206 v konečném znění, jelikož si uvědomuje, že selektivní úprava prahových hodnot není žádoucí.

5.19   V rámci strategie Evropa 2020 by Komise měla mít pravomoc bedlivě proces této modernizace v členských státech monitorovat. Zveřejňování informací o všech zadaných veřejných zakázkách bez ohledu na jejich hodnotu na internetové stránce včetně typu společnosti, jíž byla zakázka zadána (mikropodnik, malý a střední podnik, velký podnik), a hodnoty zakázky by těmto činnostem napomohlo.

6.   Nevhodné postupy

6.1   Jedním z cílů směrnice je bojovat proti protekcionářství, podvodu a korupci. Tyto praktiky se nevztahují výlučně k oblasti veřejných zakázek, scházející obchodní kázeň, jak uvádí zelená kniha, poskytuje dodatečný rozměr, neboť státy vždy řádně takové praktiky nemusejí ze strany svých vlastních orgánů postihovat. Tato směrnice není náhradou právních předpisů o korupci nebo o hospodářské soutěži, díky své přísné procesní kázni však poskytuje další možnost ochrany.

6.2   EHSV se domnívá, že je třeba zpřísnit ustanovení o subdodávkách. Víceúrovňová struktura subdodavatelského řetězce způsobuje problémy při prosazování kolektivních smluv, pracovních podmínek a postupů na ochranu zdraví a bezpečnosti. Veřejným orgánům by měl být poskytnut větší prostor, aby mohly ovlivňovat tyto smlouvy za účelem splnění kvalitativních, sociálních a environmentálních cílů. Veškeré podrobnosti týkající se zapojení subdodavatelů by měly být oznámeny před udělením zakázky a veřejné orgány by měly jasně stanovit odpovědnost a povinnosti, aby bylo možné účinně zakázku monitorovat a kontrolovat. Měly by být zavedeny mechanismy umožňující veřejným orgánům prověřit a zamítnout subdodavatele v případě pochybností.

6.3   Za normálních okolností je zakázka udělena hlavnímu dodavateli, jenž má kvalifikaci a zkušenosti s prováděním požadované činnosti, dodávky nebo služby. Hlavní dodavatel nese odpovědnost za celou zakázku a odpovídá veřejnému zadavateli za její provedení. Do této odpovědnosti spadá mimo jiné řízení nákupu materiálu a všech případných smluv se subdodavateli. Postupy pro penalizaci a vylučování uchazečů podle článku o neobvykle nízkých nabídkách by měly být jednodušší, obzvláště co se týče dodržování platných požadavků na ochranu zaměstnanců a pracovních podmínek. V současnosti existuje závazný a komplikovaný postup spočívající v předkládání písemných žádostí před tím, než může být nabídka zamítnuta. Musí být rovněž přehodnocena ustanovení týkající se poskytování informací o hospodářských aspektech stavebních postupů, výrobním procesu nebo o poskytovaných službách. Měly by být stanoveny závazné požadavky pro uchazeče, co se týče poskytování informací veřejnému zadavateli, spíše než aby musel zadavatel sám o tyto informace žádat. Směrnice by měly být upraveny tak, aby obsahovaly tyto změny v zájmu podpory důstojných pracovních podmínek, rovného zacházení s pracovníky a širších cílů v oblasti udržitelnosti.

6.4   Neoficiální důkazy svědčí o tom, že hlavním nesprávným postupem je protekcionářství, kdy zadavatel veřejné zakázky zakázku zadá zvýhodněnému dodavateli, někdy dokonce i bez oznámení záměru. Takové skryté činnosti se jen obtížně odhalují, neboť vyjdou najevo až zpětně. EHSV má za to, že zveřejňování veškerých vyhlášení veřejných zakázek předem prostřednictvím systému e-Tendering by takovému nesprávnému postupu zabránilo, aniž by tím veřejní zadavatelé byli zbytečně zatíženi.

6.5   EHSV upozorňuje na skutečnost, že musí být vyvinuto větší úsilí s cílem podporovat dohled nad dodržováním podmínek zakázky poté, co byla udělena, včetně ustanovení týkajících se plnění smlouvy. Orgány jsou v současnosti v důsledku finanční krize pod narůstajícím tlakem, co se týče finančních prostředků a zdrojů, a stejně tak subjekty pověřené monitorováním zdravotních, bezpečnostních a pracovních norem a ochranou životního prostředí čelí snižování prostředků. Vzhledem k tomu, že zrušení nabídkového řízení či jeho případné opakování může být velmi nákladné, orgány se mohou zdát bezmocné vůči dodavateli, který nedodržuje podmínky nebo který neplní své závazky. Náklady související se zajištěním dodržování podmínek by měly být součástí rozpočtů veřejných zakázek a měla by být zvážena řada dalších postihů za nedodržování podmínek zakázky.

6.6   Je nutné, aby podniky přijaly přísná opatření na předcházení korupci. V tomto ohledu by měla být podpořena opatření na „sebeočištění“ podniků, které takto pochybily. Příkladně jednající podniky by měly mít možnost znovu vstoupit na trh poté, co úspěšně dokončí tento proces. Příslušné platné přísné požadavky by měly být zakotveny do směrnic, aby se zamezilo stávajícím lišícím se postupům v jednotlivých členských státech.

7.   Vnější rozměr

7.1   Vnější rozměr zadávání veřejných zakázek v EU by neměl opomíjet závazek EU podporovat důstojné pracovní podmínky, rovné zacházení, dodržování základních práv, svobod a pracovních norem, ochranu životního prostřední a energetickou účinnost ve třetích zemích. Jde o principy, na které nesmíme zapomínat, když překračujeme naše hranice. Jakákoliv změna pravidel pro zadávání veřejných zakázek musí posílit tyto principy, jak uvnitř, tak mimo území EU. Na úrovni EU musí být věnováno větší úsilí zdokonalování sociálních a environmentálních norem v rámci dodavatelských řetězců a je nutné se jim souběžně věnovat v obchodní politice. Evropská komise musí při vypracovávání účinných strategií a struktur významným způsobem zapojovat klíčové zúčastněné aktéry, jakými jsou odbory a nevládní organizace.

7.2   Dohoda o vládních zakázkách je rámcem a základem pro vytvoření všeobecných rovných podmínek v oblasti veřejných zakázek. Je nezbytné podporovat co nejvíce zemí v tom, aby se k této dohodě připojily.

7.3   Otevřené mezinárodní trhy v oblasti veřejných zakázek jsou pro evropské zájemce výhodou, jelikož mnohé evropské společnosti, včetně malých a středních podniků, jsou globálními lídry v oblasti výstavby, veřejných prací, alternativní energie či ochrany životního prostředí (21). EHSV trvá na tom, že EU musí usilovat o zlepšení přístupu na trhy veřejných zakázek třetích zemí. Je nutné zajistit reciprocitu. (22)

7.4   EHSV klade velký důraz na to, aby společnosti ze třetích zemí (ve vlastnictví státu) dodržovaly při ucházení se o veřejné zakázky v EU v oblasti veřejných zakázek stejná pravidla, jaká platí pro společnosti se sídlem v Evropě, zejména pokud jde o zakázanou přímou či nepřímou státní podporu, výpočet ceny a zvážení nákladů a rizik v zájmu předběžné opatrnosti. Vymáhání dodržování pravidel není snadné. Tuto otázku je zapotřebí při přezkumu směrnice z roku 2004 uspokojivě vyřešit (23).

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viz stanoviska EHSV, Úř. věst. C 93, 27.4.2007, s. 25 a Úř. věst. C 24, 31.1.2006, s. 52.

1

(2)  Viz klasická směrnice 2004/18/EU a směrnice 2004/17/EU o veřejných službách. Toto stanovisko hovoří zejména o klasické směrnici, dále jen „směrnici“.

2

(3)  Nezávislá odborná činnost, jejímž předmětem je úkol, jejž nelze předem jasně a podrobně popsat.

3

(4)  Viz bod odůvodnění 2 směrnice: „(...) a zaručila otevření zadávání veřejných zakázek hospodářské soutěži.“

4

(5)  Sdělení Komise o Aktu o jednotném trhu, Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry, KOM(2011) 206 v konečném znění, oddíl 2.12 Veřejné zakázky.

5

(6)  Subjekty v odvětvích vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb.

6

(7)  2004/18/ES (směrnice o veřejných zakázkách).

7

(8)  Viz článek 14 a článek 106 SFEU a protokol č. 26 SFEU.

8

(9)  Zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi – podpora inovace za účelem zajištění udržitelné vysoké kvality – KOM(2007)799.

9

(10)  Ilustrativním příkladem je nizozemská nadace PIANNO. Stejně tak konfederace nizozemského průmyslu a sdružení nizozemských obcí plánují širokou společnou kampaň mezi úředníky odpovědnými za zadávání veřejných zakázek v celé zemi.

10

(11)  Viz e-Procurement, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 142.

11

(12)  Zelená kniha, strana 4, třetí odstavec.

12

(13)  Viz formulace v zelené knize na str. 34. Viz též příručka Build for All, listopad 2006, co se týče zahrnutí kritérií přístupnosti do postupů zadávání veřejných zakázek.

13

Build for All

(14)  Viz zpráva skupiny Aho „Creating an Innovative Europe“ (Vytváření inovativní Evropy), 2006, a „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, Evropská komise – říjen 2010.

14

(15)  Viz též: Public procurement and innovation – Resurrecting the demand side, (Zadávání veřejných zakázek – Obnova poptávky) Jakob Edler, Luke Georghiu, www.sciencedirect.com, Research Policy (2007) 949-963.

15

(16)  Viz příručka Sociální nakupování – Příručka zohledňování sociálních otázek při zadávání veřejných zakázek vypracovaná Evropskou Komisí v říjnu 2010.

16

Sociální nakupování – Příručka zohledňování sociálních otázek při zadávání veřejných zakázek

(17)  Viz věc C-448/01 EVN AG proti Republik Österreich (2003), Sbírka rozhodnutí 2003, strana I-14527 (EVN – Wienstrom).

17

(18)  Pro širší přehled – viz Sociální odpovědnost firem, National Public Policies in the European Union, listopad 2010.

18

Sociální odpovědnost firem, National Public Policies in the European Union

(19)  Článek 44: Potvrzení vhodnosti uchazečů; články 45–51: Kritéria pro kvalitativní výběr.

19

(20)  Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 – KOM(2010) 636 v konečném znění.

20

(21)  Viz stanovisko EHSV „Mezinárodní veřejné zakázky“ (Úř. věst. 224 ze dne 30.8.2008, s. 32). a „Podniky ve vlastnictví třetích zemí na trhu veřejných zakázek EU“, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 31.

21

(22)  V souvislosti se sociálními aspekty viz nedávno přijaté stanovisko k tématu Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace, odst. 6.29 a 6.30, týkající se norem MOP a sociální odpovědnosti podniků, “, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 38.

22

(23)  Viz CESE, kde je této konkrétní problematice věnován velký prostor, “, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 31.

23

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/121

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru na téma „Zelená kniha – Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“

KOM(2011) 48 v konečném znění

2011/C 318/20

Zpravodaj: pan WOLF

Spoluzpravodaj: pan SVENSSON

Dne 9. února 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

zelené knihy Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU

KOM(2011) 48 v konečném znění.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 122 hlasy pro, 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Shrnutí a doporučení

1.1   Výbor vítá zelenou knihu Komise včetně cílů v ní vytyčených, potvrzuje svá stanoviska, která již k danému tématu přijal dříve, a i vzhledem ke zprávě skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu doporučuje, aby Komise zejména:

| 1.1.1 | na základě dodatečných strukturálních opatření přijatých v Komisi a v poradních orgánech, které ji podporují, vypracovala integrovanou strategii pro výzkum a inovace a zachovala přitom jejich individuální charakter a specifické pracovní podmínky; |
| --- | --- |

1.1.1

na základě dodatečných strukturálních opatření přijatých v Komisi a v poradních orgánech, které ji podporují, vypracovala integrovanou strategii pro výzkum a inovace a zachovala přitom jejich individuální charakter a specifické pracovní podmínky;

| 1.1.2 | konečně přizpůsobila podíl budoucího rozpočtu na výzkum a inovace z celkového rozpočtu EU významu a klíčové úloze výzkumu a inovací tak, jak jsou uvedené ve strategii Evropa 2020, a zároveň i jejich stimulujícímu a integrujícímu pákovému účinku na nezbytnou politiku podpory členských států; |
| --- | --- |

1.1.2

konečně přizpůsobila podíl budoucího rozpočtu na výzkum a inovace z celkového rozpočtu EU významu a klíčové úloze výzkumu a inovací tak, jak jsou uvedené ve strategii Evropa 2020, a zároveň i jejich stimulujícímu a integrujícímu pákovému účinku na nezbytnou politiku podpory členských států;

| 1.1.3 | zjednodušila požadované administrativní postupy, učinila rozhodovací procesy flexibilnějšími a urychlila je a náležitě přizpůsobila odbornost a mandát úředníků Komise; |
| --- | --- |

1.1.3

zjednodušila požadované administrativní postupy, učinila rozhodovací procesy flexibilnějšími a urychlila je a náležitě přizpůsobila odbornost a mandát úředníků Komise;

| 1.1.4 | zaměřila se na nadnárodní úkoly, které svým přeshraničním sdružováním zdrojů a odborných znalostí dodávají Evropě přidanou hodnotu, jako je především výzkum založený na spolupráci; |
| --- | --- |

1.1.4

zaměřila se na nadnárodní úkoly, které svým přeshraničním sdružováním zdrojů a odborných znalostí dodávají Evropě přidanou hodnotu, jako je především výzkum založený na spolupráci;

| 1.1.5 | zaměřila strukturální fondy na dosud nedostatečně zastoupené regiony, aby se tam rychle vybudovala základna excelence a potřebná infrastruktura, a zlepšila vazby mezi strukturálními fondy a rámcovým programem; |
| --- | --- |

1.1.5

zaměřila strukturální fondy na dosud nedostatečně zastoupené regiony, aby se tam rychle vybudovala základna excelence a potřebná infrastruktura, a zlepšila vazby mezi strukturálními fondy a rámcovým programem;

| 1.1.6 | podpořila vývoj klíčových technologií, bez nichž nelze čelit výzvě, již představuje světová hospodářská soutěž, a úspěšně řešit nejzávažnější společenské otázky; |
| --- | --- |

1.1.6

podpořila vývoj klíčových technologií, bez nichž nelze čelit výzvě, již představuje světová hospodářská soutěž, a úspěšně řešit nejzávažnější společenské otázky;

| 1.1.7 | vyčlenila 20 % celkového rozpočtu na nadcházející 8. rámcový program (RP) na tu část programu, již spravuje Evropská rada pro výzkum; |
| --- | --- |

1.1.7

vyčlenila 20 % celkového rozpočtu na nadcházející 8. rámcový program (RP) na tu část programu, již spravuje Evropská rada pro výzkum;

| 1.1.8 | podpořila budování a údržbu rozsáhlých infrastruktur pro výzkum a vývoj (seznam Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury – ESFRI); |
| --- | --- |

1.1.8

podpořila budování a údržbu rozsáhlých infrastruktur pro výzkum a vývoj (seznam Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury – ESFRI);

| 1.1.9 | podporovala inovace v celém jejich rozsahu, včetně společenských inovací, ekonomických inovací, inovací na pracovišti a inovací v tvůrčím odvětví; |
| --- | --- |

1.1.9

podporovala inovace v celém jejich rozsahu, včetně společenských inovací, ekonomických inovací, inovací na pracovišti a inovací v tvůrčím odvětví;

| 1.1.10 | zlepšila pravidla podpory pro malé a střední podniky a mikropodniky tak, aby měly snazší přístup k podpůrným programům a jejich nástrojům, a zvýšila se tak jejich účast na těchto programech; |
| --- | --- |

1.1.10

zlepšila pravidla podpory pro malé a střední podniky a mikropodniky tak, aby měly snazší přístup k podpůrným programům a jejich nástrojům, a zvýšila se tak jejich účast na těchto programech;

| 1.1.11 | zavedla a rozšířila rámec pro dostatečný rizikový kapitál a umožnila k němu snadný přístup zejména malým a středním podnikům a aby za tímto účelem dále rozvíjela a uzpůsobovala také Finanční nástroj pro sdílení rizik; |
| --- | --- |

1.1.11

zavedla a rozšířila rámec pro dostatečný rizikový kapitál a umožnila k němu snadný přístup zejména malým a středním podnikům a aby za tímto účelem dále rozvíjela a uzpůsobovala také Finanční nástroj pro sdílení rizik;

| 1.1.12 | přehodnotila systém státní podpory a pravidla hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek vzhledem k jejich dopadu na celý inovační proces, na vytváření specializovaných odborných poznatků a na partnerství veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

1.1.12

přehodnotila systém státní podpory a pravidla hospodářské soutěže a zadávání veřejných zakázek vzhledem k jejich dopadu na celý inovační proces, na vytváření specializovaných odborných poznatků a na partnerství veřejného a soukromého sektoru.

1.2   Výbor mimoto apeluje na členské státy, aby se zásadním způsobem podílely na strategii Evropa 2020 i v období rozpočtových omezení a investovaly více do vzdělávání (zejména na vysokých školách), výzkumu, vývoje a inovací, a konečně tak dostály dobře známému závazku 3 % zakotvenému již v Lisabonské strategii a pokud možno tento cíl dokonce přesáhly.

2.   Shrnutí sdělení

2.1   Účelem zelené knihy je rozproudit veřejnou diskusi o hlavních bodech, které budou hrát úlohu v budoucích programech financování výzkumu a inovací EU.

2.2   Komise doporučuje usilovat o zlepšení v následujících oblastech:

| — | vyjasnění cílů a způsobů jejich dosahování; |
| --- | --- |

—

vyjasnění cílů a způsobů jejich dosahování;

| — | snižování složitosti; |
| --- | --- |

—

snižování složitosti;

| — | zvyšování přidané hodnoty a pákového efektu a vyhýbání se zdvojování úsilí a roztříštěnosti; |
| --- | --- |

—

zvyšování přidané hodnoty a pákového efektu a vyhýbání se zdvojování úsilí a roztříštěnosti;

| — | zjednodušení účasti; |
| --- | --- |

—

zjednodušení účasti;

| — | rozšíření účasti na programech EU – vyšší přístupnost; |
| --- | --- |

—

rozšíření účasti na programech EU – vyšší přístupnost;

| — | zvýšení konkurenceschopnosti a společenského dopadu podpory EU. |
| --- | --- |

—

zvýšení konkurenceschopnosti a společenského dopadu podpory EU.

2.3   Komise hodlá vypracovat společnou strategii pokrývající veškeré příslušné financování výzkumu a inovací ze strany EU, které je nyní poskytováno prostřednictvím sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace a inovačních iniciativ EU, jako je EIT.

2.4   Zelená kniha pokládá 27 konkrétních otázek souvisejících s následujícími tematickými oblastmi:

| — | spolupráce na dosažení cílů strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

spolupráce na dosažení cílů strategie Evropa 2020;

| — | řešení společenských problémů; |
| --- | --- |

—

řešení společenských problémů;

| — | posílení konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

—

posílení konkurenceschopnosti;

| — | posílení vědecké základny Evropy a Evropského výzkumného prostoru. |
| --- | --- |

—

posílení vědecké základny Evropy a Evropského výzkumného prostoru.

2.5   Probíhající financování těchto programových složek ve stávajícím programovém období (2007–2013) zahrnuje:

| — | 53,3 mld. eur ze sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace; |
| --- | --- |

—

53,3 mld. eur ze sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace;

| — | 3,6 mld. eur z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace; |
| --- | --- |

—

3,6 mld. eur z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace;

| — | 309 mil. eur z Evropského inovačního a technologického institutu (EIT); |
| --- | --- |

—

309 mil. eur z Evropského inovačního a technologického institutu (EIT);

| — | zhruba 86 mld. eur z politiky soudržnosti (téměř 25 % celkového rozpočtu strukturálních fondů). |
| --- | --- |

—

zhruba 86 mld. eur z politiky soudržnosti (téměř 25 % celkového rozpočtu strukturálních fondů).

3.   Obecné připomínky

3.1   S ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2010 a 4. února 2011 a na svá níže uvedená předchozí stanoviska Výbor vítá a podporuje zelenou knihu Komise a záměr spojit celý soubor nástrojů EU pro výzkum a inovace ve společném strategickém rámci. Podpůrný program EU, který odpovídá těmto cílům a má mimořádný význam a účinnost, je rozhodujícím předpokladem pro větší konkurenceschopnost Evropy, zaručení jejího blahobytu a sociálních výdobytků a zvládnutí velkých společenských výzev.

3.2   To však především znamená, že by na tyto prioritní cíle měl být vyčleněn dostatečný a přiměřený podíl na budoucím celkovém rozpočtu EU. Budoucí rozpočet na výzkum a inovace musí představovat takový podíl celkového rozpočtu EU, který rozhodně odráží význam a klíčovou úlohu výzkumu a inovací tak, jak jsou uvedené ve strategii Evropa 2020, a zároveň i jejich stimulující a integrující pákový účinek na neméně nezbytnou politiku podpory členských států.

3.3   Název průzkumného stanoviska Výboru k tématu Uvolnění a posílení evropského potenciálu pro výzkum, vývoj a inovace
   (1) přijatého v roce 2007 již definoval hlavní úkol strategie Evropa 2020. Právě za tímto účelem se musí vypracovat společná strategie financování výzkumu a inovací ze strany EU.

3.4   To však neznamená směšovat obě tyto kategorie nebo podřazovat jednu z nich ostatním. Spíše je třeba zajistit, aby se výzkum a inovace pomocí společné strategie co nejúčinněji vzájemně podporovaly a dodávaly si podněty.

3.5   Na základě tohoto předpokladu Výbor proto rovněž podporuje cíle uvedené v odstavci 2.5.

3.6   Výbor v posledních letech vydal další důležitá stanoviska k těmto cílům a komplexním otázkám s nimi spojeným. Mezi tato stanoviska patří:

| — | stanovisko k zelené knize Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy (2) |
| --- | --- |

—

stanovisko k zelené knize Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy (2)

| — | Spolupráce a předávání znalostí mezi výzkumnými organizacemi, průmyslem a malými a středními podniky – důležitá podmínka pro inovace (3) |
| --- | --- |

—

Spolupráce a předávání znalostí mezi výzkumnými organizacemi, průmyslem a malými a středními podniky – důležitá podmínka pro inovace (3)

| — | stanovisko k návrhu nařízení Rady o právním rámci Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI) (4) |
| --- | --- |

—

stanovisko k návrhu nařízení Rady o právním rámci Společenství pro evropskou výzkumnou infrastrukturu (ERI) (4)

| — | stanovisko ke sdělení Cesta ke společnému plánování ve výzkumu: Spolupráce při účinnějším řešení společných úkolů (5) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Cesta ke společnému plánování ve výzkumu: Spolupráce při účinnějším řešení společných úkolů (5)

| — | stanovisko ke sdělení Evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci (6) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Evropský strategický rámec pro mezinárodní vědeckotechnickou spolupráci (6)

| — | stanovisko ke sdělení Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě (7) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Posouváme hranice IKT – strategie výzkumu budoucích a vznikajících technologií v Evropě (7)

| — | stanovisko ke sdělení Přezkum inovační politiky Společenství v měnícím se světě (8) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Přezkum inovační politiky Společenství v měnícím se světě (8)

| — | stanovisko ke sdělení Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií (plán SET) (9) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Investování do vývoje nízkouhlíkových technologií (plán SET) (9)

| — | stanovisko ke sdělení Vývoj společné strategie pro klíčové technologie v EU (10) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Vývoj společné strategie pro klíčové technologie v EU (10)

| — | stanovisko ke sdělení Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (11) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum (11)

| — | stanovisko ke sdělení Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací (12) |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací (12)

| — | Inovační pracoviště jako zdroj produktivity a kvalitních pracovních míst (13) |
| --- | --- |

—

Inovační pracoviště jako zdroj produktivity a kvalitních pracovních míst (13)

| — | stanovisko ke sdělení o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (14). |
| --- | --- |

—

stanovisko ke sdělení o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (14).

V těchto stanoviscích již byla uvedena konkrétní doporučení k většině cílů a otázek zmíněných v zelené knize. Výbor proto explicitně odkazuje na tato předchozí stanoviska, potvrzuje jejich obsah a žádá, aby byla považována za součást tohoto stanoviska. S odkazem rovněž na zprávu skupiny odborníků o průběžném hodnocení sedmého rámcového programu (15) následují připomínky, které podtrhují nebo doplňují tvrzení uvedená v těchto předcházejících stanoviscích.

3.7   Seznam otázek obsažených v zelené knize, jimiž se zabývá kapitola 4 tohoto stanoviska, dělá dojem, jakoby Komise uvažovala o radikálních změnách stávajícího systému financování a stanovování priorit. Výbor odkazuje na své stanovisko ke sdělení Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum a důrazně doporučuje v podstatě zachovat a posílit kýženou kontinuitu a stabilitu stávajících úspěšných nástrojů financování EU (16) (a klade důraz zejména na výzkum založený na spolupráci) a ne ji podrývat přehnaně velkými změnami.

3.7.1   Namísto toho by měl být vytvořen společný strategický rámec, a to nejen prostřednictvím dodatečných strukturálních opatření v rámci Komise a poradních orgánů, které ji podporují. Za tímto účelem by měla být mimo jiné sjednocena opatření v rámci stávajícího rámcového programu pro výzkum, rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (CIP) a Evropského inovačního a technologického institutu (EIT), co se týče programů a administrativy.

3.7.2   Jak již Výbor opakovaně zdůrazňoval, vyžaduje to navíc, aby úředníci Komise a taktéž činitelé v agenturách pracujících pro Komisi, kteří jsou odpovědní za jednotlivé programy, byli na základě vlastních úspěchů mezinárodně uznávanými odborníky v daném oboru a měli dostatečný manévrovací prostor při rozhodování a příležitosti pro vlastní iniciativu, které jim umožní využít jejich odborné poznatky a úsudek, a zajistit tak úspěch této společné strategie (17). Tohoto cíle nelze dosáhnout pomocí omezených, málo flexibilních pravidel (18) a zcela jasně ne výhradně pomocí nich. Je spíše třeba využít stabilních, ale flexibilních systémů a kombinovat je s odbornými poznatky a zkušenostmi.

3.7.3   Výbor již několikrát zdůraznil, že inovace mají zásadní význam pro strategii Evropa 2020. Opakuje však rovněž, že inovace nemusí být nutně výsledkem lineárního sledu, tj. napřed výzkum, poté inovace, nýbrž vznikají složitým postupem z provázání a propojení různých výchozích situací
   (19) a týkají se rovněž sociálních a společenských aspektů. To platí zejména pro inovace v oblasti služeb, které jsou nejčastěji motivovány potřebami zákazníků, a pro podniky sociální ekonomiky, které reagují na potřeby společnosti. Platí to taktéž pro inovace na pracovišti (20), jež společně vyvinou nebo dohodnou sociální partneři, ale rovněž pro inovace na poli designu a kreativity. Dalším příkladem důležité oblasti pro inovace poskytovatelů veřejných a komerčních služeb je Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 (sdělení Komise) podporující přístupnost výrobků a služeb, aby se rovněž lidé se zdravotním postižením mohli plně zapojit do společnosti v EU.

3.7.4   Výbor rovněž zdůrazňuje, že výzkum a věda jsou klíčovými kulturními prvky, které charakterizují způsob, jakým se Evropa rozvíjela po osvícení. Jsou sice důležitými předpoklady pro inovace, je však třeba je uznat, uchovat a podpořit jako samostatnou kategorii evropské civilizace a kultury. Inovace nesmí být zahrnovány do výzkumu a ani výzkum nemůže být zahrnován do inovací (21). Tím by došlo ke kulturnímu ochuzení základních evropských hodnot.

3.7.5   Mezi výzkumem a inovacemi však existuje velký rozdíl, a sice různá „základní pravidla“ vztahující se na zainteresované strany a pracovní prostředí („kultura“) ve vědě a výzkumu a v inovacích. V souvislosti s tímto tématem odkazujeme na stanovisko k tématu Spolupráce a předávání znalostí mezi výzkumnými organizacemi, průmyslem a malými a středními podniky – důležitá podmínka pro inovace, v něm se detailně pojednává o různých aspektech (22). Proto je ve společném strategickém rámci třeba hledat řešení, jež budou tyto rozdíly respektovat, budou se jimi zabývat a přitom umožní podporu celého inovačního procesu.

3.7.6   Právě proto jsou nesmírně důležité dobré kontakty a výměna zaměstnanců a odborných znalostí mezi oběma těmito kategoriemi a vyžadují podporu. Výbor odkazuje na své stanovisko ke zprávě o průběžném hodnocení (23), v němž zmiňuje tři zamýšlené pilíře podpory: „Věda pro vědu“ – agendu stanoví výzkumní pracovníci; „Věda pro konkurenceschopnost“ – agendu stanoví průmyslové podniky; „Věda pro společnost“ – agendu stanoví aktéři z řad občanské společnosti.

3.8   S ohledem na své dřívější připomínky k opakovaným zevšeobecňujícím tvrzením Komise o fragmentaci evropského výzkumu a vývoje Výbor připouští, že příklady takové fragmentace sice existují, ale neodrážejí celkový stav. Výbor proto opakuje (24), že již dlouhou dobu existují evropské, mnohdy dokonce celosvětové vazby a sítě spolupráce, které se neustále zdokonalují a přehodnocují své definované meze v napětí mezi spoluprací a hospodářskou soutěží. Pro jednotlivé aktéry a jejich organizace se jedná o významné procesy sebeorganizace. Komise by tyto aktéry a organizace neměla ignorovat, ale měla by je konečně náležitě uznat, zejména protože rámcové programy pro výzkum a vývoj (obzvláště výzkum založený na spolupráci) výrazně přispěly k dosažení těchto úspěchů.

3.9   Výbor navíc doporučuje věnovat více pozornosti a podpory vzniku evropských klastrů světové úrovně zaměřených na výzkum a inovace. Ta představují atraktivní samostatně se rozšiřující síť vysokých škol, výzkumných ústavů a podniků, včetně produktivního spojení mezi samotnými specializovanými firmami, které tam byly založeny. Výbor v této souvislosti opět zdůrazňuje, že je nutné zřídit i v EU více vysokých škol světové úrovně, a v tomto směru apeluje zejména na členské státy, aby podnikly rozhodné kroky.

3.10   Výbor opakuje své doporučení (které směřuje především také členským státům) usnadnit zakládání podniků, zlepšit jejich odolnost a příležitosti na trhu a vytvořit k tomu potřebné rámcové podmínky (viz i odstavec 4.7.1). Méně byrokracie a dostatečný rizikový kapitál mají rozhodující význam. Přestože byl na evropské úrovni díky Finančnímu nástroji pro sdílení rizik – společnému počinu Evropské komise a Evropské investiční banky– vytvořen dobrý základ, je nicméně stále ještě nutné podstatným způsobem zlepšit zejména přístup malých a středních podniků k dostatečnému rizikovému kapitálu.

4.   Konkrétní připomínky

Tato kapitola se zabývá některými z 27 otázek, jež vznesla Komise. Otázky zde nejsou zopakovány, ale níže se na ně nepřímo poukazuje.

4.1   Uživatelé finančních nástrojů EU potřebují dobře strukturovaný obsah a obsáhlou příručku v tištěné i elektronické formě. Navíc by se v zájmu maximální kontinuity měla vytvořit správná rovnováha mezi vyzkoušenými a úspěšnými nástroji a zásadami, na kterých jsou založeny, na jedné straně a co nejmenším počtem nových přístupů na straně druhé.

4.2   Rovnováha mezi jednotným souborem pravidel a potřebou flexibility, včetně zvážení specifických požadavků, vyžaduje kromě harmonizace pravidel i plné uznání vnitrostátních postupů ve společném strategickém rámci pro výzkum a inovace. Co se týče pracovních postupů v rámci Komise, Výbor odkazuje na odstavec 3.7.2: úředníci by měli během období nabývání zkušeností s novými přístupy dostat dostatečný manévrovací prostor, aby mohli použít výjimky/zvláštní předpisy/odchylky (24), které mají být definovány, neboť je třeba nejprve získat zkušenosti v této oblasti (25). Výbor v této souvislosti odkazuje na své stanovisko ke zjednodušení (26), v němž doporučuje zvolit přístup založený na důvěře a zvýšit přijatelné riziko výskytu chyb.

4.3   Vzhledem k potřebnému celostátnímu a regionálnímu financování výzkumu a inovací ze strany členských států a k jejich příslušným programům reforem by se financování EU mělo zaměřit v prvé řadě na nadnárodní spolupráci – zejména na výzkum založený na spolupráci. Výzkum založený na spolupráci poskytuje díky sdružování odborných znalostí a zdrojů různých členských států jasnou evropskou přidanou hodnotu, má pákový účinek na politiku podpory členských států a podporuje evropskou integraci.

4.4   Jelikož excelence musí zůstat řídící zásadou pro VaV rovněž v rámci strategie Evropa 2020, měly by být strukturální fondy více zaměřeny na dosud nedostatečně zastoupené regiony, aby se tam vybudovala naléhavě potřebná základna excelence a infrastruktura. V tomto duchu Výbor podporuje toto tvrzení Komise: „Z dlouhodobého hlediska se špičková světová úroveň může rozvíjet pouze v systému, ve kterém jsou všem výzkumným pracovníkům v celé EU poskytnuty prostředky k rozvoji této excelence a k soutěžení o nejvyšší místa. To vyžaduje, aby členské státy usilovaly o ambiciózní programy modernizace svých veřejných vědeckých základen a udržely veřejné financování. Finanční prostředky EU by rovněž prostřednictvím fondů politiky soudržnosti měly napomoci ve vytváření excelence, kdekoli a jakkoli to bude vhodné.“

4.5   Pro dosažení synergie se strukturálními fondy a optimální koordinace s politikou podpory členských států jsou zásadní účinné vazby (27) mezi budoucím společným strategickým rámcem pro financování výzkumu a inovací a budoucím společným strategickým rámcem pro soudržnost (otázka č. 8). Řídící zásadou pro vypracovávání regionálních strategií by měla být „inteligentní specializace“.

4.6   Pro lepší podporu celého inovačního procesu je podle Výboru třeba ve spolupráci s příslušnými zainteresovanými stranami důkladně přezkoumat pravidla pro státní podpory, rozpočty, zadávání zakázek a hospodářskou soutěž, která mohou být překážkou bránící dosažení tohoto cíle (viz otázka č. 19) (28). Příčinou tohoto je rovnováha a/nebo možný rozpor mezi právními předpisy v oblasti hospodářské soutěže a podporou inovací. Z tohoto důvodu by právní předpisy v oblasti hospodářské soutěže, státní podpory a zadávání veřejných zakázek neměly být vypracovávány a prováděny tak, že by se staly překážkou inovací. Je docela možné, že bude třeba provést jejich reformu. Pro inovace je občas rovněž zapotřebí ochrana, aby je nezískali konkurenti, kteří chtějí zablokovat inovační proces.

4.6.1   Inovační proces začínající u veřejně financovaného výzkumu a končící uváděním na trh vyžaduje v náležitých případech dlouhodobá, zavedená partnerství, kterých je podle stávajících pravidel (např. oznamování, duševní vlastnictví, pravidla pro státní podpory a pro zadávání veřejných zakázek) obtížné dosáhnout (otázka č. 20). V této oblasti by se měly hledat nové přístupy a nová pravidla, aby se vyřešil možný střet mezi „větším počtem inovací“ a „větší publicitou a spravedlivější hospodářskou soutěží“. Jelikož průkopnický či základní výzkum obecně není tímto střetem zájmů ovlivněn, mohl by dostatečný podíl tohoto druhu významně přispět k tomuto cíli (viz rovněž odstavec 4.7.3).

4.7   Další klíčovou otázkou, kterou Komise pokládá, je rozdělení financování mezi:

| — | malé a střední podniky, podniky sociální ekonomiky a velké korporace podniků; |
| --- | --- |

—

malé a střední podniky, podniky sociální ekonomiky a velké korporace podniků;

| — | základní výzkum a výzkum orientovaný na sociální cíle; |
| --- | --- |

—

základní výzkum a výzkum orientovaný na sociální cíle;

| — | výzkum a další inovační proces; |
| --- | --- |

—

výzkum a další inovační proces;

| — | inovace technické povahy, inovace v oblasti služeb, společenské inovace a podnikové inovace; |
| --- | --- |

—

inovace technické povahy, inovace v oblasti služeb, společenské inovace a podnikové inovace;

| — | činnosti probíhající shora dolů a zdola nahoru. |
| --- | --- |

—

činnosti probíhající shora dolů a zdola nahoru.

Pokud se Výbor k těmto otázkám nevyjádřil již výše, předkládá v tomto směru níže uvedená doporučení.

4.7.1   Na malé a střední podniky, zejména menší podniky, se z celé řady důvodů musí brát zvláštní ohled při vymezovaná tematických oblastí, které mají být financovány, a určování nástrojů, které se budou k tomuto účelu používat (29):

| — | malé a střední podniky by měly míst možnost zapojit se do programů v období, které je pro ně vhodné (jako v současných opatřeních FET); |
| --- | --- |

—

malé a střední podniky by měly míst možnost zapojit se do programů v období, které je pro ně vhodné (jako v současných opatřeních FET);

| — | zvláštní pozornost a méně přísná kritéria přístupu by měla být přiznána nově založeným podnikům a mikropodnikům (tj. s méně než 10 zaměstnanci) s velkým inovačním potenciálem; |
| --- | --- |

—

zvláštní pozornost a méně přísná kritéria přístupu by měla být přiznána nově založeným podnikům a mikropodnikům (tj. s méně než 10 zaměstnanci) s velkým inovačním potenciálem;

| — | financování by se mělo využít k podpoře inovačních procesů v celé jejich šíři (zvláště důležitých pro podnikatele); |
| --- | --- |

—

financování by se mělo využít k podpoře inovačních procesů v celé jejich šíři (zvláště důležitých pro podnikatele);

| — | vyšší zaměření na inovace v oblasti služeb; |
| --- | --- |

—

vyšší zaměření na inovace v oblasti služeb;

| — | budou zapotřebí prostředníci/mediátoři, kteří budou pomáhat menším společnostem s využíváním inovačních programů a zajistí jim snazší přístup. Důležitou úlohu by v této souvislosti mohla sehrát síť Enterprise Europe Network; |
| --- | --- |

—

budou zapotřebí prostředníci/mediátoři, kteří budou pomáhat menším společnostem s využíváním inovačních programů a zajistí jim snazší přístup. Důležitou úlohu by v této souvislosti mohla sehrát síť Enterprise Europe Network;

| — | při sestavování modelů financování se musí počítat s podniky sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

—

při sestavování modelů financování se musí počítat s podniky sociální ekonomiky.

4.7.2   Velké průlomy ke zcela novým poznatkům (a z nich plynoucím moderním inovacím, jako je internet, GPS, snímkování prostřednictvím magnetická rezonance, lasery, počítače, nanotechnologie atd.) byly výsledkem základního výzkumu a navazujícího aplikovaného výzkumu. Základní a aplikovaný výzkum je nezbytným předpokladem budoucích inovací (30). Výbor se zabýval i tím, jak se tyto předpoklady mohou dostat k organizacím, které mohou podporovat a vyvíjet inovace (31).

4.7.3   Z tohoto důvodu EHSV doporučil, aby opatření, která spravuje Evropská rada pro výzkum, byla v budoucím osmém rámcovém programu navýšena alespoň na 20 % celkové podpory a aby se dostatečná váha položila na základní otázky rovněž v jiných částech programu. Evropská rada pro výzkum se velmi osvědčila, pokud jde o podporování nových myšlenek a špičkového výzkumu. Přitom by ve svých budoucích postupech měla více zohledňovat i kariérní aspekty u mladých vědeckých pracovníků, aby je udržela v evropském výzkumu nebo je získala zpět.

4.7.4   Výzkum založený na spolupráci je – jako jádro stávajícího programu Spolupráce (32) – hlavním pilířem stávajícího sedmého rámcového programu pro VaV (a jeho předchůdců) a vykazuje vynikající výsledky. Je klíčovým nástrojem financování pro propojování výzkumných činností v členských státech a předcházení fragmentaci. Jeho význam by se v budoucím společném strategickém rámci tedy měl v každém případě zachovat a posílit (33). To platí o to víc proto, že zejména výzkum založený na spolupráci je zaměřen na vyřešení velkých společenských problémů (otázky č. 9 a 10) a výraznou měrou také přispívá k vývoji klíčových technologií, které jsou zásadně důležité pro konkurenceschopnost Evropy jako celku.

4.7.5   Celkově by podpora projektů probíhajících zdola nahoru (viz též odstavec 4.7.10) (otázky č. 9 a 10) měla dostat větší roli, aby se poskytl větší prostor inovativním nápadům, které nejsou zařazeny na tematickém seznamu nebo nejsou např. předmětem vývoje v současných průmyslových odvětvích (viz též odstavec 3.7.6 – agendu stanoví průmyslové podniky). Letadlo totiž nebylo vynalezeno v loďařském průmyslu!

4.7.6   Zatímco přístupy shora dolů vyplývají ze strategické perspektivy vedoucích politických činitelů na základě jejich současných znalostí, přístupy zdola nahoru využívají tvůrčí potenciál vědců, inženýrů a dalších zúčastněných, kteří přímo pracují na zkoumaných či zlepšovaných objektech. I tam, kde se jedná o velké společenské problémy, by se měl klást vyšší důraz spíše na nápady a návrhy pocházející od širšího znalostního společenství než na příkazy shora. Inovační politika by se měla zaměřit na organizační inovace na pracovišti a inovace na pracovišti vycházející z podnětu zaměstnanců
   (34).

4.7.7   Rovnováha mezi přístupem zdola nahoru a shora dolů vyžaduje větší diferenciaci: dokonce v rámci specifických tematických oblastí (tj. např. klíčové technologie či velké společenské problémy) je zapotřebí dostatečný podíl postupů zdola nahoru, aby se dal dostatečný prostor nápadům na řešení, která nebyla navržena shora dolů. Kromě toho však musí dostat šanci i zcela nové přístupy k otázkám a problémům, které nemusely být okamžitě zjištěny. Tyto přístupy již lze sice realizovat v programu Myšlenky, měl by jim však být vyčleněn mnohem větší prostor ve výzkumu založeném na spolupráci, jak to již úspěšně probíhá např. v programu budoucích a vznikajících technologií v rámci tématu IKT. Aby to bylo možné zvládnout, je zapotřebí, aby daní úředníci měli větší flexibilitu a širší manévrovací prostor.

4.7.8   Co se týče evropské infrastruktury pro výzkum a vývoj (seznam Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury – ESFRI), Výbor opakuje svoje doporučení (35), že by tato opatření měla být podpořena pomocí příspěvků na budování a údržbu. Jako cenný se rovněž ukázal program Lidé, jenž zahrnuje například akce „Marie Curie“ (otázka č. 23), a měl by tedy být zachován v plném rozsahu nebo být dokonce rozšířen.

4.7.9   Vzhledem k závažným problémům společné evropské hospodářské, měnové a finanční politiky, které jsou v současné době hlavním předmětem politických debat, a k souvisejícím makroekonomickým otázkám Výbor doporučuje, aby se v programech podpory přikládala dostatečná váha také příslušnému výzkumu.

4.7.10   V souvislosti s otázkami přesahujícími VaV (otázka č. 17) Výbor zejména doporučuje využít zkušeností s nástroji, které byly vytvořeny právě za tímto účelem, a nevytvářet další nové nástroje (36). Ohledně ukazatelů a inovačních partnerství viz stanovisko o Unii inovací (37). Ohledně kapitalizace odkazuje Výbor na totéž stanovisko (38).

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 325, 30.12.2006, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 8.

3

(4)  Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 40.

4

(5)  Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 56.

5

(6)  Úř. věst. C 306, 16.12.2009, s. 13.

6

(7)  Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 54.

7

(8)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 80.

8

(9)  Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 49.

9

(10)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 112.

10

(11)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 129.

11

(12)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39.

12

(13)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 22.

13

(14)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 87.

14

(15)  Viz http://ec.europa.eu/research/evaluations.

15

(16)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 129, odstavec 3.12.

16

(17)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 129, odstavec 3.10.

17

(18)  Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 17, odstavec 6.4.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

19

(20)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 22.

20

(21)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

21

(22)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 8, odstavce 4.1–4.4.

22

(23)  Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 87.

23

(24)  Viz poznámka pod čarou č. 12.

24

(25)  Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 17, odstavec 6.4.

25

(26)  Viz poznámka pod čarou č. 11, odstavec 3.6.

26

(27)  Viz též odstavec 3.7.1.

27

(28)  Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 8, odstavec 4.8.

28

(29)  Viz poznámka pod čarou č. 12, odstavec 4.10.

29

(30)  Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 80, odstavec 3.2.3.

30

(31)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

31

(32)  Nehledě na to by v očekávaném návrhu osmého rámcového programu pro VaV mohly být použity nové koncepty popisující činnosti, které byly dosud popisovány jako „výzkum založený na spolupráci“ a „spolupráce“.

32

(33)  Viz též odstavec 4.3.

33

(34)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 22.

34

(35)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu Výboru a Výboru regionů Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací, Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39, odstavec 3.8.4.

35

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu Výboru a Výboru regionů Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací

(36)  Viz též pozn. pod čarou č. 12.

36

(37)  Viz poznámka pod čarou č. 12, odstavce 4.2 a 4.4.

37

(38)  Viz poznámka pod čarou č. 12, odstavec 4.8.

38

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/127

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru – „k návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)“

KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE),

„návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)“

KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE),

„k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)“

KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE),

„k návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)“

KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE)

2011/C 318/21

Zpravodaj: pan WOLF

Dne 22. března se Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

| | návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)

  KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE) |
| --- | --- |

návrhu nařízení Rady (Euratom), kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pro šíření výsledků výzkumu (2012–2013)

KOM(2011) 71 v konečném znění – 2011/0045 (NLE)

| | návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)

  KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE) |
| --- | --- |

návrhu rozhodnutí Rady o rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)

KOM(2011) 72 v konečném znění – 2011/0046 (NLE)

| | návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)

  KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE) |
| --- | --- |

návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a jímž se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012–2013)

KOM(2011) 73 v konečném znění – 2011/0043 (NLE)

| | návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)

  KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE). |
| --- | --- |

návrhu rozhodnutí Rady o zvláštním programu, který má provést Společné výzkumné středisko prostřednictvím přímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu v oblasti jaderné energie (2012 až 2013)

KOM(2011) 74 v konečném znění – 2011/0044 (NLE).

Specializovaná sekce, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 92 hlasy pro, 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Havárie bloků jaderných reaktorů ve Fukušimě způsobená vlnou tsunami a její následky ukazují velkou citlivost takových reaktorů na výpadky nouzových chladicích systémů. V otázce dalšího využívání této technologie to již vedlo k rozhodnutím v oblasti energetické politiky v členských státech a k zahájení diskuze na úrovni Unie. Výzkumné a vývojové cíle zde pojednávaného rámcového programu EURATOMU pro výzkum a vývoj (období 2012–13) si žádají přehodnocení. Následující připomínky jsou formulovány z tohoto hlediska.

1.2   Z řady důvodů se Výbor domnívá, že je zapotřebí udržet a zvýšit úroveň znalostí o jaderných technologiích, jejich využití a jejich dopadech. Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj představuje z tohoto pohledu významnou evropskou přidanou hodnotu, a to vzhledem ke své koordinující funkci, ke sdružování zdrojů a ke sjednocování společného úsilí.

1.3   Výbor proto doporučuje:

| — | zaměřit výzkum v oblasti technologie štěpných reaktorů na větší bezpečnost reaktorů, snížení množství radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu a jeho konečné uložení, kontrolu štěpného materiálu a na radiační ochranu; |
| --- | --- |

—

zaměřit výzkum v oblasti technologie štěpných reaktorů na větší bezpečnost reaktorů, snížení množství radioaktivního odpadu s dlouhým poločasem rozpadu a jeho konečné uložení, kontrolu štěpného materiálu a na radiační ochranu;

| — | udržovat a rozšiřovat odborné znalosti v oblasti poruch, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a v oblasti nadcházejících „zátěžových testů“ u stávajících zařízení; |
| --- | --- |

—

udržovat a rozšiřovat odborné znalosti v oblasti poruch, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a v oblasti nadcházejících „zátěžových testů“ u stávajících zařízení;

| — | velmi důsledně pokračovat ve vývoji v oblasti výroby energie z jaderné syntézy, a to vzhledem k potenciálním bezpečnostním a jiným výhodám této technologie, přičemž ústřední úloha přísluší projektu ITER, jenž vzniká v rámci mezinárodní spolupráce. Základem programu jaderné syntézy jsou tzv. přidružená sdružení; |
| --- | --- |

—

velmi důsledně pokračovat ve vývoji v oblasti výroby energie z jaderné syntézy, a to vzhledem k potenciálním bezpečnostním a jiným výhodám této technologie, přičemž ústřední úloha přísluší projektu ITER, jenž vzniká v rámci mezinárodní spolupráce. Základem programu jaderné syntézy jsou tzv. přidružená sdružení;

| — | prostřednictvím přiměřených opatření na poli odborné přípravy zajistit, aby byl pro náležité obory zajištěn dostatek vysoce kvalifikovaných odborníků a aby i školy zprostředkovávaly dostatečné základní znalosti o těchto technologiích a o radiaci, hrozbách s ní spojených a jejím měření. |
| --- | --- |

—

prostřednictvím přiměřených opatření na poli odborné přípravy zajistit, aby byl pro náležité obory zajištěn dostatek vysoce kvalifikovaných odborníků a aby i školy zprostředkovávaly dostatečné základní znalosti o těchto technologiích a o radiaci, hrozbách s ní spojených a jejím měření.

1.4   Ačkoliv se Výbor na základě podkladů, které má k dispozici, domnívá, že návrhy a plány Komise jeho výše uvedeným doporučením už do značné míry odpovídají, doporučuje přesto, aby Komise prověřila, zda jsou vzhledem k nové situaci k dispozici dostatečné prostředky a zda není zapotřebí jednotlivé oblasti ještě posílit.

1.5   Za předpokladu, že budou zohledněna jeho další doporučení, podporuje Výbor program EUROATOMU pro výzkum a vývoj a jeho nástroje jakožto podstatný prvek Evropského výzkumného prostoru.

2.   Sdělení Komise

2.1   Sdělení Komise zahrnuje čtyři různé dokumenty, které vždy obsahují návrh na nařízení resp. rozhodnutí Rady k programu Euratomu na období 2012–2013. To, že je na toto období požadováno učinit nová rozhodnutí resp. nařízení, je dáno odlišnou dobou trvání 7. rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) na jedné straně a 7. rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu (2007–2011) na straně druhé. Je tedy nyní třeba překlenout tyto dva roky rozdílu.

2.2   Čtyři dokumenty předložené Komisí se týkají všech v této věci nezbytných aspektů, totiž:

| — | pravidel pro účast; |
| --- | --- |

—

pravidel pro účast;

| — | rámcového programu; |
| --- | --- |

—

rámcového programu;

| — | zvláštního programu – nepřímé akce; |
| --- | --- |

—

zvláštního programu – nepřímé akce;

| — | zvláštního programu – přímé akce Společného výzkumného střediska. |
| --- | --- |

—

zvláštního programu – přímé akce Společného výzkumného střediska.

Tyto čtyři dokumenty čítají, včetně příloh, přes 120 stran, a nelze zde tedy jejich obsah byť jen v základních rysech nastínit nebo jej ze všech hledisek okomentovat.

2.3   Tematicky se jedná o výzkumné práce v oblasti jaderné syntézy (s těžištěm v projektu ITER), jaderného štěpení a radiační ochrany, které by měla podporovat EU. Komise pokládá za nezbytné, aby výzkumné práce během následujícího dvouletého období smysluplně navázaly na činnosti z let 2007–2011 a pokračovaly v nich.

2.4   Celkové platby plánované pro tuto oblast činí asi 2 560 milionů EUR, přičemž největší podíl připadá na program jaderné syntézy s projektem ITER.

3.   Obecné připomínky

3.1   Fukušima – nová výchozí situace

Výše uvedené dokumenty Komise byly vypracovány před událostmi ve Fukušimě. Vzhledem k následkům, ke kterým vlivem vlny tsunami došlo na blocích tamější jaderné elektrárny, takto způsobeným škodám a jejich dopadu na obyvatelstvo a životní prostředí považuje Výbor za nezbytné, aby byly zde pojednávané výzkumné a vývojové cíle rámcového programu EURATOM pro vývoj a výzkum posuzovány i z tohoto hlediska a znovu přehodnoceny, a bylo tak případně upraveno jeho zaměření. Proto se jedná v případě tohoto stanoviska, které se zaměřuje výhradně na výzkum a vývoj, o více než jen o přizpůsobení odlišného načasování rámcového programu EURATOMU pro vývoj a výzkum a všeobecného 7. rámcového programu pro výzkum a vývoj.

3.1.1   Třebaže Výbor považuje za předčasné vyvozovat v tomto směru obecné závěry o budoucí energetické politice, respektuje rozhodnutí těch členských států, jež se v souladu se zásadou předběžné opatrnosti rozhodly do budoucna upustit od využívání jaderného štěpení jako zdroje energie. Výbor vítá, že se téma Fukušima projednává i na úrovni EU (1) a že bylo zahrnuto do agendy pro energetickou politiku, přičemž podle Lisabonské smlouvy může každý členský stát sám rozhodnout o tom, jakou skladbu zdrojů energie upřednostní.

3.2   Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj

Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj, který se zaměřuje v prvé řadě na energetický výzkum, doplňuje energetický výzkum obsažený ve všeobecném rámcovém programu pro výzkum vývoj (2), který je věnovaný zejména výzkumu a vývoji obnovitelných zdrojů energie a jiným nejaderným technologiím pro výrobu nízkouhlíkové energie. V rámci EU by se takto měly prozkoumat a zhodnotit všechny technologie vhodné pro udržitelnou skladbu zdrojů energie a vlastnosti těchto technologií.

3.3   Evropská přidaná hodnota

Z řady důvodů (viz níže) se Výbor domnívá, že je nezbytně zapotřebí prohloubit úroveň znalostí o jaderných technologiích, jejich využití a jejich dopadech. Rámcový program EURATOMU pro výzkum a vývoj z tohoto pohledu představuje z tohoto pohledu významnou evropskou přidanou hodnotu, a to vzhledem ke své koordinující funkci, ke sdružování zdrojů a ke sjednocování společného úsilí. Za předpokladu, že budou zohledněna jeho další doporučení, podporuje Výbor v plném rozsahu program EUROATOM pro výzkum a vývoj a jeho nástroje jakožto podstatný prvek Evropského výzkumného prostoru (3).

3.4   Priorita výzkumu v oblasti bezpečnosti a uchování znalostí

Bez ohledu na další rozhodnutí jednotlivých členských států a EU o budoucím využívání technologie jaderného štěpení k výrobě energie se Výbor domnívá, že je již vzhledem

| 1) | k možným přeshraničním dopadům havárií, |
| --- | --- |

1)

k možným přeshraničním dopadům havárií,

| 2) | k celosvětové migraci odborníků a technologií, |
| --- | --- |

2)

k celosvětové migraci odborníků a technologií,

| 3) | k již existujícím zařízením a radioaktivním odpadům z těchto zařízení, |
| --- | --- |

3)

k již existujícím zařízením a radioaktivním odpadům z těchto zařízení,

| 4) | k existenci jaderných zbraní a souvisejících výrobních zařízení a také velmi vážných – politických – rizik |
| --- | --- |

4)

k existenci jaderných zbraní a souvisejících výrobních zařízení a také velmi vážných – politických – rizik

nezbytně zapotřebí nadále co nejdůsledněji v EU rozvíjet naše znalosti o otázkách bezpečnosti a související technologie a zpřístupňovat je. Zřeknutí se úplných znalostí by bylo strkáním hlavy do písku. Proto je obzvláště důležité systematicky a setrvale vzdělávat a podporovat dostatečné množství potřebných mladých odborníků v oblasti vědy a techniky, aby se zabránilo tomu, že znalost těchto technologií a jejich dopadů bude kolektivně promarněna.

3.5   Jaderné štěpení

Co se týče technologie jaderného štěpení, zdůrazňuje Výbor především hlavní body významné z hlediska bezpečnosti:

| — | radiační ochranu, jaderné lékařství a preventivní lékařská a technická opatření; |
| --- | --- |

—

radiační ochranu, jaderné lékařství a preventivní lékařská a technická opatření;

| — | zvýšení bezpečnosti a snížení množství odpadu z elektráren využívajících technologii jaderného štěpení (4); |
| --- | --- |

—

zvýšení bezpečnosti a snížení množství odpadu z elektráren využívajících technologii jaderného štěpení (4);

| — | likvidaci (konečné ukládání) radioaktivních odpadů s dlouhým poločasem rozpadu; |
| --- | --- |

—

likvidaci (konečné ukládání) radioaktivních odpadů s dlouhým poločasem rozpadu;

| — | výrobu štěpného materiálu (jaderného paliva) a nakládání s ním; |
| --- | --- |

—

výrobu štěpného materiálu (jaderného paliva) a nakládání s ním;

| — | ochranná opatření proti odcizení a zneužití štěpného či radioaktivního materiálu; |
| --- | --- |

—

ochranná opatření proti odcizení a zneužití štěpného či radioaktivního materiálu;

| — | poruchy na existujících zařízeních, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a důsledky nadcházejících nutných „zátěžových testů“ (5). |
| --- | --- |

—

poruchy na existujících zařízeních, s nimiž se při konstrukci nepočítalo, a důsledky nadcházejících nutných „zátěžových testů“ (5).

3.6   Řízená jaderná syntéza

Program jaderné syntézy byl od svého počátku (6) podporován zejména z důvodu významných bezpečnostních (mimořádně malé množství paliva, žádné nouzového chlazení, žádná řetězová reakce a žádné štěpné produkty a aktinidy) a jiných výhod této technologie. Dosažený pokrok umožňuje postavit zařízení (ITER), které při využití jaderné syntézy dosáhne pozoruhodného výkonu (500 MW). Přestože se budou moci podle současného stavu poznání a při současném objemu podpory fúzní reaktory začít podílet na výrobě energie teprve ve druhé polovině tohoto století a přestože je ještě zapotřebí rozsáhlého výzkumu a vývoje, než z této technologie vznikne využitelný zdroj energie, jedná se v případě řízené jaderné syntézy o jedinou známou alternativní formu energie s celosvětovým a prakticky neomezeným potenciálem, která dnes ještě není tak nebo onak využívána (7). Výbor proto doporučuje přičíst tomuto programu zvláštní význam. Podle různých souhlasných extrapolací dojde během tohoto století k dramatickému celosvětovému nárůstu potřeby energie na celém světě, a také se dramaticky přiostří problém zajištění dostatečných dodávek udržitelné energie, jejíž výroba nebude přispívat ke změně klimatu. Vzniká tedy zvláště naléhavá potřeba dalšího zdroje energie, který nebude přispívat ke změně klimatu, jakým je jaderná syntéza.

3.7   K tematickým návrhům Komise – plná podpora

Vzhledem k připomínkám uvedeným v odstavci 3.1 lze s potěšením říci, že tematické návrhy Komise už z převážné části obsahují doporučení Výboru uvedená v tomto stanovisku, a proto je Výbor plně podporuje. Výbor však není schopen na základě podkladů, které má k dispozici, posoudit, zda jsou technické, personální a finanční prostředky použité v jednotlivých případech přiměřené stanoveným cílům, a ani toto nepovažuje za svůj úkol. Doporučuje proto Komisi, aby prostřednictvím skupin odborníků, které k programu ustavila, provedla přehodnocení v rámci jednotlivých linií programu, a bude-li to zapotřebí, uvolnila dodatečné prostředky.

3.8   Další studie týkající se otázek bezpečnosti a rizik

Vzhledem k tomu, že se problematika otázek bezpečnosti a rizik netýká pouze rámcového programu EURATOMU pro výzkum a vývoj, doporučuje Výbor, aby byly společně s výzkumem v oblasti energie v rámci obecného sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj (a pokud možno ve spolupráci s dalšími mezinárodními partnery), a také vzhledem k přírodním katastrofám, které se ocitly ve středu pozornosti, provedeny studie k příslušným otázkám bezpečnosti a rizik. Tyto by se měly mimo jiné zaměřit na následující aspekty:

| — | technická rizika spojená s různými významnými energetickými technologiemi, jako jsou např. jaderné štěpení, zachycování a ukládání CO2, přečerpávací vodní elektrárny, přečerpávací elektrárny na stlačený vzduch (CAES), technologie využívající ropu a zemní plyn, těžba, přeprava a zpracování fosilních zdrojů energie, systém pro uchovávání vodíku a vodík jako zdroj energie, především pro využití v dopravě atd.; |
| --- | --- |

—

technická rizika spojená s různými významnými energetickými technologiemi, jako jsou např. jaderné štěpení, zachycování a ukládání CO2, přečerpávací vodní elektrárny, přečerpávací elektrárny na stlačený vzduch (CAES), technologie využívající ropu a zemní plyn, těžba, přeprava a zpracování fosilních zdrojů energie, systém pro uchovávání vodíku a vodík jako zdroj energie, především pro využití v dopravě atd.;

| — | ekologická rizika v důsledku nedosažení cílů v oblasti snižování množství CO2
   (8) a s tím spojené výraznější změny klimatu; |
| --- | --- |

—

ekologická rizika v důsledku nedosažení cílů v oblasti snižování množství CO2
   (8) a s tím spojené výraznější změny klimatu;

| — | společenská, politická a popřípadě také válečná rizika související (i) se závažným nedostatkem energie v celosvětovém měřítku a mimořádnými situacemi, které takto vzniknou, a (ii) s potenciálně nebezpečnou změnou klimatu (9). |
| --- | --- |

—

společenská, politická a popřípadě také válečná rizika související (i) se závažným nedostatkem energie v celosvětovém měřítku a mimořádnými situacemi, které takto vzniknou, a (ii) s potenciálně nebezpečnou změnou klimatu (9).

3.9   Vzdělávání obyvatelstva

Výbor dále pokládá za důležité, aby vedle již tak nezbytného vzdělávání odborníků (viz odstavec 3.4), jako jsou fyzici, chemici a inženýři, byli všichni občané již od raného věku na školách a zařízeních dalšího vzdělávání seznamováni s měřením radiace a s určením přirozené, popřípadě přijatelné, radiace na straně jedné a nebezpečné úrovně radiace na straně druhé. Podle Výboru je toto nejlepší cesta, jak dosáhnout dostatečně věcného, nezbytně nutného zhodnocení situace jaderného nebezpečí, a to právě v případě kritického vyhrocení situace, kdy je třeba zabránit panice a rozvážně a cílevědomé jednat.

3.10   Sporný rozsah podpory

Přestože se Výbor nedomnívá, že mu přísluší tuto otázku ad hoc kvantitativně posuzovat, má s ohledem na výše uvedený nový základ hodnocení spíše pochybnosti (viz také odstavec 3.7) ve věci stávajícího rozsahu podpory na předmětný časový úsek, aby tak vznesené otázky mohly být řešeny s nezbytným důrazem a v souladu s doporučeními Výboru k plánu SET (10) a k plánu pro energetiku do roku 2050 (11). Navrhuje tedy, pokud by již rozdělení rozpočtových prostředků do roku 2013 bylo nezvratně stanoveno, stanovit alespoň pro nové finanční období od roku 2013 (i) potřebu výzkumu na základě otázky, jak dalekosáhlé následky pro strategii Evropa 2020 i nad její rámec by měl nedostatek energie a nedosažení cílů ve snižování množství CO2, a (ii) v souladu s tím poskytnout dostatečné prostředky. Výbor znovu opakuje, že finanční podíl na výzkum v oblasti energie v rámcových programech pro výzkum a vývoj již dlouhou dobu neodpovídá zásadnímu významu problematiky energie a s ní související problematiky klimatu pro společnost.

3.11   Stanoviska k sedmému rámcovému programu

S ohledem na své připomínky v odstavci 3.7 Výbor souhlasí s Komisí, že navrhovaný program musí během předmětného dvouletého období navázat na úspěšné kroky z let 2007–2011 a vhodně je nadále rozvíjet; Výbor poukazuje na význam dostatečné kontinuity podpory podílející se na úspěchu výzkumu, zdůrazněný v mnoha stanoviscích. V tomto směru odkazuje také na svá stanoviska jak k 7. rámcovému programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) pro výzkum a odbornou přípravu (2007–2011), tak také ke zvláštním programům a pravidlům účasti, které s ním souvisejí; znovu potvrzuje doporučení předložená v těchto stanoviscích a rozšiřuje je o zde dodatečně uvedená hlediska. Tento odkaz je o to důležitější, že se zde předkládané stanovisko ze zřejmých důvodů nemůže vyjádřit k veškerému obsahu návrhů Komise.

4.   Zvláštní připomínky

4.1   Řešení problému odpadu a ukládání

S odkazem na dosavadní stanoviska Výboru k jaderné energii, k plánu dekarbonizace energetiky do roku 2050 a k problematice konečných úložišť (12) Výbor znovu zdůrazňuje, jak důležité jsou snahy snížit množství a životnost nebezpečných odpadů. Bylo by rozhodujícím pokrokem, kdyby se díky účinné transmutaci skutečně podařilo zkrátit poločas rozpadu radioaktivních odpadů z „geologické časové stupnice“ na „historickou časovou stupnici“. Tím by byl umožněn zcela nový přístup k řešení nebo zmírnění problému s množstvím odpadu a jeho ukládáním. Proto je nezbytné všechny možnosti vědeckotechnického zkoumání této problematiky a jejího úspěšného vyřešení důrazně podporovat.

4.2   Snižování rizik nejzávažnější potenciální havárie jaderné elektrárny

Výboru se domnívá, že absolutní bezpečnosti technických zařízení vybudovaných lidmi nelze dosáhnout. Možným cílem vývoje by však mohlo být to, aby se v budoucnu stavěla a provozovala pouze taková zařízení, která jsou zabezpečena proti haváriím způsobeným vnitřními příčinami a která mohou být poškozena jen krajně vzácnými událostmi vnějšími (např. dopadem asteroidu), jež by beztak vedly ke škodám tak velkého rozsahu, že poškození nebo zničení těchto zařízení by samo o sobě nijak podstatně nezvýšilo následky škody.

4.3   Program jaderné syntézy

Vzhledem k významu, který by měla dostupnost energie z jaderné syntézy někdy v budoucnu, Výbor doporučuje, aby byl

| — | v žádoucí šíři a do hloubky prováděn přípravný vývoj demonstračního reaktoru, pokud jde o výzkum, který má jakožto následovník ITERu poprvé ukázat výrobu elektrické energie z jaderné syntézy v rámci celkového systému, a |
| --- | --- |

—

v žádoucí šíři a do hloubky prováděn přípravný vývoj demonstračního reaktoru, pokud jde o výzkum, který má jakožto následovník ITERu poprvé ukázat výrobu elektrické energie z jaderné syntézy v rámci celkového systému, a

| — | aby se při vývoji konceptů vedle nezbytného soustředění na hlavní linii Tokamak s projektem ITER jako vlajkovou loď zkoumaly také alternativní konfigurace magnetického pole (zejména koncept stelarátoru). |
| --- | --- |

—

aby se při vývoji konceptů vedle nezbytného soustředění na hlavní linii Tokamak s projektem ITER jako vlajkovou loď zkoumaly také alternativní konfigurace magnetického pole (zejména koncept stelarátoru).

Navíc by měly následovat úvahy stran toho, za jakých předpokladů lze cestu k demonstračnímu reaktoru zkrátit a jak lze vzhledem k dosavadním zkušenostem s celosvětovou organizací projektu ITER dále rozvíjet výkonný a efektivní evropský program jaderné syntézy. Výbor zdůrazňuje skutečnost, že Evropa bude moci projekt ITER rozvinout, resp. bude moci využít jeho výsledky, pouze prostřednictvím výkonné infrastruktury výzkumných laboratoří jaderné syntézy, které budou dostatečně propojeny s relevantními odvětvími průmyslu.

4.4   Pravidla pro účast v oblasti jaderného štěpení a radiační ochrany

Výbor zde neshledává žádné zásadní rozdíly týkající se příslušných dosavadních pravidel pro účast v programu na období 2007–2011. V tomto smyslu znovu odkazuje na své již vydané kladné stanovisko (13), jež zde už není třeba nijak doplňovat.

4.5   Pravidla pro účast na programu jaderné syntézy

V současné době platí pro evropský program jaderné syntézy zvláště upravená pravidla pro účast, jejichž jádrem jsou tzv. smlouvy o přidružení s účastnícími se výzkumnými středisky popřípadě s jednotlivými členskými státy těchto středisek (tzv. přidružená sdružení), přičemž počet těchto smluv je v současnosti 26. Navíc do této oblasti spadá program Joint European Torus (JET) a zvláštní pravidla podpory, která byla v rámci tohoto programu vytvořena. Na základě této úspěšné infrastruktury mohla EU rozhodujícím způsobem ovlivnit mezinárodní projekt ITER a vyhrát výběrové řízení na jeho umístění.

4.5.1   Smlouvy o přidružení

Pro dosavadní rychlý a stabilní pokrok programu byla směrodatná především vhodná struktura smluv o přidružení přizpůsobená vývojovým cílům, která byla rozhodující hybnou pákou pro oblast poskytování podpory a politické podpory členských států. Teprve tím byla umožněna realizace projektu ITER, který Výbor jakožto nejdůležitější projekt v dosavadním vývoji výzkumu jaderné syntézy důrazně podporuje. V důsledku značného navýšení nákladů na projekt ITER, jehož příčinou se zde Výbor nemůže zabývat, jsou jiné části programu, zejména v rámci „smluv o přidružení“, vystaveny dramatickému tlaku na úspory. Na tomto místě by chtěl Výbor důrazně varovat před tím, aby nedošlo k tomu, že tyto úspory půjdou tak daleko, že podlomí pákový efekt smluv o přidružení, čímž dojde ke snížení výkonnosti programu, nezbytné vědomostní základny a celkově také k omezení politické podpory členských zemí. To vše je totiž pro úspěch projektu ITER a pro to, aby bylo z evropské strany možné získat z něj očekávaný užitek, nutné. „Přidružená sdružení“ představují pro program jaderné syntézy základnu a továrnu na nápady, zde se připravuje provoz a využití projektu ITER, zde se vyvíjí a zkoumají nové koncepty, zde se vzdělávají mladí vědci a inženýři, jichž je nezbytně zapotřebí; zde vzniká napojení na občany EU.

4.6   Společné výzkumné středisko

Ve Společném výzkumném středisku (JRC), jehož zřízení jakožto instituce Komise požaduje, se budou řešit především tyto výzkumné cíle spojené s programem Euratomu: a) nakládání s jaderným odpadem, dopad na životní prostředí a základní poznatky, b) jaderná bezpečnost a c) předcházení rizik v oblasti jaderné energie. To tematicky odpovídá doporučením předkládaným na úvod tohoto stanoviska i již předloženým doporučením Výboru ve stanovisku k 7. rámcovému programu (14) a Výbor to plně podporuje.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viz např. European Nuclear Energy Forum (ENEF) http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/forum_en.htm.

1

(2)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 9.

2

(3)  Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 1.

3

(4)  Viz též prohlášení Akademie věd spolkové země Severní Porýní – Vestfálsko ze dne 26. května 2011 o bezpečnosti jaderných elektráren po havárii ve Fukušimě.

4

(5)  Viz tisková zpráva EHSV č. 60/2011 ze dne 30. března 2011.

5

(6)  Úř. věst. C 302, 7.12.2004, s. 27.

6

(7)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 37.

7

(8)  Viz http://www.iea.org/index_info.asp?id=1959 ze dne 30. května 2011.

8

(9)  Viz poznámku pod čarou č. 5 a také např. research*eu results magazine – č. 2 – květen 2011, s. 20.

9

(10)  Úř. věst. C 21, 21.1.2011, s. 49.

10

(11)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 37.

11

(12)  Viz CESE“, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 135.

12

(13)  Úř. věst. C 309, 16.12.2006, s. 41.

13

(14)  Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 10.

14

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/133 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/133

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o úvěru na bydlení“

KOM(2011) 142 v konečném znění – 2011/0062 (COD)

2011/C 318/22

Zpravodajka: paní MADER

Dne 18. dubna 2011 se Rada a dne 10. května 2011 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o úvěru na bydlení

KOM(2011) 142 v konečném znění – 2011/0062 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 113 hlasy pro, 4 hlasy byly proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Evropský hospodářský a sociální výbor přijímá se zájmem, ale i s výhradami návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o smlouvách o úvěru na bydlení. Finanční krize, která způsobila úpadek řady subjektů nucených prodat za směšně nízkou cenu svůj nemovitý majetek, který získaly, poukázala na to, že je nutné, aby byly v této oblasti zavedeny vhodné evropské právní předpisy.

1.2   Podporuje cíl Komise vytvořit podmínky nezbytné pro rozvoj efektivního a konkurenceschopného jednotného trhu, aby byla obnovena důvěra spotřebitelů a podporována finanční stabilita. Obává se však, že návrh svým obsahem nestačí k dosažení tohoto cíle.

1.3   Výbor zdůrazňuje, že by měla být zajištěna souvislost mezi stávajícími texty, zejména s textem směrnice 2008/48/ES (1) o smlouvách o spotřebitelském úvěru.

1.4   Výbor se domnívá, že návrh by vzhledem ke své povaze měl mít za právní základ článek 169 Smlouvy, a nikoli článek 114.

1.5   Připomíná, že harmonizace předpisů na úrovni EU musí probíhat tak, aby byla zaručena vysoká úroveň ochrany spotřebitelů, což znamená, že nesmí být zpochybněna práva spotřebitelů, jež jsou chráněna vnitrostátním právem. Domnívá se, že má-li být tento cíl splněn, musí být harmonizace přiměřeným způsobem cílená.

1.6   EHSV schvaluje ustanovení, jež zlepšují srovnatelnost, zejména ustanovení umožňující harmonizaci definic a výpočtu roční procentní sazby nákladů.

1.7   Domnívá se, že opatření, jejichž cílem je zajistit odpovědné poskytování úvěrů, sama o sobě nejsou dostatečná pro ozdravení trhu a přispění k prevenci nadměrného zadlužení.

1.8   EHSV se domnívá, že vzhledem k častým potížím, se kterými se setkávají zprostředkovatelé úvěru, je zcela nezbytná regulace těchto profesí, která reaguje na žádost formulovanou ve stanovisku k návrhu směrnice v oblasti spotřebitelských úvěrů. Tato regulace by se měla stát předmětem regulace obecné povahy a neměla by se redukovat na pouhou omezenou součást tohoto návrhu.

1.9   Domnívá se rovněž, že návrh nepřispívá k realizaci vnitřního trhu v oblasti hypotečního úvěru obecně, a lituje, že v této oblasti nebylo zváženo využití nepovinného nástroje.

1.10   EHSV doporučuje, aby byla některá ustanovení upřesněna či doplněna za účelem zlepšení informovanosti spotřebitelů o variabilních sazbách. Spotřebitelé však mají pouze málo znalostí o referenčních ukazatelích a nejsou schopni posoudit dopad variability sazeb na uhrazené částky. Je toho názoru, že tyto lichvářské sazby musí být zakázány a měla by být stanovena výše půjček pro financování hlavního bydliště, přičemž změny úrokových sazeb by měly vycházet pouze z objektivních, spolehlivých, veřejných a vnějších ukazatelů pro věřitele.

1.11   EHSV doporučuje, aby měli dlužníci volbu pojištění pokrývající jejich půjčku, aby byla zajištěna lepší konkurence mezi poskytovateli.

2.   Souvislosti a obecné připomínky

2.1   Dne 18. prosince 2007 předložila Komise bílou knihu o integraci trhů EU s hypotečními úvěry. Konzultace, do níž byla zapojena široká veřejnost, umožnila Komisi konstatovat, že různorodost stávajících právních předpisů v oblasti hypotečního úvěru poškodila dobré fungování jednotného trhu, zvýšila náklady a poškozovala spotřebitele.

2.2   Dne 9. července 2008 přijal Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) stanovisko k bílé knize o integraci trhů EU s hypotečními úvěry. (2) Ačkoli má Výbor pochyby, pokud jde o konkrétní možnosti integrace a sjednocení trhu s úvěry vzhledem ke kulturním, právním a sociálně-etickým zvláštnostem v jednotlivých členských státech, vítá, že byla vytvořena vazba mezi platnými předpisy v oblasti hypotečního úvěru a potřebou chránit spotřebitele. Zdůrazňuje odpovědnost věřitelů a dlužníků, kteří si musí být vědomi rozsahu svých závazků.

2.3   Nastalá finanční krize odhalila slabiny související s nedostatky právních předpisů a trhu, ale také v hospodářském kontextu, postupech zprostředkovatelů úvěru a věřitelů a v nízké úrovni finanční kultury dlužníků. Všem těmto nedostatkům je třeba v budoucnosti zabránit, neboť mohou vést ke značné ztrátě důvěry.

2.4   Návrh směrnice zohledňuje výsledky konzultací a činností OECD a Světové banky.

2.5   Jejím cílem je zaručit vysokou úroveň ochrany spotřebitelů v harmonizovaném rámci na úrovni Evropské unie a zároveň sblížit právní předpisy členských států. Proto se Výbor domnívá, že návrh by vzhledem ke svému obsahu měl mít za právní základ článek 169 Smlouvy, a nikoli pouze článek 114.

2.6   Usiluje o vytvoření efektivního a konkurenčního jednotného trhu při dodržování základních práv zakotvených v Listině práv Evropské unie, o obnovení důvěry spotřebitelů a o podporu finanční stability.

2.7   Účelem této směrnice je zaručit práva spotřebitelů ve smyslu směrnice 2008/48/ES o smlouvách o spotřebitelském úvěru a zároveň ponechat na členských státech možnost rozšířit tyto výhody na určité profesní kategorie, zejména na mikropodniky.

2.8   Vztahuje se na úvěry určené na financování nákupu či renovaci, jež nespadají do působnosti směrnice 2008/48/ES, ať už jsou doplněny hypotékou nebo podobnou zárukou či nikoli.

2.9   Návrh směrnice je reakcí na zásadu cílené harmonizace v tom smyslu, že se nachází na dostatečně vysoké úrovni, aby mohl zohledňovat rozdíly ve stávajících právních předpisech a různorodost hypotečních trhů v Unii.

2.10   Ačkoli si je Výbor vědom významu stavebnictví pro ekonomiku, domnívá se, že směrnice plně nevyužila zkušeností z finanční krize, jejíž původ je třeba hledat na americkém hypotečním trhu. Nezdravá praxe úvěrů poskytnutých pro 100 % a více hodnoty nemovitostí podněcovala spotřebitele k nákupu, včetně těch, kteří neměli k dispozici dostatečné prostředky. Během období hospodářské expanze existuje možnost čelit významným závazkům. Stačilo však, aby hospodářství dospělo do fáze stagnace či recese a nezaměstnanost zapříčinila všeobecnou platební neschopnost. Velký počet prodávaných nemovitostí měl za následek snížení cen a výraznou ztrátu finančních institucí. Prvopočátkem krize je tedy nadměrné zadlužení žadatelů o úvěr, což je jev, kterému je třeba za každou cenu zabránit. V následující části stanoviska jsou uvedeny návrhy Výboru.

3.   Návrhy směrnice

3.1   Kapitola 1: Předmět, oblast působnosti, definice a příslušné orgány

| 3.1.1 | Článek 3 návrhu směrnice v souladu s postupem použitým ve směrnici o spotřebitelském úvěru poskytuje definici těch nejdůležitějších termínů. V této souvislosti si Výbor přeje upřesnit, zda se termín „na bydlení“ vztahuje pouze na hlavní bydliště. |
| --- | --- |

3.1.1

Článek 3 návrhu směrnice v souladu s postupem použitým ve směrnici o spotřebitelském úvěru poskytuje definici těch nejdůležitějších termínů. V této souvislosti si Výbor přeje upřesnit, zda se termín „na bydlení“ vztahuje pouze na hlavní bydliště.

| 3.1.2 | EHSV schvaluje toto ustanovení, jehož cílem je zajistit jejich srozumitelnost a srovnatelnost mezi jednotlivými nabídkami. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV schvaluje toto ustanovení, jehož cílem je zajistit jejich srozumitelnost a srovnatelnost mezi jednotlivými nabídkami.

| 3.1.3 | Výbor se domnívá, že je nezbytné zřízení a uspořádání orgánů s kontrolními pravomocemi a jejich spolupráce, a to tím spíše s ohledem na nedostatky, které byly zjištěny během krize. |
| --- | --- |

3.1.3

Výbor se domnívá, že je nezbytné zřízení a uspořádání orgánů s kontrolními pravomocemi a jejich spolupráce, a to tím spíše s ohledem na nedostatky, které byly zjištěny během krize.

3.2   Kapitola 2: Podmínky použitelné na věřitele a zprostředkovatele úvěru

| 3.2.1 | Články 5 a 6 zavádějí požadavky v oblasti čestnosti, loajality a způsobilosti věřitelů a zprostředkovatelů úvěru pro spotřebitele. Částečně ponechávají na členských státech výkon kontroly dodržování těchto požadavků, přičemž Komise si vyhrazuje právo stanovit úroveň znalostí a odborné způsobilosti. |
| --- | --- |

3.2.1

Články 5 a 6 zavádějí požadavky v oblasti čestnosti, loajality a způsobilosti věřitelů a zprostředkovatelů úvěru pro spotřebitele. Částečně ponechávají na členských státech výkon kontroly dodržování těchto požadavků, přičemž Komise si vyhrazuje právo stanovit úroveň znalostí a odborné způsobilosti.

| 3.2.2 | Dále návrh směrnice požaduje, aby členské státy dohlížely na to, zda není odměňování prodejců diskriminační v závislosti na prodávaných produktech. |
| --- | --- |

3.2.2

Dále návrh směrnice požaduje, aby členské státy dohlížely na to, zda není odměňování prodejců diskriminační v závislosti na prodávaných produktech.

| 3.2.3 | EHSV tato opatření podporuje, neboť kvalitní informace jsou prvořadé pro uzavření smlouvy o hypotečním úvěru. Domnívá se, že odměňování pracovníků úvěrových institucí a zprostředkovatelů úvěru nesmí vést některé pracovníky k tomu, aby propagovali úvěry, které nejsou přizpůsobeny potřebám spotřebitelů. EHSV nicméně upozorňuje na použití nepřesných, nedefinovaných a subjektivních pojmů, jež mohou vést k různým interpretacím právního textu, který definuje přísné podmínky. |
| --- | --- |

3.2.3

EHSV tato opatření podporuje, neboť kvalitní informace jsou prvořadé pro uzavření smlouvy o hypotečním úvěru. Domnívá se, že odměňování pracovníků úvěrových institucí a zprostředkovatelů úvěru nesmí vést některé pracovníky k tomu, aby propagovali úvěry, které nejsou přizpůsobeny potřebám spotřebitelů. EHSV nicméně upozorňuje na použití nepřesných, nedefinovaných a subjektivních pojmů, jež mohou vést k různým interpretacím právního textu, který definuje přísné podmínky.

| 3.2.4 | Tyto dva články nezdůrazňují základní rozdíl mezi věřiteli a zprostředkovateli úvěru: pracovníci věřitelů jsou v zásadě odměňováni formou platu, zatímco zprostředkovatelé na základě provize. Chování na základě profesní etiky lze očekávat, pokud zůstane odměňování „neutrální“, ale je obtížné, aby tomu tak bylo vždy, závisí-li odměna na tom, jestli mají řešení větší zisk pro pracovníky prodejce, zejména v případě zprostředkovatelů. Všechny osoby mající kontakt s prodejci tedy musí bez ohledu na svou funkci získat adekvátní odbornou přípravu a pracovníci zprostředkovatelů musí mít úřední povolení, které bude nejen potvrzením jejich schopností, ale které bude především kontrolovat jejich chování. |
| --- | --- |

3.2.4

Tyto dva články nezdůrazňují základní rozdíl mezi věřiteli a zprostředkovateli úvěru: pracovníci věřitelů jsou v zásadě odměňováni formou platu, zatímco zprostředkovatelé na základě provize. Chování na základě profesní etiky lze očekávat, pokud zůstane odměňování „neutrální“, ale je obtížné, aby tomu tak bylo vždy, závisí-li odměna na tom, jestli mají řešení větší zisk pro pracovníky prodejce, zejména v případě zprostředkovatelů. Všechny osoby mající kontakt s prodejci tedy musí bez ohledu na svou funkci získat adekvátní odbornou přípravu a pracovníci zprostředkovatelů musí mít úřední povolení, které bude nejen potvrzením jejich schopností, ale které bude především kontrolovat jejich chování.

| 3.2.5 | Existuje další zásadní rozdíl: v případě sporu se může spotřebitel obrátit na věřitele, finanční instituci, která je v zásadě solidní a solventní. U zprostředkovatele se často jedná o osobní odpovědnost a bonita není tolik zřejmá. To je další důvod pro to, aby byly přijaty mnohem přísnější právní předpisy, nežli tomu je v současnosti. |
| --- | --- |

3.2.5

Existuje další zásadní rozdíl: v případě sporu se může spotřebitel obrátit na věřitele, finanční instituci, která je v zásadě solidní a solventní. U zprostředkovatele se často jedná o osobní odpovědnost a bonita není tolik zřejmá. To je další důvod pro to, aby byly přijaty mnohem přísnější právní předpisy, nežli tomu je v současnosti.

3.3   Kapitola 3: Informace a postupy předcházející uzavření úvěrové smlouvy

| 3.3.1 | Podle směrnice 2005/29/ES o nekalých obchodních praktikách (3) musí být reklama přiměřená, jasná a nezavádějící. |
| --- | --- |

3.3.1

Podle směrnice 2005/29/ES o nekalých obchodních praktikách (3) musí být reklama přiměřená, jasná a nezavádějící.

| 3.3.2 | Každá reklama s číselnými údaji musí obsahovat několik nezbytných informací pro úsudek spotřebitele, který si přeje uzavřít smlouvu o hypotečním úvěru. Tyto informace musí být podávány jasně, výstižně a zřetelně, bez ohledu na typ média. |
| --- | --- |

3.3.2

Každá reklama s číselnými údaji musí obsahovat několik nezbytných informací pro úsudek spotřebitele, který si přeje uzavřít smlouvu o hypotečním úvěru. Tyto informace musí být podávány jasně, výstižně a zřetelně, bez ohledu na typ média.

| 3.3.3 | Článek 9 stanovuje podmínky týkající se předsmluvních informací ve dvou úrovních. Uvádí všeobecné informace, které musí být zpřístupněny a zaslány do evropského standardizovaného informačního přehledu (ESIS) za účelem poskytnutí personalizovaných informací. EHSV nepovažuje za přijatelnou právní domněnku obsaženou v čl. 9 odst. 2 třetí odrážce, podle níž je již samo předání ESIS poskytnutím informací. |
| --- | --- |

3.3.3

Článek 9 stanovuje podmínky týkající se předsmluvních informací ve dvou úrovních. Uvádí všeobecné informace, které musí být zpřístupněny a zaslány do evropského standardizovaného informačního přehledu (ESIS) za účelem poskytnutí personalizovaných informací. EHSV nepovažuje za přijatelnou právní domněnku obsaženou v čl. 9 odst. 2 třetí odrážce, podle níž je již samo předání ESIS poskytnutím informací.

| 3.3.4 | Článek 10 doplňuje informace, které musí být poskytnuty spotřebitelům, pokud jde o kvalitu a podmínky výkonu dotyčného zprostředkovatele úvěru. |
| --- | --- |

3.3.4

Článek 10 doplňuje informace, které musí být poskytnuty spotřebitelům, pokud jde o kvalitu a podmínky výkonu dotyčného zprostředkovatele úvěru.

| 3.3.5 | EHSV bere na vědomí tyto povinnosti týkající se poskytování informací. Domnívá se, že musí být doplněny o dopad půjček poskytovaných s variabilními sazbami. Je třeba o tom vydat zvláštní informační zprávu. |
| --- | --- |

3.3.5

EHSV bere na vědomí tyto povinnosti týkající se poskytování informací. Domnívá se, že musí být doplněny o dopad půjček poskytovaných s variabilními sazbami. Je třeba o tom vydat zvláštní informační zprávu.

| 3.3.6 | EHSV zpochybňuje stávající znění týkající se povinnosti uzavřít pojištění ve formě záruky za hypotéku, neboť může vzniknout dojem, že toto pojištění musí být povinně uzavřeno s věřitelem. Navrhuje, aby měli spotřebitelé možnost zvolit si svého pojistitele, aby byla zajištěna konkurence mezi pojišťovnami. |
| --- | --- |

3.3.6

EHSV zpochybňuje stávající znění týkající se povinnosti uzavřít pojištění ve formě záruky za hypotéku, neboť může vzniknout dojem, že toto pojištění musí být povinně uzavřeno s věřitelem. Navrhuje, aby měli spotřebitelé možnost zvolit si svého pojistitele, aby byla zajištěna konkurence mezi pojišťovnami.

| 3.3.7 | Výbor se domnívá, že zásadní otázkou je regulace činností zprostředkovatelů úvěru. Je toho názoru, že by bylo užitečné doplnit zásadu, že je zakázáno inkasovat jakoukoli částku (provize, náklady za zkoumání či poplatky za vypracování spisu), dříve než dojde k převodu půjčených finančních prostředků. |
| --- | --- |

3.3.7

Výbor se domnívá, že zásadní otázkou je regulace činností zprostředkovatelů úvěru. Je toho názoru, že by bylo užitečné doplnit zásadu, že je zakázáno inkasovat jakoukoli částku (provize, náklady za zkoumání či poplatky za vypracování spisu), dříve než dojde k převodu půjčených finančních prostředků.

| 3.3.8 | Výbor dále považuje za zásadní, aby informace poskytované spotřebitelům byly také zaměřeny na to, aby se pozorně zamysleli nad svými budoucími možnostmi splácet úvěr. Samozřejmě není možné takovéto chování vždy očekávat, a proto je nutné, aby věřitel jednal zodpovědně a systematicky se opět uchyloval k postupu, který byl kdysi stanoven právními předpisy v řadě členských států a podle něhož by poskytnutý úvěr neměl přesáhnout 70 až 80 % hodnoty nemovitosti. Toto pravidlo mělo značnou hodnotu jako obezřetnostní zásada a jeho cílem bylo, aby se zabránilo neopatrnému chování ze strany finančních institucí. Krize související s rizikovými úvěry prokázala, jak bylo toto pravidlo důležité. Bude třeba uvažovat o jeho znovuzavedení s určitou mírou flexibility pro sociální bydlení, pro něž existují ve většině členských států finanční nástroje. |
| --- | --- |

3.3.8

Výbor dále považuje za zásadní, aby informace poskytované spotřebitelům byly také zaměřeny na to, aby se pozorně zamysleli nad svými budoucími možnostmi splácet úvěr. Samozřejmě není možné takovéto chování vždy očekávat, a proto je nutné, aby věřitel jednal zodpovědně a systematicky se opět uchyloval k postupu, který byl kdysi stanoven právními předpisy v řadě členských států a podle něhož by poskytnutý úvěr neměl přesáhnout 70 až 80 % hodnoty nemovitosti. Toto pravidlo mělo značnou hodnotu jako obezřetnostní zásada a jeho cílem bylo, aby se zabránilo neopatrnému chování ze strany finančních institucí. Krize související s rizikovými úvěry prokázala, jak bylo toto pravidlo důležité. Bude třeba uvažovat o jeho znovuzavedení s určitou mírou flexibility pro sociální bydlení, pro něž existují ve většině členských států finanční nástroje.

| 3.3.9 | Praxe omezení financovaného kapitálu by měla dvojí výhodu. Na jedné straně by odradila osoby, jež nejsou solventní, nakupují a poté jsou nadměrně zadlužené. Na straně druhé by poskytla věřiteli záruku o serióznosti spotřebitelů, jelikož prokázali schopnost šetřit. EHSV by si rovněž přál, aby opatření vycházelo ze základní zásady – odpovědné poskytování úvěru pro odpovědné dlužníky. |
| --- | --- |

3.3.9

Praxe omezení financovaného kapitálu by měla dvojí výhodu. Na jedné straně by odradila osoby, jež nejsou solventní, nakupují a poté jsou nadměrně zadlužené. Na straně druhé by poskytla věřiteli záruku o serióznosti spotřebitelů, jelikož prokázali schopnost šetřit. EHSV by si rovněž přál, aby opatření vycházelo ze základní zásady – odpovědné poskytování úvěru pro odpovědné dlužníky.

3.4   Kapitola 4: Roční procentní sazba nákladů

| 3.4.1 | EHSV vítá harmonizaci metody výpočtu roční procentní sazby nákladů. Vzorec, který musí zahrnovat celkové náklady úvěru s vyloučením nákladů placených spotřebitelem v případě neplnění jeho závazků, umožní srovnání nabídek mezi jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV vítá harmonizaci metody výpočtu roční procentní sazby nákladů. Vzorec, který musí zahrnovat celkové náklady úvěru s vyloučením nákladů placených spotřebitelem v případě neplnění jeho závazků, umožní srovnání nabídek mezi jednotlivými členskými státy.

| 3.4.2 | Informování dlužníků o jakékoli změně výpůjční úrokové sazby podle článku 13 je velice důležité, jelikož dlužníci si jsou jen výjimečně vědomi změny referenční sazby. |
| --- | --- |

3.4.2

Informování dlužníků o jakékoli změně výpůjční úrokové sazby podle článku 13 je velice důležité, jelikož dlužníci si jsou jen výjimečně vědomi změny referenční sazby.

3.5   Kapitola 5: Posouzení bonity

| 3.5.1 | Posouzení bonity spotřebitelů před uzavřením smlouvy a v případě zvyšování celkové úvěrové částky je nezbytné. Je nutné, aby spotřebitelé věděli, že v případě nesplácení úvěru přijdou o svou nemovitost, která se stane předmětem veřejné dražby za tržních podmínek, jež mohou být velmi nevýhodné. |
| --- | --- |

3.5.1

Posouzení bonity spotřebitelů před uzavřením smlouvy a v případě zvyšování celkové úvěrové částky je nezbytné. Je nutné, aby spotřebitelé věděli, že v případě nesplácení úvěru přijdou o svou nemovitost, která se stane předmětem veřejné dražby za tržních podmínek, jež mohou být velmi nevýhodné.

| 3.5.2 | Tato povinnost však nesmí vést k odmítnutí některých kategorií žadatelů o úvěr či dokonce k tomu, že dojde k jejich zneužití a bude jim nabídnut pouze ten či onen typ úvěru. Rovněž je velice důležitá povinnost podat odůvodnění takovýchto zamítnutí a také možnost požádat o přezkum žádosti, je-li zamítnutí důsledkem automatického postupu. Cílem posuzování bonity dlužníků by mělo být předcházet jejich nadměrnému zadlužení. V případě nesplacení úvěru by měl převzít odpovědnost věřitel, jestliže bylo jeho rozhodnutí založeno na nekvalitním posouzení bonity dlužníka. Náklady neodpovědného poskytování úvěrů by měl nést věřitel. |
| --- | --- |

3.5.2

Tato povinnost však nesmí vést k odmítnutí některých kategorií žadatelů o úvěr či dokonce k tomu, že dojde k jejich zneužití a bude jim nabídnut pouze ten či onen typ úvěru. Rovněž je velice důležitá povinnost podat odůvodnění takovýchto zamítnutí a také možnost požádat o přezkum žádosti, je-li zamítnutí důsledkem automatického postupu. Cílem posuzování bonity dlužníků by mělo být předcházet jejich nadměrnému zadlužení. V případě nesplacení úvěru by měl převzít odpovědnost věřitel, jestliže bylo jeho rozhodnutí založeno na nekvalitním posouzení bonity dlužníka. Náklady neodpovědného poskytování úvěrů by měl nést věřitel.

| 3.5.3 | EHSV připomíná, že přikládá mimořádný význam zodpovědnému poskytování úvěru, což si žádá, aby byla dodržována přesná pravidla ze strany věřitele a dlužníka, který musí poskytovat spolehlivé informace o své situaci. |
| --- | --- |

3.5.3

EHSV připomíná, že přikládá mimořádný význam zodpovědnému poskytování úvěru, což si žádá, aby byla dodržována přesná pravidla ze strany věřitele a dlužníka, který musí poskytovat spolehlivé informace o své situaci.

3.6   Kapitola 6: Přístup k databázím

| 3.6.1 | Návrh směrnice požaduje, aby členské státy zajistily pro všechny věřitele přístup k databázím používaným za účelem posouzení bonity spotřebitelů a plnění jejich závazků. |
| --- | --- |

3.6.1

Návrh směrnice požaduje, aby členské státy zajistily pro všechny věřitele přístup k databázím používaným za účelem posouzení bonity spotřebitelů a plnění jejich závazků.

| 3.6.2 | Tyto veřejné a soukromé registry budou muset být sestaveny podle jednotných kritérií definovaných Komisí a v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (4) ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů. |
| --- | --- |

3.6.2

Tyto veřejné a soukromé registry budou muset být sestaveny podle jednotných kritérií definovaných Komisí a v souladu s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (4) ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů.

| 3.6.3 | EHSV znovu připomíná své přání, aby se shromažďování údajů omezilo pouze na finanční závazky. Zároveň je třeba dodržovat práva spotřebitelů a zajistit, aby informace obsažené v těchto databázích nebyly využívány k obchodním účelům. |
| --- | --- |

3.6.3

EHSV znovu připomíná své přání, aby se shromažďování údajů omezilo pouze na finanční závazky. Zároveň je třeba dodržovat práva spotřebitelů a zajistit, aby informace obsažené v těchto databázích nebyly využívány k obchodním účelům.

3.7   Kapitola 7: Poradenství

| 3.7.1 | EHSV se domnívá, že přijetí norem v oblasti poradenství nesmí ohrozit povinnost poskytovat poradenství podle kapitoly 5, jejímž úkolem je zajistit, aby byly spotřebiteli nabízeny vhodné úvěrové produkty. |
| --- | --- |

3.7.1

EHSV se domnívá, že přijetí norem v oblasti poradenství nesmí ohrozit povinnost poskytovat poradenství podle kapitoly 5, jejímž úkolem je zajistit, aby byly spotřebiteli nabízeny vhodné úvěrové produkty.

| 3.7.2 | Kromě toho rozvoj služeb, jež by byly považovány za související, nesmí vést k nárůstu nákladů na úvěr. |
| --- | --- |

3.7.2

Kromě toho rozvoj služeb, jež by byly považovány za související, nesmí vést k nárůstu nákladů na úvěr.

3.8   Kapitola 8: Předčasné splacení

| 3.8.1 | Návrh směrnice umožňuje za určitých podmínek uplatnit právo na předčasné splacení. Především stanovuje možnost spravedlivé kompenzace. |
| --- | --- |

3.8.1

Návrh směrnice umožňuje za určitých podmínek uplatnit právo na předčasné splacení. Především stanovuje možnost spravedlivé kompenzace.

| 3.8.2 | Toto ustanovení znevýhodňuje spotřebitele v porovnání s právem existujícím v některých členských státech, kde předčasné splacení je vždy možné s omezenými či žádnými příspěvky v případě úmrtí či nuceného přerušení profesní činnosti. |
| --- | --- |

3.8.2

Toto ustanovení znevýhodňuje spotřebitele v porovnání s právem existujícím v některých členských státech, kde předčasné splacení je vždy možné s omezenými či žádnými příspěvky v případě úmrtí či nuceného přerušení profesní činnosti.

| 3.8.3 | EHSV se již ve svém stanovisku k návrhu směrnice o spotřebitelských úvěrech ohradil vůči tomu, aby měly členské státy možnost stanovit způsoby kompenzace předčasného splacení, jelikož hrozí, že vzniknou značné rozdíly v zacházení se spotřebiteli a dojde k narušení trhu. |
| --- | --- |

3.8.3

EHSV se již ve svém stanovisku k návrhu směrnice o spotřebitelských úvěrech ohradil vůči tomu, aby měly členské státy možnost stanovit způsoby kompenzace předčasného splacení, jelikož hrozí, že vzniknou značné rozdíly v zacházení se spotřebiteli a dojde k narušení trhu.

3.9   Kapitola 9: Požadavky na obezřetnost a dohled

| 3.9.1 | Jak EHSV zdůraznil ve svém stanovisku k návrhu směrnice o spotřebitelských úvěrech, regulace činnosti zprostředkovatelů úvěru je prioritou. Musí umožnit sjednotit úroveň ochrany spotřebitelů v Evropské unii. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Ustanovení návrhu směrnice se tedy ubírají podle přání Výboru. |
| --- | --- |

3.9.2

Ustanovení návrhu směrnice se tedy ubírají podle přání Výboru.

| 3.9.3 | Zavádějí:






  — | povinnost, aby zprostředkovatelé úvěru, ať už jako fyzické nebo právnické osoby, měli povolení, a byly stanoveny podmínky odebrání tohoto povolení; |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Zavádějí:

—

povinnost, aby zprostředkovatelé úvěru, ať už jako fyzické nebo právnické osoby, měli povolení, a byly stanoveny podmínky odebrání tohoto povolení;

| — | jednotný registr zprostředkovatelů, jenž musí uvádět jména osob, které odpovídají za zprostředkování, a těch, které jednají podle svobodného poskytování služeb.
  Tento registr musí být neustále aktualizován a musí být snadno dostupný; |
| --- | --- |

—

jednotný registr zprostředkovatelů, jenž musí uvádět jména osob, které odpovídají za zprostředkování, a těch, které jednají podle svobodného poskytování služeb.

Tento registr musí být neustále aktualizován a musí být snadno dostupný;

| — | profesní požadavky (dobrá pověst či povinné pojistné krytí odpovědnosti při výkonu povolání). Musí být zajištěna transparentnost těchto kritérií. Komise si vyhrazuje právo zavést technické normy stanovující minimální peněžní částku pojištění. |
| --- | --- |

—

profesní požadavky (dobrá pověst či povinné pojistné krytí odpovědnosti při výkonu povolání). Musí být zajištěna transparentnost těchto kritérií. Komise si vyhrazuje právo zavést technické normy stanovující minimální peněžní částku pojištění.

| 3.9.4 | Návrh směrnice rovněž stanovuje zásadu vzájemného uznávání povolení, což umožňuje zprostředkovatelům, aby jednali podle svobody usazování či svobody poskytování služeb poté, co informují příslušné orgány svého domovského členského státu. |
| --- | --- |

3.9.4

Návrh směrnice rovněž stanovuje zásadu vzájemného uznávání povolení, což umožňuje zprostředkovatelům, aby jednali podle svobody usazování či svobody poskytování služeb poté, co informují příslušné orgány svého domovského členského státu.

| 3.9.5 | Stanovuje postup informování orgánů, pokud jde o registraci či odebrání povolení, a podmínky spolupráce mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského státu. |
| --- | --- |

3.9.5

Stanovuje postup informování orgánů, pokud jde o registraci či odebrání povolení, a podmínky spolupráce mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského státu.

| 3.9.6 | EHSV se nicméně domnívá, že by bylo vhodnější, kdyby Komise obecně regulovala zprostředkování úvěru samostatným legislativním nástrojem, jako tomu bylo v případě zprostředkovatelů pojištění. |
| --- | --- |

3.9.6

EHSV se nicméně domnívá, že by bylo vhodnější, kdyby Komise obecně regulovala zprostředkování úvěru samostatným legislativním nástrojem, jako tomu bylo v případě zprostředkovatelů pojištění.

3.10   Kapitola 10: Závěrečná ustanovení

| 3.10.1 | V návrhu směrnice se uvádí:






  — | zásada existence sankcí, podle které budou mít členské státy v souladu se svým vnitrostátním právem dohled nad tím, aby mohla být přijata odpovídající opatření vůči věřitelům a dlužníkům. To je pochopitelná symetrie, ale nesmí se zapomínat, že dlužníci jsou slabší smluvní stranou, protože jsou závislí na informacích, které jim poskytují věřitelé nebo zprostředkovatelé; |
| --- | --- | --- |

3.10.1

V návrhu směrnice se uvádí:

—

zásada existence sankcí, podle které budou mít členské státy v souladu se svým vnitrostátním právem dohled nad tím, aby mohla být přijata odpovídající opatření vůči věřitelům a dlužníkům. To je pochopitelná symetrie, ale nesmí se zapomínat, že dlužníci jsou slabší smluvní stranou, protože jsou závislí na informacích, které jim poskytují věřitelé nebo zprostředkovatelé;

| — | povinnost zřídit mechanismy mimosoudního řešení sporů nebo je přijmout, což je volba v zájmu věřitelů i dlužníků za předpokladu, že tato ustanovení jsou nezávislá a nevylučují možnost postupu soudní cestou; |
| --- | --- |

—

povinnost zřídit mechanismy mimosoudního řešení sporů nebo je přijmout, což je volba v zájmu věřitelů i dlužníků za předpokladu, že tato ustanovení jsou nezávislá a nevylučují možnost postupu soudní cestou;

| — | zásada přenesení pravomoci na Komisi. Parlament a Rada mohou proti rozhodnutím Komise vyslovit námitky. Mohou přenesení pravomocí kdykoli zrušit. |
| --- | --- |

—

zásada přenesení pravomoci na Komisi. Parlament a Rada mohou proti rozhodnutím Komise vyslovit námitky. Mohou přenesení pravomocí kdykoli zrušit.

| 3.10.2 | EHSV si klade otázku, pokud jde o rozsah přenesených pravomocí udělených Evropské komisi v zásadních aspektech legislativního nástroje a také o jejich dopady na právní jistotu tohoto připravovaného ustanovení. Tyto přenesené pravomoci navíc značně přesahují rámec stanovený článkem 290 Smlouvy, definovaný ve sdělení Komise o provádění článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Možnost přenesení pravomoci má být omezena a využívána pouze ve výjimečných situacích. |
| --- | --- |

3.10.2

EHSV si klade otázku, pokud jde o rozsah přenesených pravomocí udělených Evropské komisi v zásadních aspektech legislativního nástroje a také o jejich dopady na právní jistotu tohoto připravovaného ustanovení. Tyto přenesené pravomoci navíc značně přesahují rámec stanovený článkem 290 Smlouvy, definovaný ve sdělení Komise o provádění článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie. Možnost přenesení pravomoci má být omezena a využívána pouze ve výjimečných situacích.

| 3.10.3 | Návrh směrnice nařizuje členským státům, aby dohlížely na provádění této směrnice a byly obezřetné s cílem zabránit jakémukoli obcházení. |
| --- | --- |

3.10.3

Návrh směrnice nařizuje členským státům, aby dohlížely na provádění této směrnice a byly obezřetné s cílem zabránit jakémukoli obcházení.

| 3.10.4 | EHSV bere na vědomí ustanovení návrhu směrnice a zdůrazňuje, že nesmí vést ke snížení úrovně ochrany v členských státech, které již mají k dispozici právní předpisy týkající se smluv o úvěru na bydlení. |
| --- | --- |

3.10.4

| 3.10.5 | Návrh směrnice rovněž stanovuje lhůtu dvou let pro provedení této směrnice a přezkum pět let po vstupu této směrnice v platnost, což se zdá být rozumné, jelikož posouzení dopadu opatření směrnice umožní posoudit její vhodnost. |
| --- | --- |

3.10.5

Návrh směrnice rovněž stanovuje lhůtu dvou let pro provedení této směrnice a přezkum pět let po vstupu této směrnice v platnost, což se zdá být rozumné, jelikož posouzení dopadu opatření směrnice umožní posoudit její vhodnost.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 66 – stanovisko EHSV: Úř. věst. C 234, 30.9.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 18.

2

(3)  Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 22 – stanovisko EHSV: Úř. věst C 108, 30.4.2004, s. 81.

3

(4)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31 – stanovisko EHSV: Úř. věst C 159, 17.6.1991, s. 38.

4

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy, které obdržely alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů, byly v průběhu jednání zamítnuty (čl. 39 odst. 2 jednacího řádu):

Odstavec 3.8.2

Změnit následovně

„ ustanovení k vždy s omezenými či žádnými příspěvky v případě úmrtí či nuceného přerušení profesní činnosti.“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| Pro | : | 26 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdrželi se hlasování | : | 10 |

Pro

:

26

Proti

:

61

Zdrželi se hlasování

:

10

Odstavec 3.10.4

Odstavec 3.10.4

Změnit následovně

„EHSV bere na vědomí ustanovení návrhu směrnice a zdůrazňuje, že .“

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| Pro | : | 29 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 76 |
| Zdrželi se hlasování | : | 4 |

Pro

:

29

Proti

:

76

Zdrželi se hlasování

:

4

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/139 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/139

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 521/2008 o založení společného podniku pro palivové články a vodík“

KOM(2011) 224 v konečném znění – 2011/0091 (NLE)

2011/C 318/23

Hlavní zpravodaj: pan Mihai MANOLIU

Dne 16. května 2011 se Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 521/2008 o založení společného podniku pro palivové články a vodík

KOM(2011) 224 v konečném znění – 2011/0091 (NLE).

Dne 3. května 2011 pověřilo předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru specializovanou sekci Jednotný trh, výroba a spotřeba přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana MANOLIU hlavním zpravodajem na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července), a přijal následující stanovisko 131 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Výbor schvaluje rozhodnutí o návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 521/2008 o založení společného podniku pro palivové články a vodík. Je toho názoru, že obnova investic do oblasti výzkumu a vývoje, v níž musí vyústit navržené změny, umožní zvýšit míru předvídatelnosti nezbytnou pro příjemce těchto investic díky nově zavedené možnosti upřesnit minimální objem financování pro danou výzvu k předkládání návrhů.

1.2   EHSV se vyslovuje ve prospěch projednávaného návrhu a zdůrazňuje význam, jaký je přikládán navrhované strategii v oblasti investic a koordinování výzkumu při posilování evropského výzkumného prostoru.

1.3   Výbor připomíná (1), že považuje za nezbytné:

1.3.1   zjednodušit postupy, aby byly zmírněny negativní účinky vyvolané administrativní komplexností programů výzkumu a vývoje;

1.3.2   sestavit vyčerpávající informační program, který přispěje k větší mobilizaci nezbytných finančních prostředků, jež by pocházely nejen z průmyslu, ale též od ostatních stran přidružených k těmto činnostem;

1.3.3   spravedlivě použít dohodu o financování mezi Komisí a společným podnikem FCH, za stejných podmínek pro průmyslové i výzkumné uskupení;

1.3.4   zajistit, aby oproti rozpočtu původně přijatému za tímto účelem nařízením Rady nevznikly žádné další rozpočtové dopady, přičemž navržené změny by měly zlepšit možnosti, jak v konečném důsledku vyčerpat vyhrazený rozpočet;

1.3.5   vypracovat programy odborné přípravy, které by umožnily, aby kvalifikace zaměstnanců odpovídala pracovním místům vytvořeným touto společnou technickou iniciativou (STI);

1.4   vypracovat jasnou strategii a připravit plán kroků do roku 2020.

2.   Souvislosti a obecné informace

2.1   Technologie palivových článků a vodíku (FCH) jsou slibné dlouhodobé energetické alternativy. Lze je používat ve všech odvětvích hospodářství a skýtají širokou škálu přínosů pro energetickou bezpečnost, dopravu, životní prostředí a účinné využívání zdrojů.

2.2   Společný podnik pro palivové články a vodík

| 2.2.1 | má za cíl dostat Evropu na přední světovou pozici v oblasti technologií palivových článků a vodíku a dovolit obchodním tržním silám, aby se staly motorem tvorby podstatných veřejných přínosů; |
| --- | --- |

2.2.1

má za cíl dostat Evropu na přední světovou pozici v oblasti technologií palivových článků a vodíku a dovolit obchodním tržním silám, aby se staly motorem tvorby podstatných veřejných přínosů;

| 2.2.2 | koordinovaným způsobem podporuje výzkum, technologický rozvoj a demonstrace v členských státech s cílem překonat selhání trhu a obrátit pozornost na vývoj tržních aplikací; společný podnik FCH funguje déle než dva roky a během této doby byl završen plný provozní cyklus se zveřejňováním výzev k předkládání návrhů, posouzeními návrhů, sjednáváním financování a uzavíráním dohod o grantech (2); |
| --- | --- |

2.2.2

koordinovaným způsobem podporuje výzkum, technologický rozvoj a demonstrace v členských státech s cílem překonat selhání trhu a obrátit pozornost na vývoj tržních aplikací; společný podnik FCH funguje déle než dva roky a během této doby byl završen plný provozní cyklus se zveřejňováním výzev k předkládání návrhů, posouzeními návrhů, sjednáváním financování a uzavíráním dohod o grantech (2);

| 2.2.3 | podporuje provádění priorit společné technologické iniciativy v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace pro palivové články a vodík, zejména udělováním grantů na základě konkurenčních výzev k předkládání návrhů (celková výše příspěvku EU dosahuje 470 milionů eur); |
| --- | --- |

2.2.3

podporuje provádění priorit společné technologické iniciativy v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrace pro palivové články a vodík, zejména udělováním grantů na základě konkurenčních výzev k předkládání návrhů (celková výše příspěvku EU dosahuje 470 milionů eur);

| 2.2.4 | snaží se stimulovat zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu v oblasti technologií palivových článků a vodíku; |
| --- | --- |

2.2.4

snaží se stimulovat zvýšení veřejných a soukromých investic do výzkumu v oblasti technologií palivových článků a vodíku;

2.3   Hlavními úkoly společného podniku FCH jsou:

| 2.3.1 | umožnit vznik a efektivní řízení společné technologické iniciativy; |
| --- | --- |

2.3.1

umožnit vznik a efektivní řízení společné technologické iniciativy;

| 2.3.2 | zabezpečit kritické množství výzkumných činností; |
| --- | --- |

2.3.2

zabezpečit kritické množství výzkumných činností;

| 2.3.3 | stimulovat nové průmyslové investice na vnitrostátní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.3.3

stimulovat nové průmyslové investice na vnitrostátní a regionální úrovni;

| 2.3.4 | podnítit inovaci a vznik nových hodnotových řetězců zahrnujících malé a střední podniky; |
| --- | --- |

2.3.4

podnítit inovaci a vznik nových hodnotových řetězců zahrnujících malé a střední podniky;

| 2.3.5 | usnadnit interakci mezi podniky, vysokými školami a středisky pro základní i aplikovaný výzkum; |
| --- | --- |

2.3.5

usnadnit interakci mezi podniky, vysokými školami a středisky pro základní i aplikovaný výzkum;

| 2.3.6 | podporovat účast malých a středních podniků v souladu s cíli 7. rámcového programu; |
| --- | --- |

2.3.6

podporovat účast malých a středních podniků v souladu s cíli 7. rámcového programu;

| 2.3.7 | podporovat účast institucí všech členských států a přidružených zemí; |
| --- | --- |

2.3.7

podporovat účast institucí všech členských států a přidružených zemí;

| 2.3.8 | provádět výzkumnou činnost zaměřenou na přípravu nových předpisů a norem a zároveň zaručit bezpečné fungování a nebránit inovacím; |
| --- | --- |

2.3.8

provádět výzkumnou činnost zaměřenou na přípravu nových předpisů a norem a zároveň zaručit bezpečné fungování a nebránit inovacím;

| 2.3.9 | věnovat se komunikaci a šíření informací, jež budou věrohodné a posílí informovanost veřejnosti; |
| --- | --- |

2.3.9

věnovat se komunikaci a šíření informací, jež budou věrohodné a posílí informovanost veřejnosti;

| 2.3.10 | zahájit evropské financování a mobilizovat zdroje soukromého sektoru; |
| --- | --- |

2.3.10

zahájit evropské financování a mobilizovat zdroje soukromého sektoru;

| 2.3.11 | zabezpečit kvalitní finanční řízení zdrojů; |
| --- | --- |

2.3.11

zabezpečit kvalitní finanční řízení zdrojů;

| 2.3.12 | zaručit jistou úroveň transparentnosti a spravedlivou obchodní soutěž všech uchazečů, zejména malých a středních podniků. |
| --- | --- |

2.3.12

zaručit jistou úroveň transparentnosti a spravedlivou obchodní soutěž všech uchazečů, zejména malých a středních podniků.

2.4   Společný podnik pro palivové články a vodík přispívá k provádění sedmého rámcového programu, a zejména následujících témat, jež spadají do zvláštního programu s názvem Spolupráce: energetika; nanovědy, nanotechnologie, materiály a nové výrobní technologie; doprava (včetně letectví).

3.   Návrh Komise

3.1   Sedmým rámcovým programem (FP7 (3)) byly na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavedeny společné technologické iniciativy jako způsob vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru ve výzkumu na evropské úrovni.

3.2   EHSV (4) zdůrazňuje, že společné technologické iniciativy jsou výrazem pevného odhodlání EU koordinovat výzkumné aktivity a tak posilovat evropský výzkumný prostor a dosahovat evropských cílů v oblasti konkurenceschopnosti.

3.3   Požadavek na účast průmyslu spočíval od začátku v tom, že průmysl by měl poskytovat finanční příspěvek ve výši 50 % provozních nákladů a že by věcný příspěvek průmyslu na operační náklady měl být alespoň ve stejné výši jako finanční příspěvek Komise.

3.4   EHSV s politováním konstatuje, že výsledkem prvních dvou výzev společného podniku FCH k podávání návrhů je, že maximální úrovně financování je třeba systematicky u všech účastníků snížit: u velkých podniků z 50 % na 33 % příspěvku společného podniku FCH a u malých a středních podniků a výzkumných organizací ze 75 % na 50 %.

3.5   Tyto úrovně financování jsou výrazně nižší než v FP7 a nižší než ve výzkumných a vývojových programech pro palivové články a vodík mimo Evropu.

3.6   Nízká míra financování a finanční a hospodářská krize vedou k tomu, že stávající úroveň účasti na akcích společného podniku FCH nenaplňuje původní očekávání.

3.7   Pokud budeme pokračovat stejným způsobem, lze očekávat všeobecný nezájem, který může přetrvávat, a to jak ze strany průmyslu, tak výzkumné komunity.

3.8   Stávající nařízení nebere v úvahu, že v řadě případů jsou vedle toho stimulovány a očekávány příspěvky k projektům z národních a regionálních zdrojů.

3.9   Nové znění uvádí, že při výpočtu příspěvku ve stejné výši jako financování EU se může zohlednit nejen vlastní příspěvek průmyslu, ale také příspěvek od jiných právních subjektů účastnících se činností.

3.10   Aby se zvýšila nezbytná předvídatelnost pro příjemce, zavádí se možnost stanovit u výzvy k podávání návrhů minimální úroveň financování.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Společný podnik FCH byl založen v roce 2008 jako první ukázka nástroje partnerství veřejného a soukromého sektoru v rámci plánu SET, technologického pilíře evropské energetické politiky a politiky v oblasti klimatu. Cílem podniku je urychlit vývoj technologií palivových článků a vodíku v rámci energetické politiky pro dekádu 2010–2020. Smyslem 36 oblastí vymezených pro výzvy k předkládání návrhů je usnadnit vývoj inovativních obchodních využití v rámci pěti oblastí použití:

| 4.1.1 | infrastruktury v oblasti dopravy a zásobování; |
| --- | --- |

4.1.1

infrastruktury v oblasti dopravy a zásobování;

| 4.1.2 | výroba a distribuce vodíku; |
| --- | --- |

4.1.2

výroba a distribuce vodíku;

| 4.1.3 | místní výroba elektrické energie; |
| --- | --- |

4.1.3

místní výroba elektrické energie;

| 4.1.4 | přenosný materiál; |
| --- | --- |

4.1.4

přenosný materiál;

| 4.1.5 | nejrůznější průřezová využití. |
| --- | --- |

4.1.5

nejrůznější průřezová využití.

4.2   Obecným cílem působení společného podniku pro pět následujících let je zrychlit vývoj v oblasti palivových článků a vodíku, aby tyto technologie dospěly do obchodovatelné fáze v rámci nových specifických zakázek (přenosný materiál, přenosné generátory, domácí využití kombinace elektrického a tepelného pohonu, využití v oblasti dopravy).

4.3   Společný podnik FCH a společná technologická iniciativa usilují o definování a použití vztahu výzkumu a vývoje, který je orientován na výsledky, a o rozsáhlé šíření výsledků těchto dvou technologií. Aktivity se zakládají na strategických dokumentech definovaných programy, jež provádí průmysl v rámci evropské technologické platformy Vodík a palivové články, zejména jejího plánu provádění.

4.4   Evropské uskupení pro společný podnik FCH nazvané „New Energy World Industrial Grouping Fuel Cell and Hydrogen for Sustainability (NEW-IG) (5)“ je neziskovou organizací, která se řídí belgickým právem a která je otevřena evropským podnikům, jež provádějí výzkum a vývoj v oblasti palivových článků a vodíku. Toto uskupení je určeno zemím EHP a kandidátským zemím; disponuje ročním rozpočtem ve výši zhruba jedné miliardy eur, která může být investována až do roku 2013.

4.5   Uskupení jasně potvrzuje své odhodlání přijít s modulární technologií, jež dokáže být ekonomicky výhodná a zároveň respektovat životní prostředí, a to v několika odvětvích působení: v dopravě, při výrobě energie, v oblasti průmyslových zařízení i při použití v domácnosti.

4.6   Tyto ambiciózní vyhlídky se řadí mezi evropské cíle, jež usilují o nízkouhlíkové hospodářství, vyšší úroveň bezpečnosti energetického zásobování, snížení závislosti na ropě, přispění do oblasti zelených technologií, o realizaci udržitelné evropské konkurenceschopnosti a vytvoření pracovních míst.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 19.

1

(2)  Existují čtyři další společné podniky: CLEAN SKY, IMI, ARTEMIS a ENIAC.

2

(3)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006.

3

(4)  Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 19.

4

(5)  European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking (Společný podnik Evropské průmyslové uskupení pro palivové články a vodík).

5

European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/142 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/142

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“

KOM(2010) 682 v konečném znění

2011/C 318/24

Zpravodajka: paní DRBALOVÁ

Spoluzpravodaj: pan ZUFIAUR NARVAIZA

Evropská komise se dne 23. listopadu 2010, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti

KOM(2010) 682 v konečném znění.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 27. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 130 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

Preambule:

| — | Stanovisko EHSV „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa“ je součástí strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa“ je součástí strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

| — | Stanovisko EHSV podtrhuje nový holistický přístup, který znamená, že posuzuje Program pro nové dovednosti a pracovní místa v úzkém propojení s ostatními stěžejními iniciativami a 5 horizontálními cíli na úrovni EU. |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV podtrhuje nový holistický přístup, který znamená, že posuzuje Program pro nové dovednosti a pracovní místa v úzkém propojení s ostatními stěžejními iniciativami a 5 horizontálními cíli na úrovni EU.

| — | Stanovisko EHSV v této souvislosti zdůrazňuje potřebu soudržnosti mezi politikami na úrovni EU a národními politikami, rovněž pak také dopady a klíčovou úlohu nevládních zainteresovaných stran. |
| --- | --- |

—

Stanovisko EHSV v této souvislosti zdůrazňuje potřebu soudržnosti mezi politikami na úrovni EU a národními politikami, rovněž pak také dopady a klíčovou úlohu nevládních zainteresovaných stran.

1.   Závěry a návrhy

| 1.1 | Výbor sdílí znepokojení v souvislosti s důsledky světové hospodářské krize na fungování trhu práce a obecně vítá
  Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti
  jako snahu Komise přispět ke zvýšení zaměstnanosti a zlepšit fungování pracovních trhů a vyzývá vlády členských států, aby účinně využívaly sociálního dialogu a dialogu s organizovanou občanskou společností k hledání řešení a opatření vedoucích ke zlepšení situace. |
| --- | --- |

1.1

Výbor sdílí znepokojení v souvislosti s důsledky světové hospodářské krize na fungování trhu práce a obecně vítá
  Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti
  jako snahu Komise přispět ke zvýšení zaměstnanosti a zlepšit fungování pracovních trhů a vyzývá vlády členských států, aby účinně využívaly sociálního dialogu a dialogu s organizovanou občanskou společností k hledání řešení a opatření vedoucích ke zlepšení situace.

| 1.2 | Výbor však lituje, že navržená iniciativa postrádá naléhavost, pokud jde o vytváření kvalitních pracovních míst, a nepředstavuje dostatečný impuls pro členské státy k nastavení ambicióznějších národních cílů podložených strukturálními reformami a investičními politikami vedoucími ke skutečnému růstu a novým pracovním příležitostem. |
| --- | --- |

1.2

Výbor však lituje, že navržená iniciativa postrádá naléhavost, pokud jde o vytváření kvalitních pracovních míst, a nepředstavuje dostatečný impuls pro členské státy k nastavení ambicióznějších národních cílů podložených strukturálními reformami a investičními politikami vedoucími ke skutečnému růstu a novým pracovním příležitostem.

| 1.3 | Výbor oceňuje, že agenda je postavena na konceptu flexikurity a zdůrazňuje potřebu nastavení správné rovnováhy mezi vnitřní a vnější flexikuritou, v zájmu účinnějšího fungování trhů práce a současně ochrany pracovníků. Výbor doporučuje, aby byla provedena analýza výchozího stavu a uplatňování politik flexikurity bylo i nadále sledováno a vyhodnocováno s důrazem na úlohu sociálních partnerů v tomto procesu, jehož cílem musí být i nadále usnadňování opětovného začleňování a vstupu na trh práce. |
| --- | --- |

1.3

Výbor oceňuje, že agenda je postavena na konceptu flexikurity a zdůrazňuje potřebu nastavení správné rovnováhy mezi vnitřní a vnější flexikuritou, v zájmu účinnějšího fungování trhů práce a současně ochrany pracovníků. Výbor doporučuje, aby byla provedena analýza výchozího stavu a uplatňování politik flexikurity bylo i nadále sledováno a vyhodnocováno s důrazem na úlohu sociálních partnerů v tomto procesu, jehož cílem musí být i nadále usnadňování opětovného začleňování a vstupu na trh práce.

| 1.4 | Výbor vítá propojení politiky vzdělávání s politikou zaměstnanosti v jednom strategickém dokumentu. Nicméně postrádá vazbu mezi zvyšováním a aktualizací dovedností a zvyšováním produktivity práce. |
| --- | --- |

1.4

Výbor vítá propojení politiky vzdělávání s politikou zaměstnanosti v jednom strategickém dokumentu. Nicméně postrádá vazbu mezi zvyšováním a aktualizací dovedností a zvyšováním produktivity práce.

| 1.5 | Výbor oceňuje snahu Komise nabídnout nové nástroje a iniciativy, nicméně doporučuje posílit jejich provázanost a synergie s již existujícími nástroji. EHSV je toho názoru, že přístup Komise k úloze nezávazných nástrojů musí respektovat vzájemnou slučitelnost politik a iniciativ přijatých na úrovni Unie, a zároveň se domnívá, že koherentní návrh přezkumu legislativy EU v sociální oblasti by měl spíše podporovat než oslabovat úsilí členských států o provádění pozitivních reforem trhu práce a rovněž by měl stimulovat sociální investice. |
| --- | --- |

1.5

Výbor oceňuje snahu Komise nabídnout nové nástroje a iniciativy, nicméně doporučuje posílit jejich provázanost a synergie s již existujícími nástroji. EHSV je toho názoru, že přístup Komise k úloze nezávazných nástrojů musí respektovat vzájemnou slučitelnost politik a iniciativ přijatých na úrovni Unie, a zároveň se domnívá, že koherentní návrh přezkumu legislativy EU v sociální oblasti by měl spíše podporovat než oslabovat úsilí členských států o provádění pozitivních reforem trhu práce a rovněž by měl stimulovat sociální investice.

| 1.6 | Výbor doporučuje Komisi, aby ve svých úvahách o znovuotevření diskuse o kvalitě zaměstnání a pracovních podmínkách vzala na vědomí smíšené výsledky pátého průzkumu EUROFOUND o evropských pracovních podmínkách. |
| --- | --- |

1.6

Výbor doporučuje Komisi, aby ve svých úvahách o znovuotevření diskuse o kvalitě zaměstnání a pracovních podmínkách vzala na vědomí smíšené výsledky pátého průzkumu EUROFOUND o evropských pracovních podmínkách.

| 1.7 | Výbor zdůrazňuje nutnost efektivnějšího využívání evropských fondů a spolu s Komisí apeluje na členské státy, aby zaměřily intervence z Evropského sociálního fondu (ESF) a ostatních fondů na čtyři základní cíle uvedené ve sdělení Komise, a tak přispěly k naplnění cílů agendy a národních cílů vycházejících ze strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.7

Výbor zdůrazňuje nutnost efektivnějšího využívání evropských fondů a spolu s Komisí apeluje na členské státy, aby zaměřily intervence z Evropského sociálního fondu (ESF) a ostatních fondů na čtyři základní cíle uvedené ve sdělení Komise, a tak přispěly k naplnění cílů agendy a národních cílů vycházejících ze strategie Evropa 2020.

2.   Představení návrhu

| 2.1 | Dne 23. listopadu 2010 představila Evropská komise Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti, která vychází z řady předchozích iniciativ zaměřených na zvyšování dovedností v EU, jejich lepší předvídání a slaďování s potřebami trhu práce. Na tyto iniciativy reagoval Výbor ve svém předchozím stanovisku (1). |
| --- | --- |

2.1

Dne 23. listopadu 2010 představila Evropská komise Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti, která vychází z řady předchozích iniciativ zaměřených na zvyšování dovedností v EU, jejich lepší předvídání a slaďování s potřebami trhu práce. Na tyto iniciativy reagoval Výbor ve svém předchozím stanovisku (1).

| 2.2 | Nová agenda Komise má však širší záběr, sleduje společně stanovený cíl, že do roku 2020 dosáhne Evropská unie 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věkové kategorii 20–64 let, a definuje důrazné kroky ve čtyřech klíčových oblastech:






  — | dosáhnout lepšího fungování trhů práce; |
| --- | --- | --- |

2.2

Nová agenda Komise má však širší záběr, sleduje společně stanovený cíl, že do roku 2020 dosáhne Evropská unie 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věkové kategorii 20–64 let, a definuje důrazné kroky ve čtyřech klíčových oblastech:

—

dosáhnout lepšího fungování trhů práce;

| — | získat kvalifikovanější pracovní sílu; |
| --- | --- |

—

získat kvalifikovanější pracovní sílu;

| — | dosáhnout vyšší kvality pracovních míst a lepších pracovních podmínek; |
| --- | --- |

—

dosáhnout vyšší kvality pracovních míst a lepších pracovních podmínek;

| — | vytvořit silnější politiky na podporu vytváření pracovních míst a poptávky po pracovních místech. |
| --- | --- |

—

vytvořit silnější politiky na podporu vytváření pracovních míst a poptávky po pracovních místech.

| 2.3 | Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa vychází z obecných zásad flexikurity přijatých Radou EU v roce 2007 (2). Cílem politik flexikurity je především zvýšit adaptabilitu, zaměstnanost a sociální soudržnost. Politiky flexikurity pomohly do jisté míry – z výrazné části pomocí dotovaných opatření zaměřených na nabídku odborné přípravy a zkrácení pracovní doby – čelit krizi, situace zranitelných skupin je však i nadále vážná. |
| --- | --- |

2.3

Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa vychází z obecných zásad flexikurity přijatých Radou EU v roce 2007 (2). Cílem politik flexikurity je především zvýšit adaptabilitu, zaměstnanost a sociální soudržnost. Politiky flexikurity pomohly do jisté míry – z výrazné části pomocí dotovaných opatření zaměřených na nabídku odborné přípravy a zkrácení pracovní doby – čelit krizi, situace zranitelných skupin je však i nadále vážná.

| 2.4 | Komise proto přichází s novým impulsem pro posílení všech složek flexikurity (flexibilní a spolehlivá smluvní ujednání, aktivní politiky trhu práce, komplexní strategie celoživotního učení a moderní systémy sociální ochrany) a jejího provádění. Vnitrostátní uspořádání v oblasti flexikurity jednotlivých členských států musí být posílena a přizpůsobena nové socio-ekonomické situaci prostřednictvím nové rovnováhy každé z těchto čtyř složek. |
| --- | --- |

2.4

Komise proto přichází s novým impulsem pro posílení všech složek flexikurity (flexibilní a spolehlivá smluvní ujednání, aktivní politiky trhu práce, komplexní strategie celoživotního učení a moderní systémy sociální ochrany) a jejího provádění. Vnitrostátní uspořádání v oblasti flexikurity jednotlivých členských států musí být posílena a přizpůsobena nové socio-ekonomické situaci prostřednictvím nové rovnováhy každé z těchto čtyř složek.

| 2.5 | Komise přichází ve své agendě s třinácti klíčovými akcemi podepřenými dvaceti doprovodnými opatřeními, které mají snížit segmentaci a usnadnit přechody na trzích práce, vybavit pracovníky dovednostmi potřebnými pro jejich uplatnění na trhu práce, kvalitnější a lepší pracovní podmínky, podporu vytváření pracovních míst i lepší využití finančních nástrojů EU. |
| --- | --- |

2.5

Komise přichází ve své agendě s třinácti klíčovými akcemi podepřenými dvaceti doprovodnými opatřeními, které mají snížit segmentaci a usnadnit přechody na trzích práce, vybavit pracovníky dovednostmi potřebnými pro jejich uplatnění na trhu práce, kvalitnější a lepší pracovní podmínky, podporu vytváření pracovních míst i lepší využití finančních nástrojů EU.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Zpráva o zaměstnanosti v EU z ledna 2011 (3) uvádí, že „trh práce v EU se nadále stabilizuje a v některých členských státech se nyní objevují signály oživení. (...) Přesto však s počtem 221,3 milionů osob byla zaměstnanost stále nižší o 5,6 milionu osob ve srovnání s jejím vrcholem v druhém čtvrtletí roku 2008, což je odrazem poklesů zaznamenaných ve výrobě a výstavbě. Zaměstnanost pracovníků ve věku 20 až 64 let rovněž činila 208,4 milionu osob, což odpovídá míře zaměstnanosti ve výši 68,8 %. (...) Počet nezaměstnaných v současnosti činí 23,1 milionů osob. Dlouhodobá nezaměstnanost roste různým tempem napříč všemi skupinami obyvatel. Z celkového počtu bylo téměř 5 milionů osob nezaměstnaných po dobu 6 až 11 měsíců. Pro osoby s nízkou kvalifikací a migranty z nečlenských zemí EU krize toto riziko zvýšila.“ Přes dosažený pokrok zpráva považuje situaci na trzích práce stále za nejistou. Podle údajů OECD z května 2011 dosahuje míra nezaměstnanosti v eurozóně 9,9 % (4). |
| --- | --- |

3.1

Zpráva o zaměstnanosti v EU z ledna 2011 (3) uvádí, že „trh práce v EU se nadále stabilizuje a v některých členských státech se nyní objevují signály oživení. (...) Přesto však s počtem 221,3 milionů osob byla zaměstnanost stále nižší o 5,6 milionu osob ve srovnání s jejím vrcholem v druhém čtvrtletí roku 2008, což je odrazem poklesů zaznamenaných ve výrobě a výstavbě. Zaměstnanost pracovníků ve věku 20 až 64 let rovněž činila 208,4 milionu osob, což odpovídá míře zaměstnanosti ve výši 68,8 %. (...) Počet nezaměstnaných v současnosti činí 23,1 milionů osob. Dlouhodobá nezaměstnanost roste různým tempem napříč všemi skupinami obyvatel. Z celkového počtu bylo téměř 5 milionů osob nezaměstnaných po dobu 6 až 11 měsíců. Pro osoby s nízkou kvalifikací a migranty z nečlenských zemí EU krize toto riziko zvýšila.“ Přes dosažený pokrok zpráva považuje situaci na trzích práce stále za nejistou. Podle údajů OECD z května 2011 dosahuje míra nezaměstnanosti v eurozóně 9,9 % (4).

| 3.2 | Proto EHSV sdílí i nadále znepokojení nad fungováním trhů práce a obecně vítá Agendu pro nové dovednosti a nová pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti jako příspěvek Komise ve snaze o zvýšení zaměstnanosti a kvality pracovních míst a zlepšení fungování trhů práce v souladu s cíli strategie Evropa 2020, strategií zaměstnanosti a hlavními směry zaměstnanosti. Vyzdvihuje úlohu sociálních partnerů a domnívá se, že by vlády členských států měly v této souvislosti účinněji využívat sociální dialog a dialog s organizovanou občanskou společností, aby mohly navrhovat a zavádět taková opatření, která by účinně přispěla ke zlepšení situace. |
| --- | --- |

3.2

Proto EHSV sdílí i nadále znepokojení nad fungováním trhů práce a obecně vítá Agendu pro nové dovednosti a nová pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti jako příspěvek Komise ve snaze o zvýšení zaměstnanosti a kvality pracovních míst a zlepšení fungování trhů práce v souladu s cíli strategie Evropa 2020, strategií zaměstnanosti a hlavními směry zaměstnanosti. Vyzdvihuje úlohu sociálních partnerů a domnívá se, že by vlády členských států měly v této souvislosti účinněji využívat sociální dialog a dialog s organizovanou občanskou společností, aby mohly navrhovat a zavádět taková opatření, která by účinně přispěla ke zlepšení situace.

| 3.3 | Roční analýza růstu (5) zveřejněná v lednu 2011 k zahájení evropského semestru ukázala, že členské státy jsou málo ambiciózní při stanovování svých národních cílů a nesplní svůj společný cíl zaměstnanosti (75 %) o 2 – 2,4 %. Výbor se domnívá, že politiky směřující k dosažení navrhovaného cíle by měly přihlédnout k závěrům z březnového setkání zástupců MMF, MOP a sociálních partnerů ve Vídni Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě
   (6). |
| --- | --- |

3.3

Roční analýza růstu (5) zveřejněná v lednu 2011 k zahájení evropského semestru ukázala, že členské státy jsou málo ambiciózní při stanovování svých národních cílů a nesplní svůj společný cíl zaměstnanosti (75 %) o 2 – 2,4 %. Výbor se domnívá, že politiky směřující k dosažení navrhovaného cíle by měly přihlédnout k závěrům z březnového setkání zástupců MMF, MOP a sociálních partnerů ve Vídni Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě
   (6).

| 3.4 | EHSV lituje, že Komise reaguje na tak naléhavou situaci standardními prostředky, a v předloženém návrhu postrádá důraz na podporu růstových faktorů potažmo podporujících tvorbu pracovních míst. Nestačí pouze, aby lidé zůstávali aktivní a osvojili si dovednosti nezbytné pro získávání práce, hospodářská obnova musí být založena na růstu a vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

3.4

EHSV lituje, že Komise reaguje na tak naléhavou situaci standardními prostředky, a v předloženém návrhu postrádá důraz na podporu růstových faktorů potažmo podporujících tvorbu pracovních míst. Nestačí pouze, aby lidé zůstávali aktivní a osvojili si dovednosti nezbytné pro získávání práce, hospodářská obnova musí být založena na růstu a vytváření pracovních míst.

| 3.5 | Aby se vypořádala s výzvami, kterým čelí, potřebuje Evropa ze všeho nejvíce začít znovu poskytovat úvěry, investovat a provádět strukturální reformy. Je třeba stanovit konkrétní akce, které jsou potřeba k odstranění překážek ve vytváření pracovních míst a zvyšování produktivity. Produktivita závisí mimo jiné na kvalitě práce. Řada z těchto reforem, jež by se měly co nejvíce opírat o konsensus, se musí realizovat na národních úrovních. Členské státy si musí uvědomit, že musí podpořit poskytování úvěrů podnikům i rodinám, provádět produktivní investice a přistoupit k účinným reformám za účelem vytvoření pracovních míst. Zvyšování produktivity práce a kvality pracovních podmínek v Evropě je cesta, jak se vyrovnat s obavami souvisejícími s nízkými a nestabilními mzdami. |
| --- | --- |

3.5

Aby se vypořádala s výzvami, kterým čelí, potřebuje Evropa ze všeho nejvíce začít znovu poskytovat úvěry, investovat a provádět strukturální reformy. Je třeba stanovit konkrétní akce, které jsou potřeba k odstranění překážek ve vytváření pracovních míst a zvyšování produktivity. Produktivita závisí mimo jiné na kvalitě práce. Řada z těchto reforem, jež by se měly co nejvíce opírat o konsensus, se musí realizovat na národních úrovních. Členské státy si musí uvědomit, že musí podpořit poskytování úvěrů podnikům i rodinám, provádět produktivní investice a přistoupit k účinným reformám za účelem vytvoření pracovních míst. Zvyšování produktivity práce a kvality pracovních podmínek v Evropě je cesta, jak se vyrovnat s obavami souvisejícími s nízkými a nestabilními mzdami.

| 3.6 | Společná zpráva o zaměstnanosti také zdůrazňuje nutnost provázanosti politiky zaměstnanosti, podpory hospodářského růstu a fiskální konsolidace (a potvrzuje potřebu zachovat podporu ohroženým skupinám pomocí kvalitních sociálních služeb a strategií aktivního začleňování), vyzdvihuje úlohu příznivého ekonomického prostředí a hospodářského růstu založeného na inovacích pro zvýšení poptávky po práci. |
| --- | --- |

3.6

Společná zpráva o zaměstnanosti také zdůrazňuje nutnost provázanosti politiky zaměstnanosti, podpory hospodářského růstu a fiskální konsolidace (a potvrzuje potřebu zachovat podporu ohroženým skupinám pomocí kvalitních sociálních služeb a strategií aktivního začleňování), vyzdvihuje úlohu příznivého ekonomického prostředí a hospodářského růstu založeného na inovacích pro zvýšení poptávky po práci.

| 3.7 | Zpráva také upozorňuje na skutečnost, že v průběhu roku 2010 byla zaznamenána jistá nesrovnalost mezi nabídkou práce a poptávkou po ní, což by mohlo poukazovat na nesoulad mezi dovednostmi uchazečů o práci a požadovanými dovednostmi u volných pracovních míst. Zpráva proto doporučuje tuto otázku pečlivě sledovat, aby se ověřilo, zda je tento trend pouze dočasný, nebo zda se stává strukturálním rizikem. |
| --- | --- |

3.7

Zpráva také upozorňuje na skutečnost, že v průběhu roku 2010 byla zaznamenána jistá nesrovnalost mezi nabídkou práce a poptávkou po ní, což by mohlo poukazovat na nesoulad mezi dovednostmi uchazečů o práci a požadovanými dovednostmi u volných pracovních míst. Zpráva proto doporučuje tuto otázku pečlivě sledovat, aby se ověřilo, zda je tento trend pouze dočasný, nebo zda se stává strukturálním rizikem.

| 3.8 | EHSV bere na vědomí, že Komise v tomto stádiu nepřichází s žádným novým legislativním návrhem a že uznává úlohu a přidanou hodnotu právně nezávazných nástrojů jako doplněk k existujícímu právnímu rámci. Sociální partneři by měli být konzultováni o některých navrhovaných iniciativách, včetně konzultace o evropském rámci pro restrukturalizaci, přezkumu právních předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci, informování pracovníků a konzultace s nimi, práce na částečný pracovní úvazek a práce na dobu určitou, rovněž tak o znovuotevření diskuse o kvalitě práce a pracovních podmínkách. Po těchto konzultacích by se rozhodlo o vhodnosti a smyslu změn, jež by byly případně zapotřebí. |
| --- | --- |

3.8

EHSV bere na vědomí, že Komise v tomto stádiu nepřichází s žádným novým legislativním návrhem a že uznává úlohu a přidanou hodnotu právně nezávazných nástrojů jako doplněk k existujícímu právnímu rámci. Sociální partneři by měli být konzultováni o některých navrhovaných iniciativách, včetně konzultace o evropském rámci pro restrukturalizaci, přezkumu právních předpisů o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci, informování pracovníků a konzultace s nimi, práce na částečný pracovní úvazek a práce na dobu určitou, rovněž tak o znovuotevření diskuse o kvalitě práce a pracovních podmínkách. Po těchto konzultacích by se rozhodlo o vhodnosti a smyslu změn, jež by byly případně zapotřebí.

| 3.9 | Výbor vnímá snahu Komise nabídnout řadu nových inovativních iniciativ a nástrojů na podporu realizace nové agendy dovedností a pracovních míst. Domnívá se však, že je zapotřebí prozkoumat vzájemnou provázanost nových a stávajících nástrojů tak, aby v rámci jejich implementace docházelo k potřebným synergiím. Strategie týkající se nových dovedností by měla zohlednit také přechod na výrobní model založený na udržitelném rozvoji a ekologizaci pracovních míst. |
| --- | --- |

3.9

Výbor vnímá snahu Komise nabídnout řadu nových inovativních iniciativ a nástrojů na podporu realizace nové agendy dovedností a pracovních míst. Domnívá se však, že je zapotřebí prozkoumat vzájemnou provázanost nových a stávajících nástrojů tak, aby v rámci jejich implementace docházelo k potřebným synergiím. Strategie týkající se nových dovedností by měla zohlednit také přechod na výrobní model založený na udržitelném rozvoji a ekologizaci pracovních míst.

| 3.10 | Malé a střední podniky jsou v regionech bez průmyslové výroby zásadním faktorem tvorby příležitostí dnes i do budoucna. Zároveň často nabízejí vysoce kvalitní pracovní místa, jsou dobře dosažitelné a mohou zlepšit soulad mezi rodinným životem a prací a péčí o rodinné příslušníky. Iniciativa na podporu malých a středních podniků (Small Business Act) musí být transformována do konkrétních akcí na národní i evropské úrovni. Opatření zaměřená na specifické potřeby MSP definovaná v agendě jsou proto vítána. Prioritou zůstává odstranění administrativních překážek a přístup k financím. |
| --- | --- |

3.10

Malé a střední podniky jsou v regionech bez průmyslové výroby zásadním faktorem tvorby příležitostí dnes i do budoucna. Zároveň často nabízejí vysoce kvalitní pracovní místa, jsou dobře dosažitelné a mohou zlepšit soulad mezi rodinným životem a prací a péčí o rodinné příslušníky. Iniciativa na podporu malých a středních podniků (Small Business Act) musí být transformována do konkrétních akcí na národní i evropské úrovni. Opatření zaměřená na specifické potřeby MSP definovaná v agendě jsou proto vítána. Prioritou zůstává odstranění administrativních překážek a přístup k financím.

| 3.11 | V souvislosti s výstupy třetí evropské demografické zprávy 2010
   (7) přinášející nová fakta o evropském obyvatelstvu Výbor vítá také iniciativy zaměřené na mobilitu, migraci a integraci v Evropě. EHSV je přesvědčen, že zachování vnitřní mobility EU a migrace z třetích zemí přispěje k dosažení pozitivních hospodářských výsledků EU. Ekonomická migrace do EU a usnadnění mobility mezi členskými státy jsou nezbytné, aby Unie zůstala atraktivním místem pro podnikání a investice, což přinese nové pracovní příležitosti jak pro občany EU, tak pro občany třetích zemí. To vše za uplatňování zásady rovného zacházení (8). |
| --- | --- |

3.11

V souvislosti s výstupy třetí evropské demografické zprávy 2010
   (7) přinášející nová fakta o evropském obyvatelstvu Výbor vítá také iniciativy zaměřené na mobilitu, migraci a integraci v Evropě. EHSV je přesvědčen, že zachování vnitřní mobility EU a migrace z třetích zemí přispěje k dosažení pozitivních hospodářských výsledků EU. Ekonomická migrace do EU a usnadnění mobility mezi členskými státy jsou nezbytné, aby Unie zůstala atraktivním místem pro podnikání a investice, což přinese nové pracovní příležitosti jak pro občany EU, tak pro občany třetích zemí. To vše za uplatňování zásady rovného zacházení (8).

| 3.12 | Politiky zaměstnanosti a pracovního trhu v Evropě musí pokračovat v provádění konkrétních opatření v zájmu uplatňování principu nediskriminace při práci a v zájmu zajištění rovnosti mezi muži a ženami a rovnosti všech skupin pracovníků. Výbor proto vítá v roce 2010 zveřejněné strategie Evropské komise zaměřené mimo jiné na lidi s postižením (9) a na rovné příležitosti mezi muži a ženami (10). Obě strategie mají mezi svými cíli mimo jiné rovný přístup na trh práce a ke vzdělání a odborné přípravě. |
| --- | --- |

3.12

Politiky zaměstnanosti a pracovního trhu v Evropě musí pokračovat v provádění konkrétních opatření v zájmu uplatňování principu nediskriminace při práci a v zájmu zajištění rovnosti mezi muži a ženami a rovnosti všech skupin pracovníků. Výbor proto vítá v roce 2010 zveřejněné strategie Evropské komise zaměřené mimo jiné na lidi s postižením (9) a na rovné příležitosti mezi muži a ženami (10). Obě strategie mají mezi svými cíli mimo jiné rovný přístup na trh práce a ke vzdělání a odborné přípravě.

| 3.13 | Výbor rovněž hodnotí pozitivně klíčové akce a opatření navržená v přijatém Aktu pro jednotný trh pro lepší společnou práci, podnikání a obchod (11), jež odrážejí významnou úlohu sociální ekonomiky a družstevnictví na vnitřním trhu EU a důležitost společenské odpovědnosti podniků. Má také za to, že je třeba vzít v úvahu i úlohu organizací organizované občanské společnosti, které plní úlohu zaměstnavatele a vytvářejí pracovní místa. Podmínkou pro rozvinutí jejich potenciálu je však jejich zapojení do připravovaných politik. |
| --- | --- |

3.13

Výbor rovněž hodnotí pozitivně klíčové akce a opatření navržená v přijatém Aktu pro jednotný trh pro lepší společnou práci, podnikání a obchod (11), jež odrážejí významnou úlohu sociální ekonomiky a družstevnictví na vnitřním trhu EU a důležitost společenské odpovědnosti podniků. Má také za to, že je třeba vzít v úvahu i úlohu organizací organizované občanské společnosti, které plní úlohu zaměstnavatele a vytvářejí pracovní místa. Podmínkou pro rozvinutí jejich potenciálu je však jejich zapojení do připravovaných politik.

| 3.14 | Výbor je velmi znepokojen vysokou nezaměstnaností mladých lidí v Evropě. Od roku 2008 se nezaměstnanost mladých zvýšila o 30 %. Nezaměstnanost mladých lidí (do 25 let) dosahuje v evropském průměru 21 %. A ačkoliv od září 2010 má situace v některých zemích tendenci se stabilizovat, zatímco jinde nezaměstnanost dále roste, považuje EHSV za důležité, aby jí byla i nadále věnována zvláštní pozornost. Výbor se vyjádřil k iniciativě Evropské komise Mládež v pohybu v samostatném stanovisku. (12) |
| --- | --- |

3.14

Výbor je velmi znepokojen vysokou nezaměstnaností mladých lidí v Evropě. Od roku 2008 se nezaměstnanost mladých zvýšila o 30 %. Nezaměstnanost mladých lidí (do 25 let) dosahuje v evropském průměru 21 %. A ačkoliv od září 2010 má situace v některých zemích tendenci se stabilizovat, zatímco jinde nezaměstnanost dále roste, považuje EHSV za důležité, aby jí byla i nadále věnována zvláštní pozornost. Výbor se vyjádřil k iniciativě Evropské komise Mládež v pohybu v samostatném stanovisku. (12)

| 3.15 | Míra zaměstnanosti lidí s postižením je v Evropě stále ještě okolo 50 %. Pokud chce Evropa skutečně zajistit stejné zacházení se všemi svými občany a zároveň dosáhnout společného cíle zaměstnanosti, musí lidé s postižením získat placené a kvalitní zaměstnání. Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 identifikuje osm důležitých oblastí pro další aktivity EU, mezi nimi také zaměstnanost, vzdělávání a odbornou příprava mužů a žen se zdravotním postižením. (13) Komise by mohla přezkoumat modely členských států, s jejichž pomocí by bylo možné podpořit právní, politické či finanční pobídky podniků nebo pobídky zaměřené na kolektivní vyjednávání, úřadů a poskytovatelů sociálních služeb k zaměstnávání těchto osob. Představují-li IKT v dnešní době 6 % HDP Unie, musí mít Digitální agenda navrhovaná Komisí dopad na všechny, především v oblasti odborné přípravy, a musí zahrnovat občany, kteří jsou v obtížné situaci a pro něž je Digitální agenda hnací silou ve snaze získat zaměstnání. |
| --- | --- |

3.15

Míra zaměstnanosti lidí s postižením je v Evropě stále ještě okolo 50 %. Pokud chce Evropa skutečně zajistit stejné zacházení se všemi svými občany a zároveň dosáhnout společného cíle zaměstnanosti, musí lidé s postižením získat placené a kvalitní zaměstnání. Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 identifikuje osm důležitých oblastí pro další aktivity EU, mezi nimi také zaměstnanost, vzdělávání a odbornou příprava mužů a žen se zdravotním postižením. (13) Komise by mohla přezkoumat modely členských států, s jejichž pomocí by bylo možné podpořit právní, politické či finanční pobídky podniků nebo pobídky zaměřené na kolektivní vyjednávání, úřadů a poskytovatelů sociálních služeb k zaměstnávání těchto osob. Představují-li IKT v dnešní době 6 % HDP Unie, musí mít Digitální agenda navrhovaná Komisí dopad na všechny, především v oblasti odborné přípravy, a musí zahrnovat občany, kteří jsou v obtížné situaci a pro něž je Digitální agenda hnací silou ve snaze získat zaměstnání.

4.   Flexikurita a vytváření pracovních míst

| 4.1 | Agenda vychází z konceptu flexikurity. Komise zdůrazňuje potřebu ucelených politik celoživotního učení, aktivních politiky trhu práce, jež by byly účinné v přípravě lidí pro zaměstnání, ve zprostředkovávání práce a zvyšování nabídky pracovních míst. Zapotřebí je také systémů ochrany před nezaměstnaností, jež budou podporovat pracovní mobilitu, zajistí vyšší profesní sociální zabezpečení a budou chránit před sociálním vyloučením a chudobou. Možnost flexibilních smluvních úprav a vnitřní flexibility musí představovat zásadní prvky sociálního dialogu. EHSV považuje za důležité, aby přijímaná opatření a politiky neohrozily snahy o dosažení cílů stanovených v Agendě (mj. plné zaměstnanosti a zachování kvality pracovních míst) a pracovní práva pracovníků. |
| --- | --- |

4.1

Agenda vychází z konceptu flexikurity. Komise zdůrazňuje potřebu ucelených politik celoživotního učení, aktivních politiky trhu práce, jež by byly účinné v přípravě lidí pro zaměstnání, ve zprostředkovávání práce a zvyšování nabídky pracovních míst. Zapotřebí je také systémů ochrany před nezaměstnaností, jež budou podporovat pracovní mobilitu, zajistí vyšší profesní sociální zabezpečení a budou chránit před sociálním vyloučením a chudobou. Možnost flexibilních smluvních úprav a vnitřní flexibility musí představovat zásadní prvky sociálního dialogu. EHSV považuje za důležité, aby přijímaná opatření a politiky neohrozily snahy o dosažení cílů stanovených v Agendě (mj. plné zaměstnanosti a zachování kvality pracovních míst) a pracovní práva pracovníků.

| 4.2 | Výbor již v minulosti zastával názor, že je výhodné posuzovat současně jistotu a flexibilitu trhu práce, neboť v zásadě nejsou protichůdné. Stabilní a motivovaná pracovní síla posiluje konkurenceschopnost a produktivitu podniků. Pracovníci potřebují flexibilnější organizaci práce, aby mohli sladit svůj osobní a pracovní život a měli přístup k průběžnému odbornému vzdělávání, které by jim umožnilo podílet se na zvyšování produktivity a inovacích. EHSV však zdůrazňuje, že uplatňování flexikurity se musí pečlivě a pravidelně zkoumat v rámci sociálního dialogu, aby bylo možné zajistit, že přijatá opatření efektivně splňují cíl spočívající ve vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst. |
| --- | --- |

4.2

Výbor již v minulosti zastával názor, že je výhodné posuzovat současně jistotu a flexibilitu trhu práce, neboť v zásadě nejsou protichůdné. Stabilní a motivovaná pracovní síla posiluje konkurenceschopnost a produktivitu podniků. Pracovníci potřebují flexibilnější organizaci práce, aby mohli sladit svůj osobní a pracovní život a měli přístup k průběžnému odbornému vzdělávání, které by jim umožnilo podílet se na zvyšování produktivity a inovacích. EHSV však zdůrazňuje, že uplatňování flexikurity se musí pečlivě a pravidelně zkoumat v rámci sociálního dialogu, aby bylo možné zajistit, že přijatá opatření efektivně splňují cíl spočívající ve vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst.

| 4.3 | Vnitřní flexikurita prošla úspěšně testem v době krize, kdy podniky a odborové organizace přicházely s praktickými řešeními, jak uchovat zaměstnanost zejména pomocí subvencovaných vzorců zkracování pracovní doby. Vnější flexikurita, jež je důležitá v době oživení ekonomiky, může přispět k nárůstu zaměstnanosti, pokud je koncipována tak, aby byla v rovnováze s vnitřní flexibilitou a celkově s kolektivním vyjednáváním a přiměřenou sociální ochranou pracovníků. Každý členský stát má v tomto ohledu jinou výchozí pozici. Nejdůležitější je nastavit ten správný vyvážený mix politik. Základním předpokladem je, aby tyto politiky vyplynuly ze sociálního dialogu. Výbor se domnívá, že uplatňování vnitřní a vnější flexikurity by mělo být objektivněji zohledněno v každoročních doporučeních Komise členským státům. |
| --- | --- |

4.3

Vnitřní flexikurita prošla úspěšně testem v době krize, kdy podniky a odborové organizace přicházely s praktickými řešeními, jak uchovat zaměstnanost zejména pomocí subvencovaných vzorců zkracování pracovní doby. Vnější flexikurita, jež je důležitá v době oživení ekonomiky, může přispět k nárůstu zaměstnanosti, pokud je koncipována tak, aby byla v rovnováze s vnitřní flexibilitou a celkově s kolektivním vyjednáváním a přiměřenou sociální ochranou pracovníků. Každý členský stát má v tomto ohledu jinou výchozí pozici. Nejdůležitější je nastavit ten správný vyvážený mix politik. Základním předpokladem je, aby tyto politiky vyplynuly ze sociálního dialogu. Výbor se domnívá, že uplatňování vnitřní a vnější flexikurity by mělo být objektivněji zohledněno v každoročních doporučeních Komise členským státům.

| 4.4 | Výbor vnímá, že diskuse o posílení všech čtyř složek flexikurity bude pokračovat, a vyústí ve společnou konferenci všech zainteresovaných stran v roce 2011. Výbor souhlasí, že
  nový impuls flexikurity
  by měl být výsledkem společného postupu evropských orgánů, měl by vycházet ze společných zásad a měl by se opírat o reálné poznatky z národních úrovní, jak tento koncept v praxi přispívá k tvorbě většího počtu kvalitnějších pracovních míst a zda garantuje dostatečnou ochranu pracovníků, zvláště těch ve zranitelném postavení. |
| --- | --- |

4.4

Výbor vnímá, že diskuse o posílení všech čtyř složek flexikurity bude pokračovat, a vyústí ve společnou konferenci všech zainteresovaných stran v roce 2011. Výbor souhlasí, že
  nový impuls flexikurity
  by měl být výsledkem společného postupu evropských orgánů, měl by vycházet ze společných zásad a měl by se opírat o reálné poznatky z národních úrovní, jak tento koncept v praxi přispívá k tvorbě většího počtu kvalitnějších pracovních míst a zda garantuje dostatečnou ochranu pracovníků, zvláště těch ve zranitelném postavení.

| 4.5 | Výbor v této souvislosti oceňuje společný projekt evropských sociálních partnerů v rámci jejich víceletého pracovního programu 2009-2011 (14) zaměřený na způsoby, jakými členské státy realizují koncept flexikurity a jakou úlohu v tomto procesu hrají sociální partneři. |
| --- | --- |

4.5

Výbor v této souvislosti oceňuje společný projekt evropských sociálních partnerů v rámci jejich víceletého pracovního programu 2009-2011 (14) zaměřený na způsoby, jakými členské státy realizují koncept flexikurity a jakou úlohu v tomto procesu hrají sociální partneři.

| 4.6 | Hlavní pákou při vytváření pracovních míst zůstává hospodářský růst. Výbor proto vnímá úzkou provázanost Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa s novým strategickým přístupem Unie k inovacím, vytváření evropského výzkumného prostoru, budování konkurenceschopné průmyslové základny, a to vše s využitím plného potenciálu jednotného trhu EU. |
| --- | --- |

4.6

Hlavní pákou při vytváření pracovních míst zůstává hospodářský růst. Výbor proto vnímá úzkou provázanost Agendy pro nové dovednosti a pracovní místa s novým strategickým přístupem Unie k inovacím, vytváření evropského výzkumného prostoru, budování konkurenceschopné průmyslové základny, a to vše s využitím plného potenciálu jednotného trhu EU.

| 4.7 | Komise však očekává, že hospodářská obnova bude pomalá a že může dojít ke zpoždění ve vytváření pracovních míst. Chce-li EU dosáhnout splnění cíle 75 % zaměstnanosti a zabránit růstu bez vytváření pracovních míst, musí si uvědomit, že je nezbytné určit a zavést konkrétní politiky, které v rámci sociálního dialogu podnítí přijímání do zaměstnání, průběžné odborné vzdělávání a flexibilní pracovní úvazky a které z kvality zaměstnání učiní ústřední prvek flexikurity. |
| --- | --- |

4.7

Komise však očekává, že hospodářská obnova bude pomalá a že může dojít ke zpoždění ve vytváření pracovních míst. Chce-li EU dosáhnout splnění cíle 75 % zaměstnanosti a zabránit růstu bez vytváření pracovních míst, musí si uvědomit, že je nezbytné určit a zavést konkrétní politiky, které v rámci sociálního dialogu podnítí přijímání do zaměstnání, průběžné odborné vzdělávání a flexibilní pracovní úvazky a které z kvality zaměstnání učiní ústřední prvek flexikurity.

| 4.8 | EHSV si uvědomuje, že pro konkurenceschopnost v Evropě má klíčový význam dobře fungující trh práce. Indikátory pro měření pokroku by měly mimo jiné být: míra dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí a míra účasti na trhu práce. |
| --- | --- |

4.8

EHSV si uvědomuje, že pro konkurenceschopnost v Evropě má klíčový význam dobře fungující trh práce. Indikátory pro měření pokroku by měly mimo jiné být: míra dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí a míra účasti na trhu práce.

| 4.9 | Komise navrhla
  koncept jednotné smlouvy
  , jehož reálný efekt je v současné době hodně diskutovaný. EHSV se ve svém stanovisku k iniciativě Mládež v pohybu domnívá, že koncept jednotné smlouvy by mohl být jedním z opatření, jež by mohla přispět ke snížení rozdílů mezi „insidery“ a „outsidery“ na trhu práce. EHSV si je při tom vědom značných rozdílů mezi členskými státy, pokud jde o přístup na trh práce. Některé z těch nepružnějších systémů znemožňují lidem jakoukoliv práci, v jiných se vyskytují nabídky krátkodobých pracovních smluv, které jsou příliš flexibilní a neposkytují plnohodnotný přístup k sociálním dávkám. Podle EHSV je důležité upozornit na to, že opatření, jež budou přijata, by měla lidem zajistit stabilní pracovní smlouvy, které zamezují diskriminaci na základě věku, pohlaví či z jakýchkoliv jiných důvodů. Přijatá opatření by v žádném případě neměla vést k všeobecnému rozšíření nejistých a nestabilních pracovních míst ani k větší rigiditě v otázce podnikové organizace práce Podniky potřebují různorodost smluvních úvazků, aby mohly přizpůsobit pracovní sílu, pracovníci potřebují flexibilitu ke sladění svého pracovního a rodinného života. |
| --- | --- |

4.9

Komise navrhla
  koncept jednotné smlouvy
  , jehož reálný efekt je v současné době hodně diskutovaný. EHSV se ve svém stanovisku k iniciativě Mládež v pohybu domnívá, že koncept jednotné smlouvy by mohl být jedním z opatření, jež by mohla přispět ke snížení rozdílů mezi „insidery“ a „outsidery“ na trhu práce. EHSV si je při tom vědom značných rozdílů mezi členskými státy, pokud jde o přístup na trh práce. Některé z těch nepružnějších systémů znemožňují lidem jakoukoliv práci, v jiných se vyskytují nabídky krátkodobých pracovních smluv, které jsou příliš flexibilní a neposkytují plnohodnotný přístup k sociálním dávkám. Podle EHSV je důležité upozornit na to, že opatření, jež budou přijata, by měla lidem zajistit stabilní pracovní smlouvy, které zamezují diskriminaci na základě věku, pohlaví či z jakýchkoliv jiných důvodů. Přijatá opatření by v žádném případě neměla vést k všeobecnému rozšíření nejistých a nestabilních pracovních míst ani k větší rigiditě v otázce podnikové organizace práce Podniky potřebují různorodost smluvních úvazků, aby mohly přizpůsobit pracovní sílu, pracovníci potřebují flexibilitu ke sladění svého pracovního a rodinného života.

| 4.10 | EHSV může podpořit návrh Komise na vytvoření
  řídících principů pro vytvoření podmínek pro tvorbu pracovních míst
  včetně doprovodných opatření
  Erasmus pro podnikatele a přípravu učitelů v otázkách souvisejících s podnikatelským duchem. Je však třeba, aby členské státy přeměnily tyto principy v konkrétní akce, a to v zájmu stimulace najímání pracovní síly, zejména pracovníků s nízkou kvalifikací. (15) |
| --- | --- |

4.10

EHSV může podpořit návrh Komise na vytvoření
  řídících principů pro vytvoření podmínek pro tvorbu pracovních míst
  včetně doprovodných opatření
  Erasmus pro podnikatele a přípravu učitelů v otázkách souvisejících s podnikatelským duchem. Je však třeba, aby členské státy přeměnily tyto principy v konkrétní akce, a to v zájmu stimulace najímání pracovní síly, zejména pracovníků s nízkou kvalifikací. (15)

| 4.11 | EHSV podporuje také vytvoření
  Tripartitního sociálního fóra
  , které se poprvé sešlo 10. a 11. března 2011. Fórum by se mělo stát trvalou platformou pro budování důvěry mezi sociálními partnery a tvůrci politik. |
| --- | --- |

4.11

EHSV podporuje také vytvoření
  Tripartitního sociálního fóra
  , které se poprvé sešlo 10. a 11. března 2011. Fórum by se mělo stát trvalou platformou pro budování důvěry mezi sociálními partnery a tvůrci politik.

| 4.12 | Evropský sociální dialog a kolektivní vyjednávání na národních úrovních jsou i nadále nezbytnými nástroji pro zlepšování fungování trhů práce a zlepšování pracovních podmínek.
  Evropští sociální partneři doporučují ve své autonomní dohodě o inklusivních trzích práce (16), aby členské státy vytvořily a realizovaly komplexní politiky na podporu trhů práce přístupných všem. Kdekoli je to možné a při vzetí v úvahu národních specifik, musí být sociální partneři na příslušné úrovni zapojeni do opatření zaměřených na řešení následujících otázek:






  — | rozsah a kvalita specifických přechodných opatření pro lidi, kteří se na trhu práce setkávají s potížemi; |
| --- | --- | --- |

4.12

Evropský sociální dialog a kolektivní vyjednávání na národních úrovních jsou i nadále nezbytnými nástroji pro zlepšování fungování trhů práce a zlepšování pracovních podmínek.

Evropští sociální partneři doporučují ve své autonomní dohodě o inklusivních trzích práce (16), aby členské státy vytvořily a realizovaly komplexní politiky na podporu trhů práce přístupných všem. Kdekoli je to možné a při vzetí v úvahu národních specifik, musí být sociální partneři na příslušné úrovni zapojeni do opatření zaměřených na řešení následujících otázek:

—

rozsah a kvalita specifických přechodných opatření pro lidi, kteří se na trhu práce setkávají s potížemi;

| — | efektivnost služeb zaměstnanosti a poradenských služeb v oblasti kariéry; |
| --- | --- |

—

efektivnost služeb zaměstnanosti a poradenských služeb v oblasti kariéry;

| — | vzdělávání a odborná příprava; |
| --- | --- |

—

vzdělávání a odborná příprava;

| — | adekvátní investice do územního rozvoje; |
| --- | --- |

—

adekvátní investice do územního rozvoje;

| — | adekvátní přístup k dopravě/péči/bydlení/vzdělání; |
| --- | --- |

—

adekvátní přístup k dopravě/péči/bydlení/vzdělání;

| — | usnadnění vzniku a rozvoj podniků s cílem maximalizovat potenciál pro tvorbu pracovních míst v EU; taktéž by měli podnikatelům umožnit investovat do udržitelných podniků a do podniků, které zlepší životní prostředí; |
| --- | --- |

—

usnadnění vzniku a rozvoj podniků s cílem maximalizovat potenciál pro tvorbu pracovních míst v EU; taktéž by měli podnikatelům umožnit investovat do udržitelných podniků a do podniků, které zlepší životní prostředí;

| — | vytvoření takových podmínek, aby systémy daní a dávek měly za cíl pomoci lidem vstoupit na trh práce, udržet se na něm a rozvíjet se. |
| --- | --- |

—

vytvoření takových podmínek, aby systémy daní a dávek měly za cíl pomoci lidem vstoupit na trh práce, udržet se na něm a rozvíjet se.

5.   Vybavit lidi správnými dovednostmi pro zaměstnání

| 5.1 | Výbor vítá, že otázky vzdělávání a realita na trhu práce jsou pojednány společně v jednom strategickém dokumentu. |
| --- | --- |

5.1

Výbor vítá, že otázky vzdělávání a realita na trhu práce jsou pojednány společně v jednom strategickém dokumentu.

| 5.2 | EHSV přispěl k uznání vzdělání za základní lidské právo četnými stanovisky, v nichž uznává, že hlavním cílem vzdělávání je i nadále výchova svobodných a samostatných občanů s kritickým myšlením, kteří jsou schopni přispívat k rozvoji společnosti. |
| --- | --- |

5.2

EHSV přispěl k uznání vzdělání za základní lidské právo četnými stanovisky, v nichž uznává, že hlavním cílem vzdělávání je i nadále výchova svobodných a samostatných občanů s kritickým myšlením, kteří jsou schopni přispívat k rozvoji společnosti.

| 5.3 | EHSV rovněž v několika stanoviscích (17), doporučuje, aby se EU a členské státy na základě koncepce vzdělávání za účelem začleňování zavázaly přezkoumat politiky vzdělávání, obsahy, přístupy, struktury a přidělování prostředků, aby se provedla revize (aktualizace) politik souvisejících se zaměstnaností, kvalitními veřejnými službami a se zaměřením na specifické skupiny (děti, osoby se zvláštními potřebami, migranty apod.) a aby do všech těchto politik bylo zahrnuto genderové hledisko. |
| --- | --- |

5.3

EHSV rovněž v několika stanoviscích (17), doporučuje, aby se EU a členské státy na základě koncepce vzdělávání za účelem začleňování zavázaly přezkoumat politiky vzdělávání, obsahy, přístupy, struktury a přidělování prostředků, aby se provedla revize (aktualizace) politik souvisejících se zaměstnaností, kvalitními veřejnými službami a se zaměřením na specifické skupiny (děti, osoby se zvláštními potřebami, migranty apod.) a aby do všech těchto politik bylo zahrnuto genderové hledisko.

| 5.4 | Vazba mezi vyššími dovednostmi pracovní síly a vyšší zaměstnaností je jednoznačná. Dle prognózy Cedefopu do roku 2020 vznikne 16 milionů pracovních míst vyžadujících vyšší kvalifikaci a naopak zanikne 12 milionů míst vyžadujících nižší nebo žádnou kvalifikaci. Nicméně Výbor lituje, že ačkoliv Komise uznává význam aktualizace a zvyšování dovedností, nezdůrazňuje dostatečně vazbu mezi dovednostmi a produktivitou. Zvýšit produktivitu v Evropě je nezbytné i z důvodu úbytku pracovní síly. Výbor také konstatuje, že Komise nepřichází s žádným opatřením, jak stimulovat dovednosti u pracovníků s nízkou nebo žádnou kvalifikací, ani nehledá dlouhodobá řešení na podporu zapojení lidí, kteří pro rozvoj svých dovedností a získání zaměstnání vyžadují postupy cílené na jejich potřeby (např. osoby s mentálním postižením). |
| --- | --- |

5.4

Vazba mezi vyššími dovednostmi pracovní síly a vyšší zaměstnaností je jednoznačná. Dle prognózy Cedefopu do roku 2020 vznikne 16 milionů pracovních míst vyžadujících vyšší kvalifikaci a naopak zanikne 12 milionů míst vyžadujících nižší nebo žádnou kvalifikaci. Nicméně Výbor lituje, že ačkoliv Komise uznává význam aktualizace a zvyšování dovedností, nezdůrazňuje dostatečně vazbu mezi dovednostmi a produktivitou. Zvýšit produktivitu v Evropě je nezbytné i z důvodu úbytku pracovní síly. Výbor také konstatuje, že Komise nepřichází s žádným opatřením, jak stimulovat dovednosti u pracovníků s nízkou nebo žádnou kvalifikací, ani nehledá dlouhodobá řešení na podporu zapojení lidí, kteří pro rozvoj svých dovedností a získání zaměstnání vyžadují postupy cílené na jejich potřeby (např. osoby s mentálním postižením).

| 5.5 | Výbor vítá EU Panorama dovedností, ale domnívá se, že by agenda měla klást větší důraz jak na otázku lepšího sladění dovedností s potřebami trhu práce, tak na posílení odborné způsobilosti pracovníků za účelem zvýšení jejich zaměstnatelnosti. Komise by neměla přeceňovat formální struktury pro vyhodnocování dovedností. Účinným způsobem, jak vyhodnotit stávající a budoucí požadavky na dovednosti, je úzká spolupráce školských institucí, podniků a odborových organizací. |
| --- | --- |

5.5

Výbor vítá EU Panorama dovedností, ale domnívá se, že by agenda měla klást větší důraz jak na otázku lepšího sladění dovedností s potřebami trhu práce, tak na posílení odborné způsobilosti pracovníků za účelem zvýšení jejich zaměstnatelnosti. Komise by neměla přeceňovat formální struktury pro vyhodnocování dovedností. Účinným způsobem, jak vyhodnotit stávající a budoucí požadavky na dovednosti, je úzká spolupráce školských institucí, podniků a odborových organizací.

| 5.6 | Výbor ve svém stanovisku Mládež v pohybu podpořil vytvoření
  Evropského znalostního pasu
  . Výbor se domnívá se, že „stávající Europas a Pas mládeže by měly být sloučeny nejlépe do jednoho celkového instrumentu, který bude zahrnovat do jednoho formuláře jak klasické CV, formální vzdělávání – Europas, tak i neformální a informální. (...) Úspěch Evropského znalostního pasu bude souviset kromě jiných faktorů s tím, jak bude nahlížen zaměstnavateli a využíván mladými lidmi, jimž musí být i nadále k dispozici poradenské a podpůrné služby.“ |
| --- | --- |

5.6

Výbor ve svém stanovisku Mládež v pohybu podpořil vytvoření
  Evropského znalostního pasu
  . Výbor se domnívá se, že „stávající Europas a Pas mládeže by měly být sloučeny nejlépe do jednoho celkového instrumentu, který bude zahrnovat do jednoho formuláře jak klasické CV, formální vzdělávání – Europas, tak i neformální a informální. (...) Úspěch Evropského znalostního pasu bude souviset kromě jiných faktorů s tím, jak bude nahlížen zaměstnavateli a využíván mladými lidmi, jimž musí být i nadále k dispozici poradenské a podpůrné služby.“

| 5.7 | Výbor považuje vypracování komplexních strategií celoživotního učení za zásadní, a proto vítá vypracování
  evropské strategické příručky
  , která stanoví rámec pro provádění celoživotního učení, a obnovený
  Akční plán vzdělávání dospělých
  . |
| --- | --- |

5.7

Výbor považuje vypracování komplexních strategií celoživotního učení za zásadní, a proto vítá vypracování
  evropské strategické příručky
  , která stanoví rámec pro provádění celoživotního učení, a obnovený
  Akční plán vzdělávání dospělých
  .

| 5.8 | Výbor podporuje i další připravované iniciativy jako dokončení
  Evropské klasifikace dovedností, kompetencí a povolání (ESCO)
  jakožto sdílené platformy pro oblast práce a oblast vzdělávání a odborné přípravy a
  reformu systému uznávání odborných kvalifikací
  . Za tímto účelem je obzvláště důležité přezkoumat a přizpůsobit vzdělávací paradigmata v Evropě, přezkoumat vzdělávací systémy, přehodnotit vyučovací a pedagogické metody a výrazně investovat do kvalitního vzdělávání dostupného všem. Vzdělávací systémy musí být schopny připravit jedince reagovat na aktuální výzvy trhu práce. Důležitá je zejména úzká spolupráce s podniky. ESCO by mělo být více srozumitelné a uchopitelné především pro MSP. Připravovaná katalogizace může působit jako limitující faktor potřebné flexibility při kombinaci různých dovedností pro plnění stále nových nebo měnících se úkolů, které malé podniky při omezeném počtu pracovníků musí plnit. |
| --- | --- |

5.8

Výbor podporuje i další připravované iniciativy jako dokončení
  Evropské klasifikace dovedností, kompetencí a povolání (ESCO)
  jakožto sdílené platformy pro oblast práce a oblast vzdělávání a odborné přípravy a
  reformu systému uznávání odborných kvalifikací
  . Za tímto účelem je obzvláště důležité přezkoumat a přizpůsobit vzdělávací paradigmata v Evropě, přezkoumat vzdělávací systémy, přehodnotit vyučovací a pedagogické metody a výrazně investovat do kvalitního vzdělávání dostupného všem. Vzdělávací systémy musí být schopny připravit jedince reagovat na aktuální výzvy trhu práce. Důležitá je zejména úzká spolupráce s podniky. ESCO by mělo být více srozumitelné a uchopitelné především pro MSP. Připravovaná katalogizace může působit jako limitující faktor potřebné flexibility při kombinaci různých dovedností pro plnění stále nových nebo měnících se úkolů, které malé podniky při omezeném počtu pracovníků musí plnit.

| 5.9 | V zájmu lepšího sladění dovedností a potřeb trhu práce Výbor zdůrazňuje zejména možnou strategickou úlohu Evropských sektorových rad pro zaměstnanost a dovednosti (ESC). Ty představují jedinečnou platformu pro mobilizaci praktických zkušeností různých společenských aktérů, které rady tvoří, například pokud jde o analyzování budoucích pracovních příležitostí a dovedností a jejich katalogizaci (ESCO), nebo posuzování změn, kterých doznají některé profesní dovednosti požadované pro specifická povolání. (18) |
| --- | --- |

5.9

V zájmu lepšího sladění dovedností a potřeb trhu práce Výbor zdůrazňuje zejména možnou strategickou úlohu Evropských sektorových rad pro zaměstnanost a dovednosti (ESC). Ty představují jedinečnou platformu pro mobilizaci praktických zkušeností různých společenských aktérů, které rady tvoří, například pokud jde o analyzování budoucích pracovních příležitostí a dovedností a jejich katalogizaci (ESCO), nebo posuzování změn, kterých doznají některé profesní dovednosti požadované pro specifická povolání. (18)

| 5.10 | Výbor vítá rozhodnutí Komise prověřit ve spolupráci s členskými státy situaci vysoce mobilních pracovníků, zejména výzkumných pracovníků a pracovnic, v zájmu usnadnění jejich geografické i meziodvětvové mobility a dokončení Evropského výzkumného prostoru do roku 2014. |
| --- | --- |

5.10

Výbor vítá rozhodnutí Komise prověřit ve spolupráci s členskými státy situaci vysoce mobilních pracovníků, zejména výzkumných pracovníků a pracovnic, v zájmu usnadnění jejich geografické i meziodvětvové mobility a dokončení Evropského výzkumného prostoru do roku 2014.

| 5.11 | Vítané je i systematické úsilí Komise reagovat na demografické změny a nedostatek některých kvalifikací na evropských trzích práce podporou legální ekonomické migrace v kontextu Stockholmského programu. Potenciální přínos migrace k dosažení plné zaměstnanosti bude co největší, budou-li migranti, kteří jsou již v EU legálně usazeni, lépe začleněni, zejména odstraní-li se překážky zaměstnanosti, jako je diskriminace či neuznávání dovedností a kvalifikací, což pro tyto osoby představuje riziko nezaměstnanosti a sociálního vyloučení. V tomto smyslu bude jistě přínosem avizovaný
  nový program pro integraci
  . |
| --- | --- |

5.11

Vítané je i systematické úsilí Komise reagovat na demografické změny a nedostatek některých kvalifikací na evropských trzích práce podporou legální ekonomické migrace v kontextu Stockholmského programu. Potenciální přínos migrace k dosažení plné zaměstnanosti bude co největší, budou-li migranti, kteří jsou již v EU legálně usazeni, lépe začleněni, zejména odstraní-li se překážky zaměstnanosti, jako je diskriminace či neuznávání dovedností a kvalifikací, což pro tyto osoby představuje riziko nezaměstnanosti a sociálního vyloučení. V tomto smyslu bude jistě přínosem avizovaný
  nový program pro integraci
  .

| 5.12 | Výbor také opakovaně klade důraz na uznávání výsledků neformálního učení, tak jak to zdůraznil v již zmiňovaném stanovisku Mládež v pohybu. Diskuse o způsobech uznávání by se měla zaměřit také na kvalitu vzdělání a odborné přípravy a její sledování a dohled nad ní. Veškerá opatření na podporu uznávání neformálního učení by měla být přínosná pro všechny. |
| --- | --- |

5.12

Výbor také opakovaně klade důraz na uznávání výsledků neformálního učení, tak jak to zdůraznil v již zmiňovaném stanovisku Mládež v pohybu. Diskuse o způsobech uznávání by se měla zaměřit také na kvalitu vzdělání a odborné přípravy a její sledování a dohled nad ní. Veškerá opatření na podporu uznávání neformálního učení by měla být přínosná pro všechny.

6.   Zlepšování kvality práce a pracovních podmínek

| 6.1 | Komise ve svém sdělení hovoří o plné zaměstnanosti jako o cíli. Tuto skutečnost je třeba vnímat tak, že jde o lepší kvalitu práce a lepší pracovní podmínky. |
| --- | --- |

6.1

Komise ve svém sdělení hovoří o plné zaměstnanosti jako o cíli. Tuto skutečnost je třeba vnímat tak, že jde o lepší kvalitu práce a lepší pracovní podmínky.

| 6.2 | V závěrech pátého průzkumu pracovních podmínek EUROFOUND (19) se uvádí: „zajištění kvality práce a pracovních míst je zásadním předpokladem dosažení [cílů strategie Evropa 2020].“ Jsou zde také shrnuty některé stávající trendy evropského trhu práce. Mezi pozitivními aspekty uvádí, že standardní úprava pracovní doby (40 hodin) je stále normou pro většinu pracovníků a že do roku 2007, kdy vypukla celosvětová krize, se zvyšoval podíl pracovních smluv na dobu neurčitou. Uvádí však také, že od té doby vzrostla dočasnost pracovních míst a intenzita práce a že velké množství Evropanů se obává, že ztratí zaměstnání dříve, než dosáhnou 60 let. |
| --- | --- |

6.2

V závěrech pátého průzkumu pracovních podmínek EUROFOUND (19) se uvádí: „zajištění kvality práce a pracovních míst je zásadním předpokladem dosažení [cílů strategie Evropa 2020].“ Jsou zde také shrnuty některé stávající trendy evropského trhu práce. Mezi pozitivními aspekty uvádí, že standardní úprava pracovní doby (40 hodin) je stále normou pro většinu pracovníků a že do roku 2007, kdy vypukla celosvětová krize, se zvyšoval podíl pracovních smluv na dobu neurčitou. Uvádí však také, že od té doby vzrostla dočasnost pracovních míst a intenzita práce a že velké množství Evropanů se obává, že ztratí zaměstnání dříve, než dosáhnou 60 let.

| 6.3 | Důsledky světové hospodářské krize pro trh práce nás pravděpodobně budou dlouhodobě doprovázet. Výbor proto navrhuje, aby Komise při svých úvahách o znovuotevření diskuse o kvalitě zaměstnání a pracovních podmínek vzala v úvahu výsledky pátého průzkumu EUROFOUND o pracovních podmínkách (pozitivní výsledky, přetrvávající problémy i problémy způsobené krizí). |
| --- | --- |

6.3

Důsledky světové hospodářské krize pro trh práce nás pravděpodobně budou dlouhodobě doprovázet. Výbor proto navrhuje, aby Komise při svých úvahách o znovuotevření diskuse o kvalitě zaměstnání a pracovních podmínek vzala v úvahu výsledky pátého průzkumu EUROFOUND o pracovních podmínkách (pozitivní výsledky, přetrvávající problémy i problémy způsobené krizí).

| 6.4 | Prioritou je vytváření kvalitních pracovních míst. Členské státy by měly přistoupit k reformám trhu práce, aby podpořily růst a přispěly k rovnováze mezi nabídkou a poptávkou. |
| --- | --- |

6.4

Prioritou je vytváření kvalitních pracovních míst. Členské státy by měly přistoupit k reformám trhu práce, aby podpořily růst a přispěly k rovnováze mezi nabídkou a poptávkou.

| 6.5 | Komisí navrhovaná analýza efektivnosti legislativy EU v sociální oblasti by měla být z tohoto hlediska zaměřena především na podporu úsilí členských států v provádění reforem, aby byly v souladu s prioritou, jíž je vytváření kvalitních pracovních míst. |
| --- | --- |

6.5

Komisí navrhovaná analýza efektivnosti legislativy EU v sociální oblasti by měla být z tohoto hlediska zaměřena především na podporu úsilí členských států v provádění reforem, aby byly v souladu s prioritou, jíž je vytváření kvalitních pracovních míst.

| 6.6 | Pokud jde o směrnici o vysílání pracovníků, EHSV vítá úsilí Komise podpořit její jednotné a řádné provádění, posílení administrativní spolupráce mezi členskými státy, zavedení elektronického informačního systému (IMI) a dodržování pracovních norem členských států, přičemž by se mělo dodržovat pracovní právo členských států a Listina základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

6.6

Pokud jde o směrnici o vysílání pracovníků, EHSV vítá úsilí Komise podpořit její jednotné a řádné provádění, posílení administrativní spolupráce mezi členskými státy, zavedení elektronického informačního systému (IMI) a dodržování pracovních norem členských států, přičemž by se mělo dodržovat pracovní právo členských států a Listina základních práv Evropské unie.

| 6.7 | Za posledních 20 let výrazně stoupla intenzita práce. Studie Evropské agentury pro bezpečnost práce a ochranu zdraví při práci provedené v rámci Strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci upozornily na nová i budoucí rizika, jako je pracovní stres, svalové a kosterní potíže, násilí a obtěžování na pracovišti. Pokud jde o přezkum legislativy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, je Výbor toho názoru, že musí být předmětem dialogu a dohod se sociálními partnery. Důraz by měl být především kladen na důslednou implementaci stávajících nástrojů, zvyšování povědomí a asistenci pracovníkům a podnikům. |
| --- | --- |

6.7

Za posledních 20 let výrazně stoupla intenzita práce. Studie Evropské agentury pro bezpečnost práce a ochranu zdraví při práci provedené v rámci Strategie Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci upozornily na nová i budoucí rizika, jako je pracovní stres, svalové a kosterní potíže, násilí a obtěžování na pracovišti. Pokud jde o přezkum legislativy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, je Výbor toho názoru, že musí být předmětem dialogu a dohod se sociálními partnery. Důraz by měl být především kladen na důslednou implementaci stávajících nástrojů, zvyšování povědomí a asistenci pracovníkům a podnikům.

| 6.8 | Pokud jde o aktivity iniciované v oblasti konzultací a informací, EHSV podporuje připravovanou konzultaci evropských sociálních partnerů v souvislosti s vytvořením evropského rámce pro restrukturalizaci. Prostřednictvím takového dialogu bude možné stanovit, zda stávající směrnice vytvářejí adekvátní rámec pro konstruktivní dialog mezi vedením, odborovými organizacemi a zástupci zaměstnanců na podnikové úrovni. |
| --- | --- |

6.8

Pokud jde o aktivity iniciované v oblasti konzultací a informací, EHSV podporuje připravovanou konzultaci evropských sociálních partnerů v souvislosti s vytvořením evropského rámce pro restrukturalizaci. Prostřednictvím takového dialogu bude možné stanovit, zda stávající směrnice vytvářejí adekvátní rámec pro konstruktivní dialog mezi vedením, odborovými organizacemi a zástupci zaměstnanců na podnikové úrovni.

| 6.9 | Výbor je toho názoru, že Komise, pokud jde o přezkum směrnic o práci na částečný pracovní úvazek a práci na dobu určitou, které vycházejí ze společných dohod evropských sociálních partnerů a které dosud byly užitečným nástrojem prohlubování vnitřní flexibility, musí zjistit, zda evropští sociální partneři považují přezkum těchto směrnic za potřebný. |
| --- | --- |

6.9

Výbor je toho názoru, že Komise, pokud jde o přezkum směrnic o práci na částečný pracovní úvazek a práci na dobu určitou, které vycházejí ze společných dohod evropských sociálních partnerů a které dosud byly užitečným nástrojem prohlubování vnitřní flexibility, musí zjistit, zda evropští sociální partneři považují přezkum těchto směrnic za potřebný.

7.   Finanční nástroje EU

| 7.1 | V době konsolidace veřejných rozpočtů se musí Evropská unie i členské státy soustředit na lepší využívání fondů EU a současně v rámci této politiky upřednostňovat vytváření pracovních příležitostí a zvyšování odborných kvalifikací. Politika soudržnosti nepochybně přispívá k rozvoji dovedností a tvorbě pracovních míst, včetně expandující oblasti zelené ekonomiky. Stále je prostor pro lepší využití potenciálu evropských finančních nástrojů, které podporují reformy v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

7.1

V době konsolidace veřejných rozpočtů se musí Evropská unie i členské státy soustředit na lepší využívání fondů EU a současně v rámci této politiky upřednostňovat vytváření pracovních příležitostí a zvyšování odborných kvalifikací. Politika soudržnosti nepochybně přispívá k rozvoji dovedností a tvorbě pracovních míst, včetně expandující oblasti zelené ekonomiky. Stále je prostor pro lepší využití potenciálu evropských finančních nástrojů, které podporují reformy v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy.

| 7.2 | Výbor proto podporuje Komisi v jejím apelu na členské státy, aby zaměřily intervence z Evropského sociálního fondu (ESF) a ostatních fondů na čtyři priority vyjmenované v tomto sdělení a na opatření a reformy, které z nich mohou vyplývat, a tak přispěly k naplnění cílů agendy a národních cílů vycházejících ze strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

7.2

Výbor proto podporuje Komisi v jejím apelu na členské státy, aby zaměřily intervence z Evropského sociálního fondu (ESF) a ostatních fondů na čtyři priority vyjmenované v tomto sdělení a na opatření a reformy, které z nich mohou vyplývat, a tak přispěly k naplnění cílů agendy a národních cílů vycházejících ze strategie Evropa 2020.

| 7.3 | Stěžejní je zejména ESF, který bude přínosem ve všech sledovaných oblastech. ESF může přispět k podpoře jednotlivých pilířů flexikurity, k předvídání a rozvoji kvalifikací, k rozvoji inovativních forem organizace práce včetně BOZP, k podpoře podnikání a zakládání podniků či podpoře zdravotně postižených pracovníků a některých znevýhodněných skupin na trhu práce nebo skupin, jimž hrozí sociální vyloučení. |
| --- | --- |

7.3

Stěžejní je zejména ESF, který bude přínosem ve všech sledovaných oblastech. ESF může přispět k podpoře jednotlivých pilířů flexikurity, k předvídání a rozvoji kvalifikací, k rozvoji inovativních forem organizace práce včetně BOZP, k podpoře podnikání a zakládání podniků či podpoře zdravotně postižených pracovníků a některých znevýhodněných skupin na trhu práce nebo skupin, jimž hrozí sociální vyloučení.

| 7.4 | Řada doporučení Výboru je obsažena ve stanovisku o budoucnosti ESF (20). Mimo jiné Výbor ve stanovisku říká: „Je třeba se poučit z využití ESF a podpořit hospodářskou obnovu i hospodářský růst Evropské unie zesílením podpory malých a středních podniků, mikropodniků a subjektů sociální ekonomiky s ohledem na cíle ESF, a dále také prostřednictvím sociálních zlepšení jak z hlediska zachování a vytváření kvalitních pracovních míst, tak co se týče sociálního začleňování, především pomocí práce.“ |
| --- | --- |

7.4

Řada doporučení Výboru je obsažena ve stanovisku o budoucnosti ESF (20). Mimo jiné Výbor ve stanovisku říká: „Je třeba se poučit z využití ESF a podpořit hospodářskou obnovu i hospodářský růst Evropské unie zesílením podpory malých a středních podniků, mikropodniků a subjektů sociální ekonomiky s ohledem na cíle ESF, a dále také prostřednictvím sociálních zlepšení jak z hlediska zachování a vytváření kvalitních pracovních míst, tak co se týče sociálního začleňování, především pomocí práce.“

| 7.5 | Pokud jde o budoucí rozpočet EU, Výbor v uvedeném stanovisku dále apeluje: „ESF je výsadním nástrojem k podpoře provádění evropské strategie zaměstnanosti (...) [a v] současné hospodářské situaci musí proto ESF i nadále zůstat významným strategickým a finančním nástrojem a je třeba vyčlenit na něj více prostředků v souladu s růstem závažnosti výzev, kterým bude muset čelit (vyšší míry nezaměstnanosti), s přihlédnutím k navýšení všeobecného rozpočtu EU, tj. nejméně o 5,9 % dle návrhu Evropské komise na celkové zvýšení rozpočtu EU na rok 2011.“ |
| --- | --- |

7.5

Pokud jde o budoucí rozpočet EU, Výbor v uvedeném stanovisku dále apeluje: „ESF je výsadním nástrojem k podpoře provádění evropské strategie zaměstnanosti (...) [a v] současné hospodářské situaci musí proto ESF i nadále zůstat významným strategickým a finančním nástrojem a je třeba vyčlenit na něj více prostředků v souladu s růstem závažnosti výzev, kterým bude muset čelit (vyšší míry nezaměstnanosti), s přihlédnutím k navýšení všeobecného rozpočtu EU, tj. nejméně o 5,9 % dle návrhu Evropské komise na celkové zvýšení rozpočtu EU na rok 2011.“

| 7.6 | Výbor oceňuje dosavadní přínos a výstupy unijního programu PROGRESS implementovaného strategickým rámcem 2007 – 2013 pro zaměstnanost a sociální solidaritu. Současně vítá, že v rámci revize svých finančních nástrojů zahájila Komise veřejnou konzultaci i o struktuře, přidané hodnotě, akcích, rozpočtu a implementaci nástupnického nástroje programu PROGRESS, který by reagoval na nové výzvy, kterým bude Unie čelit v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti. |
| --- | --- |

7.6

Výbor oceňuje dosavadní přínos a výstupy unijního programu PROGRESS implementovaného strategickým rámcem 2007 – 2013 pro zaměstnanost a sociální solidaritu. Současně vítá, že v rámci revize svých finančních nástrojů zahájila Komise veřejnou konzultaci i o struktuře, přidané hodnotě, akcích, rozpočtu a implementaci nástupnického nástroje programu PROGRESS, který by reagoval na nové výzvy, kterým bude Unie čelit v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 74.

1

(2)  Závěry Rady „K obecným zásadám flexikurity“ z 5. a 6. prosince 2007 (dokument 16201/07).

2

(3)  Společná zpráva o zaměstnanosti KOM(2011) 11 v konečném znění, Brusel, leden 2011, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/3_cs_annexe_part1.pdf.

3

(4)  OECD Harmonised Unemployment Rates (Harmonizované míry nezaměstnanosti OECD), tisková zpráva, 10. května 2011, www.oecd.org.

4

(5)  Roční analýza růstu, KOM(2011) 11 v konečném znění ze dne 12. ledna 2011.

5

(6)  Dialog o růstu a zaměstnanosti v Evropě, 1.–3. března 2011, Vídeň, www.ilo.org.

6

(7)  Commission staff working dokument - Demography Report 2010 (pracovní dokument útvarů Komise – Demografická zpráva). http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/documents/Tab/report.pdf.

7

(8)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 114 a CESE 801/2011 ze dne 4. května 2011.

8

(9)  KOM(2010) 636 v konečném znění z 15. listopadu 2010, Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu.

9

(10)  KOM(2010) 491 v konečném znění, Strategie pro rovnost žen a mužů 2010–2015.

10

(11)  KOM(2010) 608 v konečném znění, Na cestě k Aktu o jednotném trhu, říjen 2010.

11

(12)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 55.

12

(13)  Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu KOM(2010) 636 v konečném znění.

13

(14)  Společná studie evropských sociálních partnerů s názvem „The implementation of Flexicurity and the role of the social partners“ (Provádění flexikurity a úloha sociálních partnerů), vypracovaná v rámci společného pracovního programu sociálního dialogu EU na období 2009-2011.

14

(15)  Podle současných šetření OECD by snížení příspěvků podnikům přineslo zvýšení zaměstnanosti o 0,6 %.

15

(16)  Autonomní dohoda Evropských sociálních partnerů (2010) Inklusivní trhy práce sjednaná v rámci společného pracovního programu 2009-2011.

16

(17)  Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 18.

17

(18)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 26, Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 1 a Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 74.

18

(19)  Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek, 5. průzkum, www.eurofound.europa.eu.

19

(20)  Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 8.

20

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/150

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice“

KOM(2010) 343 v konečném znění

2011/C 318/25

Zpravodaj: pan PEEL

Dne 7. července 2010 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice

KOM(2010) 343 v konečném znění.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. června 2011.

Na 473 plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne13. července 2011), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 123 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Výbor vítá nové pravomoci EU v oblasti přímých zahraničních investic a příležitosti, které tento první krok představuje pro dosažení silnější a jednotnější ochrany investic mezi členskými státy a třetími zeměmi. Je vítán zastřešující rámec, pokud nebude příliš omezující. Je nezbytné zachovat bezpečnost investorů, a to v zájmu podniků v EU i rozvojových zemí. Větší vyjednávací síla výlučné pravomoci EU by měla vést k tomu, že se EU stane důležitějším hráčem, bude mít lepší přístup ke klíčovým trhům třetích zemí a zároveň bude chránit investory, čímž posílí naši mezinárodní konkurenceschopnost.

1.2   Vítáme především to, že ve sdělení se ujišťuje, že obchodní a investiční politika EU musí „ladit“ a být ve shodě s hospodářskými a dalšími politikami Unie, včetně „politik v oblasti ochrany životního prostředí, důstojných pracovních podmínek, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci“ a politiky rozvoje. Je nezbytné, aby investiční politika EU nebyla s žádnou z nich v rozporu. Výbor žádá, aby byl v budoucích nebo obnovených smlouvách EU o investicích umožněn oběma stranám dostatečný manévrovací prostor pro každý z těchto specifických aspektů udržitelného rozvoje. Rovněž je důležité, aby byly plně zohledněny závazky investorů vůči požadavkům udržitelného rozvoje, jelikož investoři usilují o povzbuzení a zachování své celkové konkurenceschopnosti. Účinná investiční strategie EU však musí hrát klíčovou roli při zachování konkurenceschopnosti EU v době rychlých hospodářských změn a výrazných posunů v relativní hospodářské síle na celém světě.

1.3   Výbor souhlasí s tím, že univerzální model investičních dohod se třetími zeměmi by nebyl potřebný ani žádoucí. Výsledkem dohod EU o investicích by však mělo být propojení otevřeného investičního prostředí s účinnou ochranou investorů EU a dále by měla být zajištěna operativní flexibilita v zemích, do nichž investují. Aby měli investoři prospěch, je nezbytné vytvořit takovéto prostředí, postupně odstraňovat omezení investic a poskytovat dostatečnou ochranu, zejména zavedením ustanovení o národním zacházení, spravedlivém a rovném zacházení a volném převodu finančních prostředků.

1.4   Upozorňujeme také, že případný pokus ukončit všechny stávající dvoustranné smlouvy členských států o investicích do pěti let by měl okamžitý a obrovský destabilizující účinek na stávající investice, ale také na zaměstnanost a sociální ochranu, ačkoli by tím neměl být znemožněn jakýkoli přezkum těchto dohod za účelem zajištění koherentnějšího, transparentnějšího a vyváženějšího přístupu EU v budoucnosti.

1.5   Za tímto účelem Výbor žádá, aby EU využila této příležitosti ke zlepšení a aktualizaci investičních dohod, o nichž jedná, avšak namísto pouhého napodobování ostatních by se měla opírat o své vlastní silné stránky. EU se musí kriticky zamyslet nad aktuálním vývojem v mezinárodním investičním právu a také v investiční politice a postupech (včetně rozhodčího řízení mezi investory a státem), aby bylo zajištěno, že její uvažování a přístup k budoucím investičním smlouvám a investičním kapitolám v dohodách o volném obchodu budou aktuální a také udržitelné.

1.6   Plně podporujeme záměr Komise stanovit jako prioritu jednání s těmito zeměmi, zejména s klíčovými rozvíjejícími se ekonomikami, jak je uvedeno ve sdělení „Globální Evropa“, kde je sice silný tržní potenciál, ale zahraniční investoři v těchto zemích potřebují lepší ochranu. Výbor nicméně vítá prohlášení, že by tím neměla být vyloučena žádná budoucí vícestranná iniciativa.

1.7   Rovněž naléháme na Komisi, aby využila dohod o ochraně investic jako klíčových příležitostí pro podporu té oblasti dlouhodobých investic v rozvojových zemích, která přináší hospodářské výhody, jako je vysoce kvalifikovaná a důstojná práce, zlepšení infrastruktury a přenos znalostí.

1.8   Výbor s politováním konstatuje, že sdělení se dostatečně podrobně nezabývá tím, jak bude mezinárodní investiční politika EU ovlivněna a provázána s programem rozvoje EU, zejména s ohledem na země AKT, nejméně rozvinuté země a nedokončená jednání o dohodě o hospodářském partnerství (EPA).

1.9   Otevřenost vůči obousměrným přímým zahraničním investicím byla doposud pro EU velkým přínosem, ale zároveň s politováním konstatujeme, že se sdělení nevyjadřuje k možnému převzetí strategicky citlivých evropských podniků a společností.

1.9.1   Komise má jasně a správně v úmyslu, aby EU byla otevřeným investičním prostředím, ale musí ještě uvažovat o tom, jak nejlépe toto prostředí zabezpečit a monitorovat. Rovněž musí věnovat pozornost složité otázce reciprocity s třetími stranami v oblasti investic a také tomu, aby se zároveň předešlo jakémukoli nepropracovanému přístupu dílčí výměny.

1.10   Výbor se domnívá, že je potřeba snažit se zahrnout problematiku investic pokud možno do všech širších obchodních jednání EU a že investice musí být rovněž součástí monitorující role plánované pro občanskou společnost, kde mají být podle těchto dohod zřízena fóra občanské společnosti.

2.   Kontext – investice: nová „výzva“ EU

2.1   Sdělení Komise „Cesta k ucelené evropské mezinárodní investiční politice“ vychází z Lisabonské smlouvy. Článek 207 Smlouvy o fungování EU konečně poprvé začleňuje přímé zahraniční investice do společné obchodní politiky EU a článek 206 stanoví, aby EU usilovala o „postupné odstranění omezení (mezinárodního obchodu a) přímých zahraničních investic“. Jak sdělení dále uvádí, „oblast investic představuje pro společnou obchodní politiku novou výzvu“, ale v rozvoji této politiky Evropské unie je jen prvním krokem. Reakce na sdělení budou důležité pro ovlivňování její budoucí orientace.

2.2   Lisabonská smlouva představuje klíčové převedení pravomocí v oblasti vnější politiky EU: její nejrůznější aspekty (obchod, investice, rozvoj, rozšíření) budou integrovanější a vzájemně informované – v neposlední řadě proto, aby byla zajištěna mnohem větší koordinace.

2.3   Účelem tohoto sdělení je nastínit, „jakým způsobem může Unie rozvíjet mezinárodní investiční politiku, která by zlepšila konkurenceschopnost EU, a tím přispěla k cílům inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, jak je stanoveno ve strategii Evropa 2020“, a zároveň zachovávala otevřené investiční prostředí.

2.4   Výbor však nebyl požádán, aby vydal své stanovisko k souběžnému návrhu nařízení, jehož cílem je vytvořit skutečná přechodná opatření vztahující se na stávající dvoustranné smlouvy, které představují značný problém pro mnoho subjektů, i když Komise zdůrazňuje, že cílem není tyto smlouvy přepsat. V současné době mají členské státy uzavřeno více než 1 100 takových smluv se 147 třetími zeměmi, počínaje Německem asi se 120 smlouvami až po Irsko, které nemá uzavřenu žádnou takovou smlouvu. Z dalších členských států, které do Unie vstoupily do roku 2004, má méně než 50 takových smluv uzavřeno jen Řecko a Dánsko, a mezi novějšími členskými státy má pouze Česká republika a Rumunsko 60 či více těchto smluv.

2.5   Komise navrhuje, aby byly do 5 let přezkoumány stávající dohody a byla o tom podána zpráva Parlamentu a Radě. Prvořadým hlediskem musí být stabilita a právní jistota investorů. Komise je však pod určitým tlakem, aby byly všechny dvoustranné smlouvy o investicích do pěti let ukončeny. Mělo by to obrovský a okamžitý destabilizující účinek na stávající investice, což by mělo případně závažný dopad nejen na zaměstnanost a na dotčené společnosti, ale také na sociální ochranu a budoucí důchody v celé Evropě, protože penzijní fondy mají v těchto společnostech velké investice. To by však nemělo bránit EU v tom, aby se zamyslela nad stávajícími dvoustrannými smlouvami jako součásti celkového přezkumu aktuálního vývoje v mezinárodním investičním právu a také v investiční politice, postupech a rozhodčím řízení mezi investory a státem, aby byla zajištěna koherentnější, transparentnější a udržitelnější investiční politika EU a vyjednávací přístup v budoucnosti.

2.6   Nové pravomoci EU v oblasti přímých zahraničních investic by měly přinést skutečné příležitosti pro silnější a jednotnější ochranu investic mezi členskými státy a třetími zeměmi a měly by v rozvojových zemích podpořit také ten typ dlouhodobých investice, který přináší hospodářské výhody, jako je vysoce kvalifikovaná a důstojná práce, zlepšení infrastruktury a předávání znalostí. Tím by se také mohly snížit stávající silné migrační tlaky, kterým čelí EU.

2.7   Při rozhodování o investicích se vychází samozřejmě zejména z tržních úvah, ale na investice je často pohlíženo z hlediska dvou dílčích aspektů: „přístup na trh“ a „ochrana“. Toto sdělení se převážně zaměřuje na „ochranu“, ale zabývá se také dalšími aspekty včetně otevřenosti vůči zahraničním investorům a ujišťuje investory o tom, že „mohou působit v otevřeném, řádně a spravedlivě regulovaném podnikatelském prostředí v hostitelské zemi i za jejími hranicemi“.

2.7.1   Přístup na investiční trh je již pokryt vícestrannými i dvoustrannými dohodami na úrovni EU (služby jsou klíčovou součástí nynějších jednání z Dohá). Není jisté, jak dalece jsou do působnosti sdělení zařazeny „portfoliové“ investice, které Evropský soudní dvůr definuje jako „koupi cenných papírů na kapitálovém trhu uskutečněnou pouze s cílem investovat bez úmyslu ovlivňovat řízení a kontrolu podniku“ (1). To je potřeba vyjasnit stejně jako jakékoli případné odlišnosti v zacházení.

3.   Přímé zahraniční investice

3.1   Podle sdělení (a na základě rozsudku Evropského soudního dvora) se za přímé zahraniční investice „obecně považují jakékoli zahraniční investice, které slouží k vytvoření dlouhodobých a přímých vztahů se subjektem, kterému je poskytován kapitál pro účely vykonávání hospodářské činnosti“ nebo „kapitál plynoucí od investora se sídlem v jedné zemi do podniku se sídlem v jiné zemi“. Jelikož však neexistuje jednoznačná definice, má Komise větší flexibilitu, protože podmínky se mohou v budoucnu změnit. To by ale mohlo vést také k větší právní nejistotě, což není pro investice ideální. Jakákoli užší definice investic musí posílit a nikoli oslabit ochranu investorů a nesmí snížit flexibilitu.

3.2   Mnozí se domnívají, že problematika investic se možná stane důležitější než obchod, zejména s ohledem na přístup na trh v rozvíjejících se ekonomikách. Přímé zahraniční investice podniků a průmyslu EU v posledních letech exponenciálně vzrostly, přičemž jedním z důvodů tohoto rostoucího tempa je globalizace. V závislosti na srovnávacích výrobních nákladech je u většiny ideálním místem výroby místo nacházející se co nejblíže koncovému trhu, což je zvláště důležité v souvislosti s tím, jak se otevírají nové trhy, zejména v klíčových rozvíjejících se ekonomikách. Tento trend se může zvýšit: získávání zdrojů a výrobu lze snadno přemístit z jedné země do druhé, jak již bylo zřejmé v důsledku různých národních a regionálních úrovní přijatelnosti ve využití biotechnologií.

3.2.1   Globální dodavatelské a výrobní řetězce se také mohou rozšířit do mnoha zemí – například mobilní telefon určený pro Evropu může být sestaven v Číně a obsahovat moderní technologie dovezené z jiných částí východní Asie. Je zajímavé, že zatímco v posledních letech rychle rostl dovoz EU z Číny (v letech 2005–2008 vzrostl téměř dvojnásobně ze 117 miliard EUR na 200 miliard EUR), celková úroveň dovozu z východní Asie do EU zůstává v posledních deseti letech poměrně stabilní (pohybuje se mezi 21 % a 26 %). Před vstupem Číny do WTO byly tyto součásti obvykle přímo do EU dováženy odjinud. Více než polovina vývozu Číny pochází ze společností zahraničních vlastníků, které do Číny investovaly – v elektronickém průmyslu je to až 65 %.

3.3   Přímé zahraniční investice hrají klíčovou roli v globální obchodní strategii EU a sdělení nastiňuje hlavní důvody. Mnoho společností EU (např. v textilním průmyslu) také přesunulo výrobu do Číny, aby si udržely konkurenceschopnost, čímž si zajistily další financování rozhodujících činností zejména v oblasti výzkumu a vývoje ve své zemi. V roce 2009 činil celkový příliv investic EU do Číny 5,3 miliardy EUR, zatímco čínské investice do EU byly jen ve výši 0,3 miliardy EUR. (2) Jak se uvádí ve sdělení: „ukazuje přezkum současného stavu výzkumu přímých zahraničních investic a zaměstnanosti, že v souvislosti s odlivem investic dosud nebyl zjištěn žádný měřitelný negativní dopad na celkovou zaměstnanost“ (3). Na druhou stranu sdělení přiznává, že „i když je celková bilance pozitivní, mohou se samozřejmě projevit negativní účinky na odvětvové, zeměpisné a/nebo individuální úrovni“. To bude mít pravděpodobně dopad na osoby s nižší kvalifikací.

3.3.1   Jak je konstatováno, velké rozvíjející se ekonomiky zase začínají zvyšovat svůj „relativní podíl“ na celosvětových tocích přímých zahraničních investic. EU má vedoucí postavení na trhu v oblasti vnitřních i vnějších přímých zahraničních investic – což dokládají i případy koupě podniků v EU (např. Corus, Volvo) indickými a čínskými společnostmi – společně s mnoha všeobecně známými jmény, zejména v odvětví automobilů vyráběných americkými a japonskými podniky, které již působí v Evropě.

3.3.2   Tato otevřenost obousměrným přímým zahraničním investicím byla pro EU velkým přínosem, jak uvádí sdělení, nicméně se nevyjadřuje k možnému převzetí strategicky citlivých evropských podniků a společností. Existovaly mediální spekulace ohledně případného orgánu EU s pravomocemi přezkoumat a zablokovat tato zahraniční převzetí. Přestože například v roce 1989 EU zakázala přenos vysoce vyspělých technologií, Čína usiluje o koupi aktiv (a státních dluhopisů) zejména v členských státech s vysokou mírou dluhu i o získání společností zabývajících se vysoce vyspělými technologiemi. Podle odhadů Bank of England by Čína do roku 2050 mohla představovat 40 % celkových úspor G20, na rozdíl od pouhých 5 % v případě USA. Těmito záležitostmi se zabývá investiční zákon Kanady a Výbor pro zahraniční investice v USA. Komise má jasně a správně v úmyslu, aby EU byla otevřeným investičním prostředím, ale musí ještě uvažovat o tom, jak nejlépe toto prostředí zabezpečit a monitorovat. Rovněž musí věnovat pozornost složité otázce reciprocity s třetími stranami v oblasti investic a také tomu, aby se zároveň předešlo jakémukoli nepropracovanému přístupu dílčí výměny.

4.   Investice jako součást širší vnější politiky EU

4.1   Vytváření ucelené mezinárodní investiční politiky EU musí pokrývat mnoho aspektů. Při rozhodování o investicích se vychází z tržních úvah, ale nezbytné je také otevřené investiční prostředí, aby měli investoři prospěch, včetně operativní flexibility a postupného odstranění omezení investic spolu s dostatečnou ochranou. To by mělo zahrnovat ustanovení o národním zacházení, spravedlivém a rovném zacházení a volnému převodu finančních prostředků. To je nezbytné, má-li být obchod, na kterém „závisí naše prosperita“ (4), rozšířen na klíčové třetí země a další rozvíjející se ekonomiky.

4.2   Investiční politika byla jednou ze „singapurských záležitostí“, kterou EU zařadila v roce 1997 na pořad WTO pro případné kolo jednání v Dohá, ale později ji v rámci pokusu o kompromis v Cancúnu v roce 2003 stáhla. Vzhledem k nutnosti zapojit do této oblasti rozvojové země se investiční politika znovu ukázala být klíčovým cílem EU v dokumentu „Globální Evropa“, tedy ve sdělení Komise o obchodu za rok 2006, které se zabývá většinou nynějších jednání EU o dohodách o volném obchodu. Z tohoto přístupu vychází i toto sdělení a příslušné země a regiony, přičemž sdělení uvádí, že by tím neměla být vyloučena budoucí vícestranná iniciativa. (5)

4.3   Kanada, která vyjádřila zájem, aby byla zahrnuta ochrana investic do stávajících hospodářských a obchodních jednání mezí ní a EU, si zachovává vysokou úroveň ochrany investorů a dosahuje vysokého skóre v indexu Světové banky, který hodnotí snadnost podnikání, a v oblasti investičních toků. Nicméně u mnoha dalších zemí zmíněných v dokumentu Globální Evropa a v tomto sdělení – s výjimkou Singapuru – tomu tak není. Podle indexu Světové banky je z celkového počtu 183 zemí Čína (mimo Hongkongu) na 89. místě, Rusko na 120. místě, Brazílie na 129. a Indie na 133. místě. V oblasti ochrany investorů mají tyto země špatné hodnocení. Je potřeba nadále pracovat na vytvoření příznivého právního prostředí pro podnikání v těchto zemích. Má smysl upřednostnit jednání s těmito zeměmi, které sice mají silný tržní potenciál, avšak zahraniční investoři v těchto zemích potřebují lepší ochranu.

4.3.1   Singapur a Indie také požádaly, aby byly do dohod o volném obchodu projednávaných s EU zařazeny kapitoly o ochraně investic. Jak navrhuje sdělení, s Čínou a Ruskem (6), s nimiž širší jednání probíhají velmi pomalu, by měly být uzavřeny samostatné investiční dohody. Rusko má o to údajně stejný zájem. V Číně přetrvávají jednoznačné překážky, kterým čelí společnosti EU, a to nejen v oblasti práv duševního vlastnictví, zadávání veřejných zakázek a vyspělých technologií. Brazílie však vytrvale odmítá zvážit zařazení kapitol o investicích do jakékoli dohody o volném obchodu s Mercosurem, a jakákoli dohoda se zeměmi, jako je Venezuela, je nadále neuskutečnitelná.

4.4   Jak objasňuje studie LSE (7), výhradní pravomoc by měla posílit roli EU, což Výbor vítá. Poukazuje na to, že od roku 1990 utvářely země sdružení NAFTA (severní Ameriky) investiční pravidla prostřednictvím ucelenějších dohod, nepřímo na úkor investorů EU (ačkoli některé zahrnují novější členské státy). Studie dodává, že lepší vyjednávací pozice jednotné politiky EU „by měla umožnit EU získat lepší přístup ke klíčovým trhům třetích zemí a zároveň chránit investory, čímž se zvýší mezinárodní konkurenceschopnost Evropy“.

4.4.1   Výbor souhlasí s institutem LSE, že EU by měla využít této příležitosti k aktualizaci investičních dohod, o nichž jedná. Měla by však stavět na svých silných stránkách a nenapodobovat sdružení NAFTA.

5.   Sociální a ekologická hlediska v oblasti investic

5.1   Mnozí se nicméně obávají nárůstu politizace jednání o investicích, k čemuž by došlo zejména vzhledem k tomu, jaký důraz klade článek 205 Smlouvy o fungování EU na to, aby se společná obchodní politika řídila obecnými zásadami vnější činnosti EU, včetně podpory demokracie, právního státu, podpory dodržování lidských práv a přispění k udržitelnému rozvoji v oblasti hospodářské, sociální a v oblasti životního prostředí. Nesdílíme tyto obavy, protože se domníváme, že tyto principy jsou zásadní.

5.2   Dvoustranné dohody NAFTA o investicích uzavřené v poslední době zahrnovaly opatření pro ochranu proti nepřímému vyvlastnění, což je v dvoustranných dohodách členských států obsaženo jen zřídka. Bez těchto opatření roste nebezpečí, že sporné záležitosti budou ponechány na rozhodčím řízení, což je jen stěží nejpřijatelnější postup. Tato záležitost bude předmětem zvláštního zájmu Výboru v průběhu začlenění ustanovení o udržitelném rozvoji a dalších regulativních opatření, jež budou jednoznačně ve veřejném zájmu, (8) zvláště když jsou ostatními vnímány jako způsob zvyšování bariér.

5.3   Jak již bylo uvedeno, vítáme skutečnost, že sdělení ujišťuje, že obchodní a investiční politika EU musí být konzistentní s ostatními politikami EU, včetně politiky v oblasti „ochrany životního prostředí, důstojných pracovních podmínek, ochrany zdraví a bezpečnosti při práci“ – a politiky rozvoje. V rámci širších obchodních jednání EU je potřeba usilovat pokud možno o začlenění kapitol o investicích. Ochrana investic musí být rovněž součástí monitorovací úlohy plánované pro občanskou společnost, kde mají být podle takových dohod zřízena fóra občanské společnosti (9).

5.4   V reakci na dokument „Globální Evropa“ již Výbor vyzval k začlenění standardů režimu GSP Plus do budoucích dohod EU o volném obchodu. K těmto standardům patří 8 základních úmluv Mezinárodní organizace práce (ILO) a důležité úmluvy o životním prostředí. Sledování těchto aspektů musí být v působnosti jednotlivých budoucích fór občanské společnosti týkající se investic, především proto, aby se minimalizovala možnost, že by hostitelská země v jakémkoli sporu nespravedlivě využila problematiky životního prostředí nebo sociálních otázek. Zaznamenali jsme však, že Kanada ratifikovala jen 5 těchto úmluv ILO, Korea 4 a USA jen 2.

5.4.1   Výbor proto vítá jasný závazek v dohodě Carifora (2008) nesnižovat standardy v oblasti životního prostředí nebo práce za účelem přilákání investic a také ustanovení o chování investorů (článek 72) s cílem udržet tyto standardy, vyhnout se korupčním postupům a udržovat vztahy s místními komunitami. Musí být plně zohledněny závazky investorů vůči požadavkům udržitelného rozvoje, jelikož investoři usilují o povzbuzení a zachování své celkové konkurenceschopnosti. Investoři EU musí být také chráněni před svými domácími konkurenty v zahraničí, kteří takovéto standardy udržují na nižší úrovni.

6.   Investice jako nástroj rozvoje?

6.1   Domníváme se, že se sdělení nezabývá dostatečně podrobně jednou klíčovou oblastí, a tou je způsob, jak bude mezinárodní investiční politika EU vzájemně ovlivněna a provázána s programem rozvoje EU, zejména s ohledem na země AKT a nejméně rozvinuté země a nedokončená jednání o dohodě o hospodářském partnerství (EPA). Přístup EU k Africe je v silném kontrastu s přístupem Číny. Při hledání nových zdrojů surovin a zahraničních investic uzavřela Čína partnerství v několika afrických zemích, které se zaměřují na investice spíše z hlediska podnikání než podpory rozvoje.

6.2   EU musí podporovat ten druh dlouhodobých investic v rozvojových zemích, který přináší hospodářské výhody, jako je důstojná práce, infrastruktura a předávání znalostí. Mělo by to být součástí iniciativy EPA, která se primárně zabývá rozvojem.

6.2.1   Výbor (10) již dříve poukázal na potřebu hospodářského rozvoje Afriky, který „musí záviset především na prohloubení schopnosti jejího vnitřního trhu vytvořit vnitřní hospodářský růst umožňující tento světadíl stabilizovat a zasadit do světového hospodářství. Regionální integrace a rozvoj vnitřního trhu jsou opěrnými body a odrazovým můstkem, který Africe umožní pozitivně se otevřít světovému obchodu“. To platí i v případě investiční politiky EU.

V Bruselu dne 20. června 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Rozsudek Evropského soudního dvora, 28. září 2006.

1

(2)  Údaje Komise.

2

(3)  2010 Impact of EU outward FDI (Dopad přímých zahraničních investic z EU), Copenhagen Economics.

3

(4)  „Globální Evropa, citováno v CESE“, Úř. věst. C 211, 19.8.2008, s. 82.

4

(5)  Názory Výboru na vícestranné vs. dvoustranné dohody jsou podrobněji uvedeny v dokumentu Úř. věst. C 211, 19.8.2008, s. 82.

5

(6)  Trade, Growth and World Affairs (Obchod, růst a světové záležitosti), kapitola 2.1.

6

(7)  The EU Approach to International Investment Policy after the Lisbon Treaty (Přístup EU k mezinárodní investiční politice po Lisabonské smlouvě), studie institutu LSE a jiné, 2010.

7

(8)  Postoje Výboru týkající se posouzení dopadu na udržitelnost a obchodní politiky EU jsou obsaženy ve stanovisku CESE 818/2011.

8

(9)  Byla stanovena opatření pro fórum občanské společnosti v rámci dohod se zeměmi Cariforum (EPA) a střední Ameriky (FTA) s cílem monitorovat celou dohodu a s Koreou s cílem monitorovat kapitolu o udržitelném rozvoji.

9

(10)  Úř. věst. C 317, 23.12.2009, s. 126 a Úř. věst. C 255, 22.9.2010, s. 1.

10

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/155

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Plán energetické účinnosti 201“

KOM(2011) 109 v konečném znění

2011/C 318/26

Zpravodajka: paní SIRKEINEN

Dne 8. března 2011 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Plán energetické účinnosti 2011

KOM(2011) 109 v konečném znění.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. června 2011.

Na 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 14. července), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko jednomyslně.

1.   Závěry a doporučení

1.1   EHSV závěrem

| — | připomíná svou plnou podporu cíli zlepšení energetické účinnosti jako ústřední součásti strategie Evropa 2020; |
| --- | --- |

—

připomíná svou plnou podporu cíli zlepšení energetické účinnosti jako ústřední součásti strategie Evropa 2020;

| — | zdůrazňuje, že energetická účinnost a úspory energie závisí hlavně na jednání občanů, podnikatelů a pracovníků a na změně jejich chování; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje, že energetická účinnost a úspory energie závisí hlavně na jednání občanů, podnikatelů a pracovníků a na změně jejich chování;

| — | doporučuje klást větší důraz na dlouhodobé udržitelné účinky než na krátkodobé cíle; |
| --- | --- |

—

doporučuje klást větší důraz na dlouhodobé udržitelné účinky než na krátkodobé cíle;

| — | podtrhuje, že úspory energie by měly podporovat hospodářský rozvoj, sociální blahobyt a kvalitu života; |
| --- | --- |

—

podtrhuje, že úspory energie by měly podporovat hospodářský rozvoj, sociální blahobyt a kvalitu života;

| — | vyzvedává odpovědnost členských států, přičemž EU by měla vytvořit společný rámec; |
| --- | --- |

—

vyzvedává odpovědnost členských států, přičemž EU by měla vytvořit společný rámec;

| — | zdůrazňuje důležitost volby správných nástrojů a domnívá se, že dobrovolné dohody jsou užitečné. V případě, že nefungují pozitivní pobídky, je ovšem nezbytné stanovit závazná opatření; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje důležitost volby správných nástrojů a domnívá se, že dobrovolné dohody jsou užitečné. V případě, že nefungují pozitivní pobídky, je ovšem nezbytné stanovit závazná opatření;

| — | zdůrazňuje význam kombinované výroby tepla a elektřiny jako vysoce účinné výroby energie; |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje význam kombinované výroby tepla a elektřiny jako vysoce účinné výroby energie;

| — | nepodporuje stanovení všeobecného závazného cíle energetické účinnosti, ale doporučuje zaměřit úsilí na dosahování reálných výsledků; |
| --- | --- |

—

nepodporuje stanovení všeobecného závazného cíle energetické účinnosti, ale doporučuje zaměřit úsilí na dosahování reálných výsledků;

| — | zdůrazňuje nezbytnost zajistit finanční podporu a investice pro uplatnění značného potenciálu v nových členských státech. |
| --- | --- |

—

zdůrazňuje nezbytnost zajistit finanční podporu a investice pro uplatnění značného potenciálu v nových členských státech.

1.2   EHSV doporučuje

| — | Komisi, aby v akčním plánu pro energetiku:







  — | objasnila otázku měření výsledků opatření ke zlepšování energetické účinnosti; |
| --- | --- | --- |

—

Komisi, aby v akčním plánu pro energetiku:

—

objasnila otázku měření výsledků opatření ke zlepšování energetické účinnosti;

| — | lépe vysvětlila, z čeho vychází odhad spotřeby energie v roce 2020; |
| --- | --- |

—

lépe vysvětlila, z čeho vychází odhad spotřeby energie v roce 2020;

| — | přikládala strategičtější význam vnitrostátním akčním plánům energetické účinnosti a aby byly během jejich přípravy a hodnocení zohledněny konzultace veřejnosti; |
| --- | --- |

—

přikládala strategičtější význam vnitrostátním akčním plánům energetické účinnosti a aby byly během jejich přípravy a hodnocení zohledněny konzultace veřejnosti;

| — | objasnila požadavek, aby veřejný sektor zdvojnásobil tempo obnovy budov; |
| --- | --- |

—

objasnila požadavek, aby veřejný sektor zdvojnásobil tempo obnovy budov;

| — | vypracovala a zveřejnila rozsáhlou studii o bílých certifikátech; |
| --- | --- |

—

vypracovala a zveřejnila rozsáhlou studii o bílých certifikátech;

| — | využívala cílených opatření k řešení jednotlivých situací, kdy zůstává nevyužit značný potenciál energetické účinnosti, a aby rovněž zajistila možnost poskytování státní podpory ve zvláštních případech; |
| --- | --- |

—

využívala cílených opatření k řešení jednotlivých situací, kdy zůstává nevyužit značný potenciál energetické účinnosti, a aby rovněž zajistila možnost poskytování státní podpory ve zvláštních případech;

| — | vyžadovala zajištění přístupu k sítím pro elektřinu z kombinované výroba tepla a elektřiny, aby se zvýšil podíl kombinované výroby tepla a elektřiny; |
| --- | --- |

—

vyžadovala zajištění přístupu k sítím pro elektřinu z kombinované výroba tepla a elektřiny, aby se zvýšil podíl kombinované výroby tepla a elektřiny;

| — | ohledně opatření na podporu změny chování:







  — | soustředit se na spotřebitele energie; |
| --- | --- | --- |

—

ohledně opatření na podporu změny chování:

—

soustředit se na spotřebitele energie;

| — | posílit úlohu veřejného sektoru, jehož příkladem by se v oblasti energetické účinnosti měly řídit podniky a domácnosti; |
| --- | --- |

—

posílit úlohu veřejného sektoru, jehož příkladem by se v oblasti energetické účinnosti měly řídit podniky a domácnosti;

| — | studovat chování lidí a zaměřit opatření ke zvyšování informovanosti a povědomí na jednotlivé skupiny uživatelů; |
| --- | --- |

—

studovat chování lidí a zaměřit opatření ke zvyšování informovanosti a povědomí na jednotlivé skupiny uživatelů;

| — | zajistit, aby měli uživatelé z opatření prospěch; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby měli uživatelé z opatření prospěch;

| — | poskytnout, je-li to nezbytné, pečlivě navržené účinné pobídky, které i v mírné podobě mohou přinášet výsledky; |
| --- | --- |

—

poskytnout, je-li to nezbytné, pečlivě navržené účinné pobídky, které i v mírné podobě mohou přinášet výsledky;

| — | aby stavebníci i vlády zajistili, že se dodatečné investice do budov odrazí v jejich hodnotě; |
| --- | --- |

—

aby stavebníci i vlády zajistili, že se dodatečné investice do budov odrazí v jejich hodnotě;

| — | zvýšit a přizpůsobit vzdělávání a odbornou přípravu ve stavebním odvětví; |
| --- | --- |

—

zvýšit a přizpůsobit vzdělávání a odbornou přípravu ve stavebním odvětví;

| — | podporovat pořádání školení o energetické účinnosti pro veřejnou správu, a to i v oblasti ekologických veřejných zakázek; |
| --- | --- |

—

podporovat pořádání školení o energetické účinnosti pro veřejnou správu, a to i v oblasti ekologických veřejných zakázek;

| — | aby Komise prozkoumala problémy a – bude-li to zapotřebí – revidovala předpisy ohledně certifikátů energetické náročnosti budov a nového systému označování spotřebičů ekoštítky; |
| --- | --- |

—

aby Komise prozkoumala problémy a – bude-li to zapotřebí – revidovala předpisy ohledně certifikátů energetické náročnosti budov a nového systému označování spotřebičů ekoštítky;

| — | aby Komise vyhodnotila dopady zavedení inteligentního měření na spotřebitele energie a navrhla dodatečná opatření k dosažení reálných výhod; |
| --- | --- |

—

aby Komise vyhodnotila dopady zavedení inteligentního měření na spotřebitele energie a navrhla dodatečná opatření k dosažení reálných výhod;

| — | pokračovat a rozvíjet dobře fungující vnitrostátní systémy dlouhodobých dobrovolných dohod a využít jich rovněž pro veřejný sektor; |
| --- | --- |

—

pokračovat a rozvíjet dobře fungující vnitrostátní systémy dlouhodobých dobrovolných dohod a využít jich rovněž pro veřejný sektor;

| — | skutečně zapojit všechny zainteresované strany – občany, podnikatele, pracovníky. |
| --- | --- |

—

skutečně zapojit všechny zainteresované strany – občany, podnikatele, pracovníky.

2.   Úvod

2.1   Energetická účinnost je jádrem strategie Evropa 2020. Přispívá ke všem třem hlavním cílům energetické politiky EU – bezpečnosti zásobování, konkurenceschopnosti a ochraně životního prostředí / boji proti změně klimatu. EHSV vždy podporoval cíl zlepšení energetické účinnosti a v řadě svých stanovisek se vyslovil k příslušným opatřením.

2.2   Toto stanovisko se týká dvou iniciativ. EHSV se rozhodl, že v roce 2011 připraví stanovisko z vlastní iniciativy na téma energetická účinnost se zaměřením na změny chování a cesty k dosažení výsledků. Když Komise v březnu 2011 zveřejnila svůj nový Plán energetické účinnosti 2011, rozhodl se Výbor, že své názory na něj představí v tom samém stanovisku.

2.2.1   Proto jsou v tomto stanovisku závěry a doporučení a kapitoly 2. Úvod a 4. Obecné připomínky k energetické účinnosti pro obě části společné. Kapitoly 3. Shrnutí sdělení Plán energetické účinnosti 2011 a 5. Konkrétní připomínky se týkají sdělení Plán energetické účinnosti, zatímco kapitola 6. Příklady dobře fungujících opatření na podporu změny chování se týká vlastní iniciativy Výboru. Tato poslední kapitola primárně vychází ze závěrů slyšení konaného dne 18. května 2011.

2.3   Hrubá domácí spotřeba energie (bez využití na neenergetické účely) na rok 2020 byla v roce 2007 odhadována na 1 842 Mtoe (milionů tun ropného ekvivalentu), což odpovídá cíli úspory 368 Mtoe. Poslední propočty odhadují spotřebu v roce 2020 na 1 678 Mtoe. Poslední statistiky z roku 2008 ukazují hrubou domácí spotřeba energie EU ve výši 1 685 Mtoe.

2.4   Konečná spotřeba energie v roce 2008 činila 1 169 Mtoe. 25 % této energie se spotřebovalo v sektoru bydlení a 12 % ve službách. V domácnostech připadá 67 % spotřeby energie na vytápění, 15 % na osvětlení a domácí spotřebiče, 14 % na ohřev vody a 4 % na vaření. Doprava se na spotřebě energie podílí 32 %, průmysl 27 % a jiné využití 4 %.

3.   Shrnutí sdělení Plán energetické účinnosti 2011

3.1   Předcházející plán energetické účinnosti z roku 2006 a související právní a další opatření se staly úspěšnými motory zlepšení energetické účinnosti. Nebyly však navrženy tak, aby umožnily dosáhnout do roku 2020 cíle 20 % úspory primární energie v EU, neboť tento cíl byl vytyčen až později. Podle odhadů dosáhne EU poloviny tohoto cíle.

3.2   Nový plán je součástí stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 „Evropa účinněji využívající zdroje“. Záměrem je dosáhnout do roku 2020 cíle 20 % úspory. Plán představuje cíle Komise, jichž má být dosaženo cestou právních a dalších návrhů v dalším průběhu roku 2011, a to nejprve revizí směrnic o energetických službách a o kombinované výrobě tepla a elektřiny (1).

3.3   Plné provedení stávajících a nových opatření má podle Komise potenciál dosáhnout ročních úspor až do výše 1 000 EUR na každou domácnost, vytvořit až 2 miliony pracovních míst, snížit roční emise skleníkových plynů o 740 milionů tun a zlepšit konkurenceschopnost evropského průmyslu.

3.4   Největší potenciál úspory mají budovy. Pozornost se zaměřuje na urychlení obnovy veřejných i soukromých budov a na zlepšení účinnosti jejich součástí a spotřebičů:

| — | závazný cíl zdvojnásobení míry obnovy veřejných budov, tak aby dosáhly úrovně nejlepších 10 % budov ve vnitrostátním fondu a aby od roku 2019 všechny nové budovy dosahovaly úrovně „téměř nulové spotřeby energie“; |
| --- | --- |

—

závazný cíl zdvojnásobení míry obnovy veřejných budov, tak aby dosáhly úrovně nejlepších 10 % budov ve vnitrostátním fondu a aby od roku 2019 všechny nové budovy dosahovaly úrovně „téměř nulové spotřeby energie“;

| — | podpora smluv o energetické účinnosti a Paktu starostů a primátorů. |
| --- | --- |

—

podpora smluv o energetické účinnosti a Paktu starostů a primátorů.

3.5   Opatření ke snížení spotřeby energie v obytných domech:

| — | podpora využívání dálkového vytápění a chlazení; |
| --- | --- |

—

podpora využívání dálkového vytápění a chlazení;

| — | právní předpisy pro řešení problému nejednotnosti motivací (majitelé a nájemníci); |
| --- | --- |

—

právní předpisy pro řešení problému nejednotnosti motivací (majitelé a nájemníci);

| — | podpora odborné přípravy pro naplnění potřeby dvojnásobného počtu kvalifikovaných pracovníků v oblasti obnovy budov; |
| --- | --- |

—

podpora odborné přípravy pro naplnění potřeby dvojnásobného počtu kvalifikovaných pracovníků v oblasti obnovy budov;

| — | podpora společnostem poskytujícím energetické služby při překonávání překážek na trhu. |
| --- | --- |

—

podpora společnostem poskytujícím energetické služby při překonávání překážek na trhu.

3.6   Opatření ke zlepšení energetické účinnosti v odvětví výroby energie (30 % spotřeby primární energie):

| — | závazný požadavek dosažení úrovně nejlepších dostupných technologií u nových zařízení i u zařízení, jimž se obnovuje povolení; |
| --- | --- |

—

závazný požadavek dosažení úrovně nejlepších dostupných technologií u nových zařízení i u zařízení, jimž se obnovuje povolení;

| — | povinnost kombinovaných systémů výroby tepla a elektřiny u nových zařízení na výrobu tepelné energie tam, kde je dostatečná potenciální poptávka po vytápění nebo chlazení a přednostní přístup k elektřině z kombinované výroby tepla a elektřiny; |
| --- | --- |

—

povinnost kombinovaných systémů výroby tepla a elektřiny u nových zařízení na výrobu tepelné energie tam, kde je dostatečná potenciální poptávka po vytápění nebo chlazení a přednostní přístup k elektřině z kombinované výroby tepla a elektřiny;

| — | lepší zohledňování energetické účinnosti při rozhodování a monitorování ze strany regulátorů vnitrostátních sítí; |
| --- | --- |

—

lepší zohledňování energetické účinnosti při rozhodování a monitorování ze strany regulátorů vnitrostátních sítí;

| — | zavedení vnitrostátních režimů povinné úspory energie ve všech členských státech (bílé certifikáty?). |
| --- | --- |

—

zavedení vnitrostátních režimů povinné úspory energie ve všech členských státech (bílé certifikáty?).

3.7   Nová opatření pro zpracovatelský průmysl:

| — | podpora členských států, aby malým a středním podnikům poskytovaly informace a vhodné pobídky (daňové, finanční); |
| --- | --- |

—

podpora členských států, aby malým a středním podnikům poskytovaly informace a vhodné pobídky (daňové, finanční);

| — | povinné pravidelné energetické audity u velkých podniků a pobídky k zavedení systémů pro hospodaření s energií; |
| --- | --- |

—

povinné pravidelné energetické audity u velkých podniků a pobídky k zavedení systémů pro hospodaření s energií;

| — | požadavky na ekodesign u standardních průmyslových zařízení, jako jsou motory, čerpadla, kompresory, sušicí, tavicí, slévárenská a destilační zařízení a pece; |
| --- | --- |

—

požadavky na ekodesign u standardních průmyslových zařízení, jako jsou motory, čerpadla, kompresory, sušicí, tavicí, slévárenská a destilační zařízení a pece;

| — | podpora dobrovolných dohod založených na jasných cílech, metodikách, systémech měření a monitorování. |
| --- | --- |

—

podpora dobrovolných dohod založených na jasných cílech, metodikách, systémech měření a monitorování.

3.8   Komise bude i nadále napomáhat rozvoji, testování a zavádění nových energeticky účinných technologií.

3.9   Financování zlepšování energetické účinnosti pro překonání selhání trhu a regulačních opatření je primárně v působnosti jednotlivých států. Jako doplněk k tomu podporuje EU energetickou účinnost prostřednictvím programů politiky soudržnosti, programu Inteligentní energie – Evropa, zprostředkovaného financování, plánu evropské hospodářské obnovy a rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace. Při přípravě příštího finančního rámce provede Komise analýzu dalších možností.

3.10   Pokud jde o spotřebitele, provede Komise studie a konzultace, jak nejlépe dosáhnout změny chování. Další opatření:

| — | přísnější normy spotřeby pro některé domácí spotřebiče; |
| --- | --- |

—

přísnější normy spotřeby pro některé domácí spotřebiče;

| — | usnadnění zavádění účinnějších stavebních součástí na trh, například uplatněním rámců pro ekodesign nebo pro označování štítky na okna nebo ekodesign a označování celých systémů; |
| --- | --- |

—

usnadnění zavádění účinnějších stavebních součástí na trh, například uplatněním rámců pro ekodesign nebo pro označování štítky na okna nebo ekodesign a označování celých systémů;

| — | lepší informace o spotřebě energie prostřednictvím účtů apod., zavedení povinnosti poskytnout do roku 2020 nejméně 80 % spotřebitelů inteligentní měřicí přístroje (za předpokladu, že to bude podepřeno pozitivní vnitrostátní analýzou nákladů a přínosů), zavedení nových inteligentních systémů pro úspory energie (za respektování osobních údajů); |
| --- | --- |

—

lepší informace o spotřebě energie prostřednictvím účtů apod., zavedení povinnosti poskytnout do roku 2020 nejméně 80 % spotřebitelů inteligentní měřicí přístroje (za předpokladu, že to bude podepřeno pozitivní vnitrostátní analýzou nákladů a přínosů), zavedení nových inteligentních systémů pro úspory energie (za respektování osobních údajů);

| — | energetické štítky a normy pro domácí spotřebiče a budovy, informující o jejich připravenosti pro „inteligentní sítě“. |
| --- | --- |

—

energetické štítky a normy pro domácí spotřebiče a budovy, informující o jejich připravenosti pro „inteligentní sítě“.

3.11   Doprava, ač jde o odvětví s nejrychlejším růstem spotřeby energie, není předmětem tohoto plánu, neboť se v brzké době očekávalo vypracování bílé knihy o dopravě (zveřejněna v dubnu 2011).

3.12   Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti by měly být rozšířeny na celý energetický řetězec. Podávání zpráv a monitorování bude součástí koordinace politiky ex-ante v rámci strategie Evropa 2020, tzv. evropského semestru.

3.13   Komise dosud nenavrhla závazné vnitrostátní cíle. V roce 2013 provede posouzení vývoje a pokud bude nepravděpodobné dosažení cíle 20 %, navrhne závazné vnitrostátní cíle. Plán obsahuje některé konkrétní odvětvové cíle, jak je uvedeno výše.

4.   Obecné připomínky k energetické účinnosti

4.1   EHSV vítá návrh Komise ohledně nového plánu energetické účinnosti, jenž byl nakonec předložen s velkým zpožděním. Výbor podporuje cíl sdělení, má však několik připomínek a přání týkající se objasnění, jež jsou uvedena v tomto stanovisku. EHSV je připraven sdělit své podrobné názory na legislativní a další návrhy k provedení tohoto plánu. Energetická účinnost a úspory energie závisí především na jednání občanů, podnikatelů a pracovníků, a proto mají mimořádný význam konzultace občanské společnosti a její zapojení.

4.2   Za současných hospodářských podmínek, při omezených veřejných financích, vysoké nezaměstnanosti a obecně chybějící důvěře potřebné k investicím není tento úkol snadný, a to i přesto, že by mohl přinést výhody v relativně krátké době. Nejdůležitější je zajistit opravdový, udržitelný, dlouhodobý vývoj směrem k mnohem lepší energetické účinnosti. Tlak na krátkodobé výsledky nemusí přinášet výsledky udržitelné.

4.3   Pro dosažení reálných výsledků má zásadní význam volba opatření. Jak již bylo uvedeno ve stanovisku k energetické účinnosti z roku 2008 (2), EHSV se domnívá, že dobrovolné dohody s vnitrostátními subjekty jsou užitečné, z veškerých schválených dohod by však mělo jasně vyplývat, že nedosažení cílů bude mít za následek stanovení závazných opatření. Regulace je samozřejmě v mnoha případech nezbytná, ovšem jen tehdy, pokud nefungují pozitivní pobídky. Je třeba využít všech příležitostí k sociálnímu a občanskému dialogu a zabránit dodatečné administrativní zátěži pro všechny, zejména pak pro malé a střední podniky.

4.4   Situace je obzvláště paradoxní v novějších členských státech, kde je potenciál pro zlepšení energetické účinnosti největší, avšak hospodářské zdroje nejslabší. Je například naléhavě nutné opravit netěsné systémy dálkového vytápění a zajistit vysokou kvalitu v sektoru budov a spotřebičů. Vlády musí jednat v obecném a dlouhodobém zájmu. Měly by být lépe využívány strukturální fondy.

4.5   Při diskuzích o energetické účinnosti a úsporách energie je dobré mít na paměti některé základní aspekty.

4.5.1   Lepší energetická účinnost znamená méně vložené energie v poměru k jednotce energie získané. Toho lze dosáhnout zejména za pomoci lepších technologií. Investice do nových technologických řešení přinášejí dlouhodobé účinky po celou dobu jejich životnosti. Zásadní však není jen vývoj technologií, ale také jejich využívání.

4.5.2   Navzdory zlepšení energetické účinnosti může spotřeba energie dokonce i v dobách hospodářských obtíží nadále růst, a to v důsledku vyšších příjmů, rostoucího počtu domácností s vyšší úrovní komfortu a větším počtem domácích spotřebičů, častějšího cestování atd.

4.5.3   Úspory energie naproti tomu znamenají snižování spotřeby energie hlavně prostřednictvím změn chování. To musí být hlavním cílem opatření. K dosažení reálných výsledků musí být tyto změny trvalé, avšak tzv. „jojo efekt“ je může snadno znehodnotit. EHSV zdůrazňuje, že je nezbytné věnovat větší a bližší pozornost motivům a vzorcům lidského chování. Jaké druhy pobídek skutečně přimějí lidi ke změně jejich chování? (viz také 6. kapitola)

4.5.4   Úspory energie mohou být rovněž důsledkem snížené hospodářské aktivity, čehož jsme byli svědky během nedávné finanční krize. Zvyšování úspor energie by mělo podporovat hospodářský rozvoj, sociální blahobyt a kvalitu života. Důležitým cílem je oddělení hospodářského růstu od růstu spotřeby energie.

4.5.5   Rovněž je třeba posoudit, jaký dopad mají náklady spojené s opatřeními v oblasti energetické účinnosti na spotřebitele, a tento dopad zmírnit, aby spotřebitelé neměli obtížnější přístup k energii a nezhoršilo se energetické vyloučení. Je mimořádně důležité usilovat o dosažení lepší rovnováhy mezi náklady a přínosy energetické účinnosti, aniž by se ohrozila univerzálnost a dostupnost energie pro spotřebitele.

4.6   Ožehavým tématem je měření výsledků opatření ke zlepšování energetické účinnosti. Je překvapující, že se o tom Komise vůbec nezmiňuje, a to dokonce ani v posouzení dopadů plánu. V mnoha případech jsou za výsledky považována tato opatření jako taková a jejich teoretický potenciál. Skutečné souhrnné výsledky, jako je změna v plánované spotřebě energie, se dostaví až se značným zpožděním. K tomu všemu přistupuje ještě zpožděná dostupnost statistických údajů – současné nejnovější jsou z roku 2008!

4.7   Důvod pro odhad, že EU dosáhne do roku 2020 polovičního cíle, je také poněkud nejasný. Vychází zjevně z řady zdrojů a propočtů, přičemž bere v úvahu nedávný hospodářský útlum. Jde však o průměrný výsledek, nebo o nejoptimističtější, či nejpesimističtější scénář?

4.8   EHSV se domnívá, že energetická účinnost a úspory energie spadají především pod odpovědnost členských států, a to z důvodu rozsáhlého potenciálu na místní úrovni, daného místními poměry a zvyklostmi. Výbor zvláště zdůrazňuje důležitost propracovaných a ambiciózních vnitrostátních akčních plánů energetické účinnosti. Upozorňuje, že tyto plány by měly mít strategičtější význam než doposud a během jejich přípravy a hodnocení by měly být zohledněny konzultace veřejnosti. Vítá navrhovaný nový přístup k podávání zpráv a monitorování. Členské státy by se neměly této odpovědnosti vyhýbat a Komise by měla tuto jejich odpovědnost posilovat a vytvořit společný rámec pro tyto aktivity.

4.9   Výbor souhlasí s názorem Komise na úlohu, která v této souvislosti připadá EU a jež se opírá o čl. 194 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. To ve stručnosti znamená: zabránění narušením vnitřního trhu, společný rámec pro mechanismy, avšak samostatnost členských států při stanovování konkrétních cílů, kterých bude dosahováno v součinnosti s EU, platformu pro výměnu osvědčených postupů a budování kapacit, financování prostřednictvím nástrojů EU a podporu EU na mezinárodním poli.

4.10   Je zřejmé, že ke zlepšení energetické účinnosti je třeba využít veškerý potenciál. Aby bylo možné dosáhnout v přiměřeném časovém rámci hmatatelných výsledků bez vysokých nákladů a motivovat tak zúčastněné strany, je třeba zaměřit opatření nejprve na oblasti s největší efektivitou nákladů a se značným potenciálem.

4.11   Z navrhovaných opatření podporuje Výbor zavedení požadavků na ekodesign a energetické štítky, nejprve však musí být vyhodnoceno fungování nového systému štítků (viz odstavec 6.8). Podporuje rovněž opatření pro překonání počátečních finančních překážek při renovaci a obnově budov. Výbor také doporučuje prošetřit všechna odvětví, v nichž lze účinně využívat dlouhodobé dobrovolné dohody.

4.11.1   Veškerá opatření je potřeba provádět s pečlivým ohledem na efektivitu nákladů a na rozdílné podmínky. Domácnostem, průmyslu ani veřejnému sektor nesmí vznikat přílišná zátěž. Vyšší ceny energií a související náklady vedou teoreticky k nižší spotřebě energie, ale v praxi znamenají nebezpečí energetické chudoby, neboť cenová pružnost domácností je podle zkušeností nízká. Ohrožena je rovněž konkurenceschopnost průmyslu a pracovní místa. To sice vypadá jako samozřejmost, vzhledem k některým návrhům Komise je to však nutné připomenout. Připomínky k těmto návrhům jsou uvedeny v následující kapitole.

4.11.2   Výbor zdůrazňuje obavy ohledně vlivu určitých opatření na náklady, jež nesou spotřebitelé, a jejich možných dopadů na spotřebitele. Je zásadní, aby byla politika zaměřena na co možná nejdlouhodobější a nejudržitelnější řešení energetické chudoby, totiž na radikální zlepšení standardu energetické účinnosti bydlení, především obydlí obývaných domácnostmi s nízkým příjmem a zranitelnými domácnostmi.

4.11.3   Jak zdůrazňuje Komise, existují v mnoha členských státech účinné programy, z nichž některé úspěšně probíhají již řadu let, ba dokonce desetiletí. Výbor se domnívá, že jasnou prioritou je, aby pokračovaly a tam, kde je to vhodné, byly posíleny, a ne aby byly označeny za zastaralé a místo nich byla podporována pouze nová opatření.

5.   Konkrétní připomínky

5.1   Výbor souhlasí, aby byla veřejnému sektoru svěřena úloha průkopníka a aby se jeho příkladem řídily podniky a domácnosti. Požadavek na zdvojnásobení tempa obnovy budov by se však mohl navzdory svým pozitivním účinkům ukázat jako příliš tíživý. Rovněž je zapotřebí jasnější definice, co je budova veřejného sektoru.

5.2   Je třeba podpořit opatření ke zlepšování energetické účinnosti a zvyšování úspor energie v domácnostech. EHSV v roce 2008 (3) zveřejnil podrobná doporučení týkající se opatření, zejména daňových pobídek, v oblasti energetické účinnosti budov. Výbor v této souvislosti připomíná význam, který má lepší porozumění lidskému chování při navrhování nejvhodnějších pobídek, jež nemusí být vždy ekonomické (viz také odstavce 6.5 a 6.5.1).

5.3   Výbor podporuje cíl zlepšení účinnosti při výrobě tepla a elektrické energie, avšak některá z navrhovaných opatření by mohla být příliš tíživá a neúčinná.

5.3.1   Energetické odvětví by samo o sobě mělo poskytovat energetickým podnikům dostatečné ekonomické pobídky, aby investovaly do energeticky nejúčinnějších dostupných a použitelných technologií, díky čemuž by se dalo vyhnout značným veřejným pobídkám. Nejnovější technologické vynálezy, jež dosud nejsou dořešeny a jsou velmi nákladné, tj. nejsou ve skutečnosti dostupné na trhu, by měly dostávat podporu na další rozvoj před tím, než se dostanou k uživatelům.

5.3.2   Výbor zdůrazňuje význam kombinované výroby jako vysoce účinné výroby tepla a elektřiny. Kombinovaná výroba tepla a elektřiny se s úspěchem používá po celé Evropě, její potenciál úspory nákladů však není zcela využit. Dálkové vytápění a chlazení má v Evropě dosud značný potenciál, avšak s povinností jeho zavádění je třeba zacházet opatrně, protože systémy dálkového vytápění a chlazení představují příliš nákladnou investici, než aby se za několik let přestaly používat. Zajištění přístupu k sítím pro elektřinu z kombinované výroba tepla a elektřiny může být užitečným opatřením k podpoře nákladově efektivního šíření centralizovaných a decentralizovaných systémů kombinované výroby tepla a elektřiny.

5.4   Výbor souhlasí s Komisí, že energetická účinnost je slibným podnikatelským odvětvím. K jeho rozvoji by se však mělo přistupovat prostřednictvím posilování poptávky, nikoliv primárně nabídky. Energetické podniky by jistě měly mít povinnost poskytovat mnohem lepší informace, včetně informací o účtech, než je v současnosti často běžné. Již ve svém stanovisku ke směrnici o energetických službách (4) vyjádřil Výbor pochybnost o zavádění povinných úspor energie pro energetické podniky, neboť se příčí logice podnikání.

5.4.1   Pokud jde o bílé certifikáty, navrhuje Výbor, aby Komise vypracovala rozsáhlou studii o existujících mechanismech a zohlednila výsledky jejich uplatnění, včetně analýzy jejich celkových dopadů a slučitelnosti s vnitřním trhem a další existující legislativou.

5.5   Komise konstatuje, že největší pokrok v oblasti energetické účinnosti zaznamenal zpracovatelský průmysl, a to o 30 % během 20 let. Na energeticky náročná odvětví se již navíc zaměřují opatření na úrovni EU, jako např. systém pro obchodování s emisemi. Není jasné, co Komise myslí „velkými průmyslovými podniky“, zda velké spotřebitele energie, např. energeticky náročná odvětví, nebo jakékoliv velké podniky? Výbor v každém případě důrazně podporuje opatření navrhovaná Komisí ke zvyšování energetické účinnosti v malých a středních podnicích.

5.5.1   Vždy je prostor k dalšímu zlepšování, a aby k němu došlo, Výbor navíc doporučuje využívání dlouhodobých dobrovolných dohod. V určitých případech jistě existuje mimořádně velký nevyužitý potenciál účinnosti. Jestliže však nebyl potenciál energetické účinnosti využíván v malé části určitého odvětví, není to ještě důvodem pro přijetí nových závazných opatření pro celá odvětví. Situace, kdy zůstává nevyužit značný potenciál energetické účinnosti, by měly být řešeny příměji a selektivněji. Energetické audity a systémy hospodaření se uplatňují v široké a stále rostoucí míře a tvoří obvykle součást závazků v rámci dobrovolných dohod. V této souvislosti je důležité, aby byla prosazena možnost poskytovat státní podporu, neboť pravidla EU zakazují poskytování státní podpory opatřením závazné povahy.

5.5.2   Rozšíření požadavků na ekodesign na standardní průmyslová zařízení si zaslouží prozkoumat, nesmí se tím však omezovat obecné využívání na míru šitých řešení ani schopnost dále inovovat.

5.6   Výbor souhlasí s Komisí, že značný nevyužitý potenciál pro účely úspor energie se skrývá ve využití IKT, např. inteligentního měření a řady s tím spojených aplikací. To je slibnou oblastí pro evropské inovace, jež by měly být ve spolupráci jednotlivých zainteresovaných stran směle rozvinuty.

5.7   Výbor již dříve vyjádřil své pochybnosti ohledně všeobecných závazných cílů energetické účinnosti, a doporučil prozkoumat dosažitelnost odvětvových cílů na základě jednotlivých případů. Výbor oceňuje skutečnost, že se Komise tohoto přístupu prozatím drží. Veškeré úsilí by se mělo zaměřit na opatření pro dosahování reálných výsledků.

5.8   Výbor lituje, že sdělení nepojednává o energetické účinnosti ve službách, např. v maloobchodě, ve volném čase a sportu, s výjimkou případů týkajících se budov. Rovněž pouze zmiňuje, avšak dále nerozvíjí téma vnějšího rozměru energetické účinnosti. Výbor v minulých letech předložil ve dvou stanoviscích svá doporučení k vnější energetické politice EU, a to včetně energetické účinnosti (stanovisko EHSV Vnější rozměr energetické politiky Evropské unie, Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 8, a Dodávky energie: jaký druh politiky sousedství potřebujeme k zabezpečení dodávek pro EU? (CESE 541/2011)).

6.   Opatření na podporu změny chování

6.1   Strana dodavatelů energie byla předmětem mnoha politických opatření na zvýšení energetické účinnosti, a v ještě větší míře nového plánu Komise zabývajícího se celým energetickým řetězcem. Zavádí se podpora technického rozvoje, normy minimální energetické účinnosti, energetické štítky a požadavky na certifikaci a na unijní i vnitrostátní úrovni se plánují další opatření. Toto vše však samo o sobě k dosažení reálných výsledků nestačí, protože velmi mnoho závisí na chování občanů a podniků. Výbor by proto rád z vlastní iniciativy obrátil pozornost na stranu odběratelů a na praktické zkušenosti s opatřeními ke změně chování.

6.1.1   Výbor uspořádal dne 18. května 2011slyšení na toto téma. Program a prezentace jsou dostupné na internetové stránce (5). Tato kapitola se opírá o příspěvky a diskuze uvedeného slyšení.

6.2   Existuje značný potenciál úspor energie, a to dokonce bez jakýchkoliv investic. Například v domácnostech pouhým vypínáním světel v prázdných místnostech, snížením pokojové teploty, neponecháváním přístrojů v pohotovostním režimu, menším používáním automobilu, úspornější jízdou apod. I v podnicích odhalují audity podle dobrovolných dohod mnoho opatření stejného druhu.

6.2.1   Dobrým příkladem úspěšných dobrovolných opatření je sám EHSV. Poslední průzkum EMAS týkající se budov EHSV a VR ukázal, že od roku 2008 do prosince 2010 klesla spotřeba elektrické energie o 10,6 % a plynu o 30,3 %.

6.3   Informovanost a uvědomění jsou prvními kroky k naplnění těchto jednoduchých opatření, a stejně tak dalších, jež vyžadují určité investice. Zkušenosti např. dánského podniku SEAS-NVE jako jednoho z mnoha ukazují, že aby byly informace účinné, musí být rozčleněny na různé uživatelské hodnoty, preference a potřeby. Z tohoto důvodu je nezbytné hlubší porozumění lidskému chování, přičemž důležitým nástrojem je zde psychologie chování.

6.3.1   Pro lepší orientaci v záplavě informací potřebují spotřebitelé energie pomoc s porovnáním charakteristik spotřebičů a opatření. Dobrým příkladem takových snah je internetová stránka Topten od WWF a další, dostupné v celé Evropě.

6.3.2   „Nezájem – předběžné uvažování – uvažování – příprava – jednání – návyk“, to jsou kroky, jimiž podle zkušenosti hnutí za přechod k nové formě měst (Transition Town Movement) prochází občan na cestě k úsporám energie. Jednání je podmíněno uvědoměním, to však samo o sobě nestačí.

6.3.3   Podle nedávné studie OECD je největší motivací ke snížení spotřeby energie v domácnosti levnější zařízení, zatímco více praktických informací a přesvědčení o prospěšnosti životnímu prostředí zaznamenávají mnohem menší úspěch.

6.4   Tvůrci politik proto nesmí spoléhat na to, že výsledky energetické účinnosti a úspor energie zajistí pouze opatření ke zvyšování informovanosti a povědomí nebo zprávy z oblasti environmentální politiky. Z opatření musí mít prospěch spotřebitelé i další uživatelé energie. Takovým prospěchem může být nižší účet za energii, bude-li bezprostřední. Jinak bude zapotřebí pobídek.

6.5   Možnými ekonomickými pobídkami jsou nižší DPH, záruky, přímé dotace atd. Je jich zapotřebí, ale mělo by se jich využívat velmi opatrně, zejména při současném omezení veřejných financí. Například nejnovější, velmi drahé technologie by měly dostávat spíše podporu na svůj další vývoj k nižší ceně, než aby byli uživatelé pobízeni k investování do nich.

6.5.1   Více a účinněji přispět by mohly strukturální fondy EU, a to zejména v nových členských státech, kde je potenciál vysoký a podpora naléhavě potřebná. Komise by měla prozkoumat důvody nízkého využívání dostupných zdrojů a tam, kde je to vhodné, revidovat pravidla pro financování. Zdá se, že v mnoha případech je příspěvek z fondů EU příliš nízký, než aby fungoval jako pobídka.

6.6   Dokonce i velmi mírné pobídky mohou být účinné. Může stačit pozitivní hodnocení vyslovením uznání v dopisu nebo úspěch v místní konkurenci. Dobré výsledky přináší sociální tlak okolí. V mnoha případech je směrodatné doporučení od přítele. Pro posílení těchto druhů pobídek by se dala využít sociální média. Tyto jevy, nazývané též „nudges“ čili postrčení, by měly být dále zkoumány a rozvíjeny.

6.7   Ve stavebním odvětví je energetická náročnost nových budov záležitostí regulace. Problém, který je i zde nutno vyřešit, je otázka nejednotnosti motivací (majitelé a nájemníci).

6.7.1   U starého fondu budov se opatření ke zlepšení energetické účinnosti střetávají s pochybnostmi o finanční účinnosti investice. Výsledky jsou ještě ovlivňovány chováním a hodnota investice na trhu je nejasná. Stavebníkům by se mělo dostat jistoty např. prostřednictvím záruk vysoké účinnosti. Vlády by měly – vedle opatření ke zvyšování povědomí – sledovat stabilní politickou strategii a poskytovat finanční pobídky.

6.7.2   Zlepšení by mělo být poskytnuto zdarma domácnostem s nízkým příjmem a nemělo by být financováno prostřednictvím úvěrů, neboť mnoho domácností s nízkým příjmem není ochotných vzít si úvěr nebo si ho nemohou dovolit. Nákladově efektivnějším řešením často bývá zlepšovat obydlí ulici za ulicí, čtvrť za čtvrtí.

6.7.3   Certifikace energetické náročnosti budov je – teoreticky – pozitivní opatření. V praxi se vyskytuje řada problémů, od nekvalifikovaných auditorů po absenci reálné hodnoty certifikátů na trhu. Testy ukázaly, že výsledky hodnocení jedné a té samé budovy různými auditory jsou velmi odlišné. Směrnice o energetické náročnosti budov ponechává na členských státech, zda pro výpočet použijí poptávku po energii nebo spotřebu energie, a totéž činí i související norma EN 15217. Je nutný jednotný evropský certifikát energetické náročnosti budov založený na propočtené poptávce po energii a přezkum normy EN 15217. Komise by se měla vážně zabývat požadavky a systémem certifikace a zavést alespoň jednotná kritéria pro audity. Vhodným řešením bude harmonizovaná metoda výpočtu spotřeby energie v budovách na základě referenčních budov pro různé klimatické zóny.

6.7.4   Pro stavbu nových budov i pro renovaci starých je nezbytná dostupnost kvalifikovaného plánování, projektování a kvalifikovaných pracovních sil, jejichž nedostatek je překážkou. Jsou naléhavě nutná účinná opatření ke zlepšení vzdělání a odborné přípravy všech zainteresovaných stran, od architektů a urbanistů až po dělníky, a rovněž k přizpůsobení studijních programů potřebám energetické účinnosti.

6.8   U domácích spotřebičů jsou důležitým opatřením pro informovanost spotřebitele ekoštítky. Ty přinesly dobré výsledky a mohly by je přinášet i nadále, byť jejich největší potenciál byl již zřejmě využit. Nicméně inovovaný systém se setkal s výhradami. Není dostatečně jasný a může vést k nesprávnému pochopení (např. A+ může být prezentováno jako nejlepší úroveň účinnosti). Ani jejich vzhled nebyl spotřebiteli dostatečně prověřen. Komise by měla prověřit situaci a provést nezbytné úpravy.

6.9   Rychle se šíří inteligentní a dálkové měření spotřeby energie, v souladu s požadavky EU. To jasně zvyšuje produktivitu energetických podniků. Avšak přínos těchto metod pro domácnosti, jež za ni hlavně přímo nebo nepřímo platí, je nejistý. Měřicí přístroj sám o sobě příliš nezmůže. Spotřeba energie by navíc měla být snadno a jasně viditelná, přičemž mnoho inovativních řešení poskytuje a vyvíjí odvětví IT. Kromě toho by měl být dostupný jednoduchý způsob, jak přizpůsobit spotřebu energie konkrétnímu spotřebiteli (např. umožnit energetickým podnikům přerušit v určitých hodinách dodávky apod.). Komise by v současnosti měla analyzovat používání inteligentních měřicích přístrojů v členských státech a jeho dopady na chování domácností a – bude-li to zapotřebí – upravit stávající předpisy nebo navrhnout další opatření, a to za respektování osobních údajů.

6.10   V průmyslu ukázaly dlouhodobé dobrovolné dohody přesvědčivě pozitivní výsledky v mnoha členských státech, např. ve Finsku. Pobídky se obvykle váží na tyto systémy. Ve finském případě je při velmi mírných pobídkách motivačním faktorem to, že účastníci chápou, že v případě selhání je alternativou regulace. Dobrovolné dohody by mohly být účinným opatřením i ve veřejném sektoru, jak ukazuje nejnovější vývoj ve Finsku. Odvětvové dohody na úrovni EU přinesly sice jisté výsledky, avšak ne vždy fungovaly tak, jak se očekávalo. To ovšem není důvodem pro negativní vnímání existujících a dobře fungujících vnitrostátních dlouhodobých dohod.

6.11   Celkově řečeno musí spotřebitelé energie své chování změnit zásadně a trvale. Občané, coby spotřebitelé, pracovníci a voliči, mají klíčový význam. Projekty mohou být úspěšné jen tehdy, budou-li plně zapojeny všechny zainteresované strany, nejen orgány a podniky, ale také odbory a uživatelé.

V Bruselu dne 14. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 64, a Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50.

1

(2)  Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 54.

2

(3)  Úř. věst. C 162, 25.6.2008, s. 62.

3

(4)  Úř. věst C 120, 20.5.2005, s. 115–118.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-efficiency-changing-behaviour.

5

---

| 29.10.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 318/163

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru „k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (přepracované znění)“

KOM(2011) 245 v konečném znění – 2011/0105 (COD)

2011/C 318/27

Dne 10. května 2011 se Evropský parlament a dne 27. května 2011 Rada, v souladu s čl. 192 odst. 1 Smlouvy a v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek (přepracované znění)

KOM(2011) 245 v konečném znění – 2011/0105 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a vyjádřil se k němu již ve stanovisku CESE 493/2008 přijatém dne 12. března 2008 (1) a ve stanovisku CESE 799/2007 přijatém dne 30. května 2007 (2), rozhodl se na svém 473. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 13. a 14. července 2011 (jednání dne 13. července 2011), 137 hlasy pro, 10 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko a odkázat na svůj postoj vyjádřený ve výše uvedených dokumentech.

V Bruselu dne 13. července 2011.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k návrhu nařízení o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 47.

1

(2)  Stanovisko EHSV k návrhu nařízení o vývozu a dovozu nebezpečných chemických látek, Úř. věst. C 175, 27.7.2007, s. 40.

2

---