# Az Európai Unió C 290/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.290.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 290 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. október 1. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.290.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 290

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. október 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2011/C 290/01 | Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 282., 2011.9.24. | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2011/C 290/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 282., 2011.9.24.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2011/C 290/02 | C-370/11. sz. ügy: 2011. július 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság | 2 |
| 2011/C 290/03 | C-377/11. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluna által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — International Bingo Technology, SA. kontra Tribunal Económico Regional de Cataluña (TEARC) | 2 |
| 2011/C 290/04 | C-381/11. sz. ügy: A Juzgado Mercantil de Barcelona (Spanyolország) által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Miguel Mesa Bertrán és Cristina Farrán Morenilla kontra Novacaixagalicia | 3 |
| 2011/C 290/05 | C-385/11. sz. ügy: A Juzgado de lo Social Barcelona által 2011. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Isabel Elbal Moreno kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Tesoría General de la Seguridad Social (TGSS) | 3 |
| 2011/C 290/06 | C-389/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas-de-Calais és Communauté d’Agglomération du Douaisis kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítélete ellen a Région Nord-Pas-de-Calais által 2011. július 22-én benyújtott fellebbezés | 4 |
| 2011/C 290/07 | C-398/11. sz. ügy: A High Court of Ireland által 2011. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Thomas Hogan, John Burns, John Dooley, Alfred Ryan, Michael Cunningham, Michael Dooley, Denis Hayes, Marion Walsh, Joan Power, Walter Walsh kontra Minister for Social and Family Affairs, Attorney General | 5 |
| 2011/C 290/08 | C-399/11. sz. ügy: A Tribunal Constitucional, Madrid (Spanyolország) által 2011. július 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Stefano Melloni elleni büntetőeljárás — Másik fél az eljárásban: Ministerio Fiscal | 5 |
| 2011/C 290/09 | C-403/11. sz. ügy: 2011. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság | 6 |
| 2011/C 290/10 | C-407/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-176/09. sz., Government of Gibraltar kontra Európai Bizottság ügyben 2011. május 24-én hozott végzése ellen a Government of Gibraltar által 2011. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés | 6 |
| 2011/C 290/11 | C-410/11. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Barcelona (Spanyolország) által 2011. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pedro Espada Sánchez és társai kontra Iberia Líneas Aéreas de España S.A. | 7 |
| | Törvényszék |
| 2011/C 290/12 | T-370/11. sz. ügy: 2011. július 8-án benyújtott kereset — Lengyelország kontra Bizottság | 9 |
| 2011/C 290/13 | T-392/11. sz. ügy: 2011. július 22-én benyújtott kereset — Iran Transfo kontra Tanács | 9 |
| 2011/C 290/14 | T-398/11. P. sz. ügy: Az F-59/10. sz., Barthel és társai kontra Bíróság ügyben 2011. május 10-én hozott ítélet ellen Yvette Barthel és társai által 2011. július 25-én benyújtott fellebbezés | 10 |
| 2011/C 290/15 | T-404/11. sz. ügy: 2011. július 25-én benyújtott kereset — Turbo kontra Tanács | 11 |
| 2011/C 290/16 | T-420/11. sz. ügy: 2011. július 31-én benyújtott kereset — Ocean Capital Administration és társai kontra Tanács | 12 |
| 2011/C 290/17 | T-422/11. sz. ügy: 2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Computer Resources kontra Kiadóhivatal | 13 |
| 2011/C 290/18 | T-432/11. sz. ügy: 2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács | 13 |
| 2011/C 290/19 | T-433/11. sz. ügy: 2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács | 14 |
| 2011/C 290/20 | T-436/11. sz. ügy: 2011. augusztus 3-án benyújtott kereset — Afriqiyah Airways kontra Tanács | 14 |
| 2011/C 290/21 | T-438/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BelTechExport kontra Tanács | 15 |
| 2011/C 290/22 | T-439/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Sport-pari kontra Tanács | 15 |
| 2011/C 290/23 | T-440/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BT Telecommunications kontra Tanács | 16 |
| 2011/C 290/24 | T-441/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Peftiev kontra Tanács | 17 |
| 2011/C 290/25 | T-442/11. sz. ügy: 2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Evropaїki Dynamiki kontra Bizottság | 17 |
| 2011/C 290/26 | T-445/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Charron Inox és Almet kontra Bizottság | 18 |
| 2011/C 290/27 | T-455/11. P. sz. ügy: Az F-83/09. sz., Kalmár kontra Europol ügyben 2011. május 26-án hozott ítélet ellen az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által 2011. augusztus 11-én benyújtott fellebbezés | 19 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2011/C 290/28 | F-72/11. sz. ügy: 2011. július 22-én benyújtott kereset — ZZ és társai kontra Bizottság | 20 |
| 2011/C 290/29 | F-74/11. sz. ügy: 2011. július 28-án benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság | 20 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2011/C 290/02

C-370/11. sz. ügy: 2011. július 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

2

2011/C 290/03

C-377/11. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Cataluna által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — International Bingo Technology, SA. kontra Tribunal Económico Regional de Cataluña (TEARC)

2

2011/C 290/04

C-381/11. sz. ügy: A Juzgado Mercantil de Barcelona (Spanyolország) által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Miguel Mesa Bertrán és Cristina Farrán Morenilla kontra Novacaixagalicia

3

2011/C 290/05

C-385/11. sz. ügy: A Juzgado de lo Social Barcelona által 2011. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Isabel Elbal Moreno kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Tesoría General de la Seguridad Social (TGSS)

3

2011/C 290/06

C-389/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas-de-Calais és Communauté d’Agglomération du Douaisis kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítélete ellen a Région Nord-Pas-de-Calais által 2011. július 22-én benyújtott fellebbezés

4

2011/C 290/07

C-398/11. sz. ügy: A High Court of Ireland által 2011. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Thomas Hogan, John Burns, John Dooley, Alfred Ryan, Michael Cunningham, Michael Dooley, Denis Hayes, Marion Walsh, Joan Power, Walter Walsh kontra Minister for Social and Family Affairs, Attorney General

5

2011/C 290/08

C-399/11. sz. ügy: A Tribunal Constitucional, Madrid (Spanyolország) által 2011. július 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Stefano Melloni elleni büntetőeljárás — Másik fél az eljárásban: Ministerio Fiscal

5

2011/C 290/09

C-403/11. sz. ügy: 2011. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

6

2011/C 290/10

C-407/11. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-176/09. sz., Government of Gibraltar kontra Európai Bizottság ügyben 2011. május 24-én hozott végzése ellen a Government of Gibraltar által 2011. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

6

2011/C 290/11

C-410/11. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Barcelona (Spanyolország) által 2011. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pedro Espada Sánchez és társai kontra Iberia Líneas Aéreas de España S.A.

7

Törvényszék

2011/C 290/12

T-370/11. sz. ügy: 2011. július 8-án benyújtott kereset — Lengyelország kontra Bizottság

9

2011/C 290/13

T-392/11. sz. ügy: 2011. július 22-én benyújtott kereset — Iran Transfo kontra Tanács

9

2011/C 290/14

T-398/11. P. sz. ügy: Az F-59/10. sz., Barthel és társai kontra Bíróság ügyben 2011. május 10-én hozott ítélet ellen Yvette Barthel és társai által 2011. július 25-én benyújtott fellebbezés

10

2011/C 290/15

T-404/11. sz. ügy: 2011. július 25-én benyújtott kereset — Turbo kontra Tanács

11

2011/C 290/16

T-420/11. sz. ügy: 2011. július 31-én benyújtott kereset — Ocean Capital Administration és társai kontra Tanács

12

2011/C 290/17

T-422/11. sz. ügy: 2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Computer Resources kontra Kiadóhivatal

13

2011/C 290/18

T-432/11. sz. ügy: 2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács

13

2011/C 290/19

T-433/11. sz. ügy: 2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács

14

2011/C 290/20

T-436/11. sz. ügy: 2011. augusztus 3-án benyújtott kereset — Afriqiyah Airways kontra Tanács

14

2011/C 290/21

T-438/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BelTechExport kontra Tanács

15

2011/C 290/22

T-439/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Sport-pari kontra Tanács

15

2011/C 290/23

T-440/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BT Telecommunications kontra Tanács

16

2011/C 290/24

T-441/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Peftiev kontra Tanács

17

2011/C 290/25

T-442/11. sz. ügy: 2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Evropaїki Dynamiki kontra Bizottság

17

2011/C 290/26

T-445/11. sz. ügy: 2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Charron Inox és Almet kontra Bizottság

18

2011/C 290/27

T-455/11. P. sz. ügy: Az F-83/09. sz., Kalmár kontra Europol ügyben 2011. május 26-án hozott ítélet ellen az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által 2011. augusztus 11-én benyújtott fellebbezés

19

Közszolgálati Törvényszék

2011/C 290/28

F-72/11. sz. ügy: 2011. július 22-én benyújtott kereset — ZZ és társai kontra Bizottság

20

2011/C 290/29

F-74/11. sz. ügy: 2011. július 28-án benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság

20

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/1

---

2011/C 290/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 282., 2011.9.24.

Korábbi közzétételek

HL C 269., 2011.9.10.

HL C 252., 2011.8.27.

HL C 238., 2011.8.13.

HL C 232., 2011.8.6.

HL C 226., 2011.7.30.

HL C 219., 2011.7.23.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/2

---

2011. július 12-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

(C-370/11. sz. ügy)

2011/C 290/02

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselő: W. Mölls, meghatalmazott)

Alperes: Belga Királyság

Kereseti kérelmek

Az Európai Bizottság azt kéri a Bíróságtól, hogy

| — | állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — azzal, hogy fenntartotta azon szabályokat, amelyek szerint a 85/611/EGK irányelv (1) alapján nem engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedés nem adóköteles, amennyiben e vállalkozások székhelye Belgiumban van, míg a Norvégiában vagy Izlandon letelepedett ilyen vállalkozások részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedés adóköteles — nem teljesítette az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 36. és 40. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — azzal, hogy fenntartotta azon szabályokat, amelyek szerint a 85/611/EGK irányelv (1) alapján nem engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedés nem adóköteles, amennyiben e vállalkozások székhelye Belgiumban van, míg a Norvégiában vagy Izlandon letelepedett ilyen vállalkozások részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedés adóköteles — nem teljesítette az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 36. és 40. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság amiatt kifogásolja a szóban forgó nemzeti rendelkezéseket, hogy azok azzal a hatással járnak, hogy visszatartják a belga állampolgárokat a Norvégiában vagy Izlandon letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokba történő befektetésektől, mivel az ez utóbbiak részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedés nem részesül a Belgiumban letelepedett kollektív befektetési vállalkozások részvényeinek visszavásárlásakor elért értéknövekedésre alkalmazandó adómentességben.

A Bizottság azzal érvel, hogy az ilyen bánásmódbeli eltérés korlátozza a tőkemozgásnak az EGT-megállapodás 40. cikkében biztosított szabadságát. Ugyanígy korlátozza a szolgáltatásnyújtás szabadságát is, ami az EGT-megállapodás 36. cikkének megsértésének minősül.

A belga hatóságok által felhozott kifogásokra válaszul a Bizottság először is kifejti, hogy az Európai Unióban letelepedett kollektív befektetési vállalkozások kategóriáján belül a belga jogszabályok által azon az alapon tett megkülönböztetés, hogy a 85/611/EGK irányelv által engedélyezettek-e vagy sem, nem képezi a jelen kereset tárgyát. Másodszor és harmadszor a Bizottság vitatja azon érvelést, miszerint a fent említett intézkedéseket az adóellenőrzések hatékonyságával kapcsolatos okok, vagy az információcserére irányuló mechanizmusok hiánya igazolják. Ebben az összefüggésben a Bizottság megállapítja, hogy Belgium, Norvégia és Izland ratifikálta az OECD és az Európa Tanács égisze alatt az adózás terén kötött közigazgatási segítségnyújtási egyezményt, és hogy a Belgium által Norvégiával, illetve Izlanddal kötött, a kettős adóztatás elkerülésére irányuló egyezmények előírnak információcserére irányuló mechanizmusokat ezen országok között.

---

(1)  Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (HL L 375., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 139. o.)

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/2

---

A Tribunal Superior de Justicia de Cataluna által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — International Bingo Technology, SA. kontra Tribunal Económico Regional de Cataluña (TEARC)

(C-377/11. sz. ügy)

2011/C 290/03

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Cataluña

Az alapeljárás felei

Felperes: International Bingo Technology, SA.

Alperes: Tribunal Económico Regional de Cataluña (TEARC)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Valódi termékvásárlásnak, illetve szolgáltatás–igénybevételnek tekinthető-e a HÉA szempontjából adóztatandó tényállás meghatározásakor, hogy a bingójátékosok fizetik meg a szelvények vételárának a nyereményre eső részét? |
| --- | --- |

1.

Valódi termékvásárlásnak, illetve szolgáltatás–igénybevételnek tekinthető-e a HÉA szempontjából adóztatandó tényállás meghatározásakor, hogy a bingójátékosok fizetik meg a szelvények vételárának a nyereményre eső részét?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a hatodik irányelvnek (1) a 17. cikkének (5) bekezdésével és a 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontját, hogy az olyan fokú harmonizációt ír elő, amely megakadályozza, hogy az arányosított adó számításánál alkalmazott nevező szabályozása során a tagállamok a törvényhozásuk, illetve az ítélkezési gyakorlatuk szintjén eltérő megoldásokat alkalmazzanak arra vonatkozóan, hogy a szelvények vételárának a nyereményre eső részét beszámítják–e az adóalapba? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a hatodik irányelvnek (1) a 17. cikkének (5) bekezdésével és a 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontját, hogy az olyan fokú harmonizációt ír elő, amely megakadályozza, hogy az arányosított adó számításánál alkalmazott nevező szabályozása során a tagállamok a törvényhozásuk, illetve az ítélkezési gyakorlatuk szintjén eltérő megoldásokat alkalmazzanak arra vonatkozóan, hogy a szelvények vételárának a nyereményre eső részét beszámítják–e az adóalapba?

| 3. | Úgy kell-e értelmezni hatodik irányelvnek a 17. cikkének (5) bekezdésével és a 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontját, hogy azzal ellentétes azon nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely a bingójáték esetén a nyeremények összegét képező, a szelvények vásárlásakor a játékosok által fizetett összeget beszámítja a HÉA alapba az arányosított adó hányadának számításánál alkalmazott nevező meghatározása során? |
| --- | --- |

3.

Úgy kell-e értelmezni hatodik irányelvnek a 17. cikkének (5) bekezdésével és a 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 11. cikke A. része (1) bekezdésének a) pontját, hogy azzal ellentétes azon nemzeti ítélkezési gyakorlat, amely a bingójáték esetén a nyeremények összegét képező, a szelvények vásárlásakor a játékosok által fizetett összeget beszámítja a HÉA alapba az arányosított adó hányadának számításánál alkalmazott nevező meghatározása során?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/3

---

A Juzgado Mercantil de Barcelona (Spanyolország) által 2011. július 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Miguel Mesa Bertrán és Cristina Farrán Morenilla kontra Novacaixagalicia

(C-381/11. sz. ügy)

2011/C 290/04

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Mercantil de Barcelona

Az alapeljárás felei

Felperes: Miguel Mesa Bertrán és Cristina Farrán Morenilla

Alperes: Novacaixagalicia

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Befektetési tanácsadási szolgáltatásnak kell-e tekinteni a MiFID-irányelv (1) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában foglalt meghatározás alapján, ha a hitelintézet a vele előzetesen jelzáloghitel-szerződést kötő ügyfelének kamatswap-ügyletet kínál fel az eredeti ügylet kamatváltozásaiból eredő kockázat fedezésére? |
| --- | --- |

1.

Befektetési tanácsadási szolgáltatásnak kell-e tekinteni a MiFID-irányelv (1) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában foglalt meghatározás alapján, ha a hitelintézet a vele előzetesen jelzáloghitel-szerződést kötő ügyfelének kamatswap-ügyletet kínál fel az eredeti ügylet kamatváltozásaiból eredő kockázat fedezésére?

| 2. | Meg kell-e állapítani a befektető és a tanácsadó hitelintézet által megkötött kamatswap-ügylet semmisségét a hivatkozott irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében foglalt, lakossági befektetőre vonatkozó alkalmassági teszt elmulasztása esetén? |
| --- | --- |

2.

Meg kell-e állapítani a befektető és a tanácsadó hitelintézet által megkötött kamatswap-ügylet semmisségét a hivatkozott irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében foglalt, lakossági befektetőre vonatkozó alkalmassági teszt elmulasztása esetén?

| 3. | Amennyiben a nyújtott szolgáltatás a fentiek értelmében nem minősül befektetési tanácsadásnak, a magával a hitelintézettel kötött szerződés semmisségének megállapításával jár-e önmagában az a körülmény, hogy egy olyan összetett pénzügyi eszközt, mint a kamatswap-ügylet, a hitelintézetnek felróható okból a MiFID-irányelv 19. cikkének (5) bekezdésében foglalt megfelelőségi teszt elvégzése nélkül szereznek meg? |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a nyújtott szolgáltatás a fentiek értelmében nem minősül befektetési tanácsadásnak, a magával a hitelintézettel kötött szerződés semmisségének megállapításával jár-e önmagában az a körülmény, hogy egy olyan összetett pénzügyi eszközt, mint a kamatswap-ügylet, a hitelintézetnek felróható okból a MiFID-irányelv 19. cikkének (5) bekezdésében foglalt megfelelőségi teszt elvégzése nélkül szereznek meg?

| 4. | Önmagában az a körülmény, hogy a hitelintézet jelzáloghitelhez kapcsolódó összetett pénzügyi eszközt kínál, a MiFID-irányelv 19. cikkének (9) bekezdése alapján elegendő oknak bizonyul-e a hivatkozott 19. cikkben foglalt, a lakossági befektető esetében előírt alkalmassági és megfelelőségi tesztből fakadó kötelezettség alkalmazásának kizárására? |
| --- | --- |

4.

Önmagában az a körülmény, hogy a hitelintézet jelzáloghitelhez kapcsolódó összetett pénzügyi eszközt kínál, a MiFID-irányelv 19. cikkének (9) bekezdése alapján elegendő oknak bizonyul-e a hivatkozott 19. cikkben foglalt, a lakossági befektető esetében előírt alkalmassági és megfelelőségi tesztből fakadó kötelezettség alkalmazásának kizárására?

| 5. | A MiFID-irányelv 19. cikkében meghatározott kötelezettségek kizárása érdekében szükséges-e, hogy a befektetők védelmét biztosító — a hivatkozott irányelvben foglaltakhoz hasonló — jogszabályi rendelkezések hatálya alá tartozzon az a pénzügyi termék, amelyhez a felkínált pénzügyi eszközök kapcsolódnak? |
| --- | --- |

5.

A MiFID-irányelv 19. cikkében meghatározott kötelezettségek kizárása érdekében szükséges-e, hogy a befektetők védelmét biztosító — a hivatkozott irányelvben foglaltakhoz hasonló — jogszabályi rendelkezések hatálya alá tartozzon az a pénzügyi termék, amelyhez a felkínált pénzügyi eszközök kapcsolódnak?

---

(1)  A pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 263. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/3

---

A Juzgado de lo Social Barcelona által 2011. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Isabel Elbal Moreno kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Tesoría General de la Seguridad Social (TGSS)

(C-385/11. sz. ügy)

2011/C 290/05

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Social Barcelona

Az alapeljárás felei

Felperes: Isabel Elbal Moreno

Alperes: Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Tesoría General de la Seguridad Social (TGSS)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Beletartozik-e a 97/81 irányelv 4. szakasza szerinti megkülönböztetés tilalmának elvében hivatkozott „foglalkoztatási feltétel” fogalmába a spanyol szociális biztonsági rendszerben szabályozotthoz hasonló olyan járulékalapú öregségi nyugdíj, amely a munkavállaló szakmai pályafutása során általa, illetve érdekében teljesített járulékfizetéseken alapul? |
| --- | --- |

1.

Beletartozik-e a 97/81 irányelv 4. szakasza szerinti megkülönböztetés tilalmának elvében hivatkozott „foglalkoztatási feltétel” fogalmába a spanyol szociális biztonsági rendszerben szabályozotthoz hasonló olyan járulékalapú öregségi nyugdíj, amely a munkavállaló szakmai pályafutása során általa, illetve érdekében teljesített járulékfizetéseken alapul?

| 2. | Amennyiben a Bíróság igenlő választ ad az első kérdésre, és megállapítja, hogy a spanyol szociális biztonsági rendszerben szabályozotthoz hasonló járulékalapú öregségi nyugdíj a 97/81 irányelv (1) 4. szakasza szerinti „foglalkoztatási feltétel” fogalmába tartozik, úgy kell-e értelmezni a megkülönböztetés tilalmának az említett szakaszban rögzített elvét, hogy annak érvényesülését akadályozza, illetve azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely — az „időarányosság elvének” kétszeres alkalmazása következtében — a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók számára a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében előírtakhoz képest arányosan hosszabb járulékfizetési időszakot ír elő olyan járulékalapú öregségi nyugdíj megszerzése érdekében, amelynek összege adott esetben a részmunkaidejének időtartamával arányosan alacsonyabb? |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a Bíróság igenlő választ ad az első kérdésre, és megállapítja, hogy a spanyol szociális biztonsági rendszerben szabályozotthoz hasonló járulékalapú öregségi nyugdíj a 97/81 irányelv (1) 4. szakasza szerinti „foglalkoztatási feltétel” fogalmába tartozik, úgy kell-e értelmezni a megkülönböztetés tilalmának az említett szakaszban rögzített elvét, hogy annak érvényesülését akadályozza, illetve azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely — az „időarányosság elvének” kétszeres alkalmazása következtében — a részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók számára a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók tekintetében előírtakhoz képest arányosan hosszabb járulékfizetési időszakot ír elő olyan járulékalapú öregségi nyugdíj megszerzése érdekében, amelynek összege adott esetben a részmunkaidejének időtartamával arányosan alacsonyabb?

| 3. | Az előző kérdések kiegészítéseként, a megkülönböztetés tilalmának a 2006/54 irányelv (2) 4. cikke — és az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változatának 157. cikke (korábban EK 141. cikk) — szerinti elvében hivatkozott „díjazás [...] vonatkozás[ai] és [...] feltétel[ei]” egyikének tekinthető-e egy olyan, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók öregségi nyugdíjával kapcsolatos járulékfizetési, hozzáférési és számítási rendszerre vonatkozó szabályozás, mint — az LGSS 7. kiegészítő rendelkezésében rögzített — spanyol szabályozás? |
| --- | --- |

3.

Az előző kérdések kiegészítéseként, a megkülönböztetés tilalmának a 2006/54 irányelv (2) 4. cikke — és az Európai Unióról szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változatának 157. cikke (korábban EK 141. cikk) — szerinti elvében hivatkozott „díjazás [...] vonatkozás[ai] és [...] feltétel[ei]” egyikének tekinthető-e egy olyan, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók öregségi nyugdíjával kapcsolatos járulékfizetési, hozzáférési és számítási rendszerre vonatkozó szabályozás, mint — az LGSS 7. kiegészítő rendelkezésében rögzített — spanyol szabályozás?

| 4. | Az előző kérdésekhez képest vagylagos módon, amennyiben a spanyol járulékalapú öregségi nyugdíj nem értelmezhető sem „foglalkoztatási feltételként”, sem „díjazásként”, úgy kell-e értelmezni a nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés 7/97 (3) irányelv 4. cikke szerinti tilalmát, hogy annak érvényesülését akadályozza és azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely — az időarányosság elvének kétszeres alkalmazása következtében — a részmunkaidőben foglalkoztatott (jelentős többségükben női) munkavállalók számára a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók számára előírtakhoz képest arányosan hosszabb járulékfizetési időszakot ír elő, adott esetben olyan járulékalapú öregségi nyugdíj megszerzéséhez, amelynek összege a munkavállaló részmunkaidejének időtartamával arányosan csökkentett? |
| --- | --- |

4.

Az előző kérdésekhez képest vagylagos módon, amennyiben a spanyol járulékalapú öregségi nyugdíj nem értelmezhető sem „foglalkoztatási feltételként”, sem „díjazásként”, úgy kell-e értelmezni a nemi alapon történő közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés 7/97 (3) irányelv 4. cikke szerinti tilalmát, hogy annak érvényesülését akadályozza és azzal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely — az időarányosság elvének kétszeres alkalmazása következtében — a részmunkaidőben foglalkoztatott (jelentős többségükben női) munkavállalók számára a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók számára előírtakhoz képest arányosan hosszabb járulékfizetési időszakot ír elő, adott esetben olyan járulékalapú öregségi nyugdíj megszerzéséhez, amelynek összege a munkavállaló részmunkaidejének időtartamával arányosan csökkentett?

---

(1)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv — Melléklet: Keretmegállapodás a részmunkaidős foglalkoztatásról (HL L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.).

(2)  A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozott szöveg) (HL L 204., 23. o.).

(3)  A férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK irányelv (HL L 6., 24. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 215. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/4

---

A Törvényszék (nyolcadik tanács) T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas-de-Calais és Communauté d’Agglomération du Douaisis kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítélete ellen a Région Nord-Pas-de-Calais által 2011. július 22-én benyújtott fellebbezés

(C-389/11. P. sz. ügy)

2011/C 290/06

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Région Nord-Pas-de-Calais (képviselők: M. Cliquennois et F. Cavedon)

A többi fél az eljárásban: Communauté d’Agglomération du Douaisis, Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas-de-Calais és Communauté d’Agglomération du Douaisis kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül az Európai Unió Törvényszéke T-267/08. és T-279/08. sz., Région Nord-Pas-de-Calais és Communauté d’Agglomération du Douaisis kontra Bizottság egyesített ügyekben 2011. május 12-én hozott ítéletét;

| — | adjon helyt a Région Nord-Pas-de-Calais által elsőfokon előterjesztett kérelmeknek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a Région Nord-Pas-de-Calais által elsőfokon előterjesztett kérelmeknek;

| — | kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező két jogalapot hoz fel fellebbezése alátámasztására.

Első jogalapjában a Région Nord-Pas-de-Calais azt kifogásolja, hogy a Törvényszék nem vizsgálta meg az ugyanarra a C 38/2007 (ex NN 45/2007) állami támogatásra vonatkozó két határozattal, vagyis a visszavont és a 2010. június 23-i C(2010) 4112 végleges bizottsági határozattal helyettesített 2008. április 2-i C(2008) 1089 végleges bizottsági határozattal szemben felhozott kifogásokat. A fellebbező szerint az új határozat valójában a Törvényszékhez benyújtott első keresetében előterjesztett írásbeli érvelésére válaszolt, anélkül hogy a fellebbezőnek lehetősége lett volna arra, hogy a Bizottság egy ezt megelőző újabb közigazgatási eljárásban meghallgassa.

Második jogalapjában a fellebbező a védelemhez való jog és a közigazgatási eljárásokban alkalmazandó kontradiktórius eljárás elvének megsértésére hivatkozik, mivel a Bizottság az új határozatot a határozathozatal szerves részét képező lényeges eljárási szabályok tiszteletben tartásának figyelmen kívül hagyásával fogadta el. A Bizottság ugyanis módosította a szóban forgó állami intézkedés természetére vonatkozó elemzését és felülvizsgálta az Arbel Fauvet Rail S.A.-nak biztosított állami támogatás nyújtásának időpontjában alkalmazandó referenciaértékek kiszámítási módját.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/5

---

A High Court of Ireland által 2011. július 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Thomas Hogan, John Burns, John Dooley, Alfred Ryan, Michael Cunningham, Michael Dooley, Denis Hayes, Marion Walsh, Joan Power, Walter Walsh kontra Minister for Social and Family Affairs, Attorney General

(C-398/11. sz. ügy)

2011/C 290/07

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Ireland

Az alapeljárás felei

Felperesek: Thomas Hogan, John Burns, John Dooley, Alfred Ryan, Michael Cunningham, Michael Dooley, Denis Hayes, Marion Walsh, Joan Power, Walter Walsh

Alperesek: Minister for Social and Family Affairs, Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Alkalmazandó-e a felperesek helyzetére a 2008/94/EK irányelv (1), tekintettel az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésére és arra a tényre, hogy az azon nyugellátásoktól való elesés, amelyekre a felperesek igényt tartanak, az ír jog szerint nem minősül munkáltatójukkal szemben fennálló olyan hitelezői követelésnek, amely a munkáltatónál folyó csőd- vagy felszámolási eljárás során jogilag elismert lenne, és amely egyébként sem képez jogi alapot a munkáltatóval szembeni kereset megindítására a jelen ügy körülményei között? |
| --- | --- |

1.

Alkalmazandó-e a felperesek helyzetére a 2008/94/EK irányelv (1), tekintettel az irányelv 1. cikkének (1) bekezdésére és arra a tényre, hogy az azon nyugellátásoktól való elesés, amelyekre a felperesek igényt tartanak, az ír jog szerint nem minősül munkáltatójukkal szemben fennálló olyan hitelezői követelésnek, amely a munkáltatónál folyó csőd- vagy felszámolási eljárás során jogilag elismert lenne, és amely egyébként sem képez jogi alapot a munkáltatóval szembeni kereset megindítására a jelen ügy körülményei között?

| 2. | Figyelembe veheti-e a nemzeti bíróság – annak vizsgálata során, hogy a tagállam eleget tett-e a 8. cikkből eredő kötelezettségeinek – a felperesek részére majdan folyósításra kerülő, állami járulékfizetésen alapuló öregségi nyugdíjat (amelynek folyósítását nem érinti a foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerhez fűződő kapcsolat), és összehasonlíthatja-e a) az állami nyugdíj teljes összegét, illetve azon nyugdíjnak az értékét, amit a felperesek
  ténylegesen
  vagy várhatóan meg fognak kapni az adott foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerből, b) a járulékfizetésen alapuló állami öregségi nyugdíj teljes összegével, illetve a nyugdíjrendszer felszámolásának időpontjában a felperesek által már megszerzett nyugellátások értékével, ha a felperesek által igényelt nyugellátás szintjének meghatározása során figyelembe vették az állami nyugdíjat? |
| --- | --- |

2.

Figyelembe veheti-e a nemzeti bíróság – annak vizsgálata során, hogy a tagállam eleget tett-e a 8. cikkből eredő kötelezettségeinek – a felperesek részére majdan folyósításra kerülő, állami járulékfizetésen alapuló öregségi nyugdíjat (amelynek folyósítását nem érinti a foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerhez fűződő kapcsolat), és összehasonlíthatja-e a) az állami nyugdíj teljes összegét, illetve azon nyugdíjnak az értékét, amit a felperesek
  ténylegesen
  vagy várhatóan meg fognak kapni az adott foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerből, b) a járulékfizetésen alapuló állami öregségi nyugdíj teljes összegével, illetve a nyugdíjrendszer felszámolásának időpontjában a felperesek által már megszerzett nyugellátások értékével, ha a felperesek által igényelt nyugellátás szintjének meghatározása során figyelembe vették az állami nyugdíjat?

| 3. | A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a felpereseknek ténylegesen folyósítandó bármely összeg akként minősül-e, hogy a tagállam teljesíti a 8. cikkből eredő kötelezettségeit? |
| --- | --- |

3.

A második kérdésre adandó igenlő válasz esetén, a felpereseknek ténylegesen folyósítandó bármely összeg akként minősül-e, hogy a tagállam teljesíti a 8. cikkből eredő kötelezettségeit?

| 4. | Az irányelv 8. cikkének alkalmazása szempontjából szükséges-e a felperesek nyugellátásának elvesztése és a munkáltatójuk fizetésképtelensége közötti bármilyen oksági kapcsolat megállapítása, eltekintve attól, hogy: (i) a munkáltató fizetésképtelenségének időpontjától a nyugdíjrendszer alulfinanszírozott, és hogy (ii) a munkáltató fizetésképtelensége azt jelenti, hogy a munkáltató nem rendelkezik elegendő forrással a nyugdíjrendszerbe való olyan járulékfizetés teljesítéséhez, amely lehetővé tenné a tagok teljes nyugellátásának kifizetését (a munkáltató nem köteles erre, ha a rendszer megszűnt)? |
| --- | --- |

4.

Az irányelv 8. cikkének alkalmazása szempontjából szükséges-e a felperesek nyugellátásának elvesztése és a munkáltatójuk fizetésképtelensége közötti bármilyen oksági kapcsolat megállapítása, eltekintve attól, hogy: (i) a munkáltató fizetésképtelenségének időpontjától a nyugdíjrendszer alulfinanszírozott, és hogy (ii) a munkáltató fizetésképtelensége azt jelenti, hogy a munkáltató nem rendelkezik elegendő forrással a nyugdíjrendszerbe való olyan járulékfizetés teljesítéséhez, amely lehetővé tenné a tagok teljes nyugellátásának kifizetését (a munkáltató nem köteles erre, ha a rendszer megszűnt)?

| 5. | A fent hivatkozott, Írország által elfogadott intézkedések teljesítik-e az irányelv által előírt kötelezettségeket, tekintettel a[z Orlaigh Quinn tanúvallomásában említett] Robins-ügyben hozott ítéletet követően a nyugdíjvédelem felülvizsgálata során Írország által figyelembe vett szociális, kereskedelmi és gazdasági tényezőkre, és különösen figyelembe véve az irányelv (3) preambulumbekezdésében hivatkozott, „a Közösségen belüli kiegyensúlyozott gazdasági és szociális fejlődés szükségességét”? |
| --- | --- |

5.

A fent hivatkozott, Írország által elfogadott intézkedések teljesítik-e az irányelv által előírt kötelezettségeket, tekintettel a[z Orlaigh Quinn tanúvallomásában említett] Robins-ügyben hozott ítéletet követően a nyugdíjvédelem felülvizsgálata során Írország által figyelembe vett szociális, kereskedelmi és gazdasági tényezőkre, és különösen figyelembe véve az irányelv (3) preambulumbekezdésében hivatkozott, „a Közösségen belüli kiegyensúlyozott gazdasági és szociális fejlődés szükségességét”?

| 6. | A [Colm McCarthy, Phillip Lane és Kevin Cardiff tanúvallomásában említett] gazdasági helyzet kellőképpen kivételes helyzetnek minősül-e annak igazolásához, hogy a felperesek érdekei — az egyébként elvárható szinthez képest — alacsonyabb szintű védelemben részesülnek, és ha igen, akkor mi ez az alacsonyabb szint? |
| --- | --- |

6.

A [Colm McCarthy, Phillip Lane és Kevin Cardiff tanúvallomásában említett] gazdasági helyzet kellőképpen kivételes helyzetnek minősül-e annak igazolásához, hogy a felperesek érdekei — az egyébként elvárható szinthez képest — alacsonyabb szintű védelemben részesülnek, és ha igen, akkor mi ez az alacsonyabb szint?

| 7. | A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén, az a tény, hogy a Robins-ügyben hozott ítéletet követően a tagállam által hozott intézkedések nem eredményezték azt, hogy a felperesek a foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságuk értékének 49 %-nál többet kapnának, önmagában olyan súlyos tagállami kötelezettségszegésnek minősül-e, amely a felpereseket kártérítésre jogosítja (azaz annak külön bizonyítása nélkül, hogy a Robins-ügyben hozott ítéletet követő tagállami intézkedések az irányelv 8. cikkéből eredő tagállami kötelezettségek súlyos és nyilvánvaló megsértésének minősülnek)? |
| --- | --- |

7.

A második kérdésre adandó nemleges válasz esetén, az a tény, hogy a Robins-ügyben hozott ítéletet követően a tagállam által hozott intézkedések nem eredményezték azt, hogy a felperesek a foglalkoztatói (kiegészítő) nyugdíjrendszerben megszerzett nyugdíjjogosultságuk értékének 49 %-nál többet kapnának, önmagában olyan súlyos tagállami kötelezettségszegésnek minősül-e, amely a felpereseket kártérítésre jogosítja (azaz annak külön bizonyítása nélkül, hogy a Robins-ügyben hozott ítéletet követő tagállami intézkedések az irányelv 8. cikkéből eredő tagállami kötelezettségek súlyos és nyilvánvaló megsértésének minősülnek)?

---

(1)  A munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelméről szóló, 2008. október 22-i 2008/94/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 283., 36. o.)

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/5

---

A Tribunal Constitucional, Madrid (Spanyolország) által 2011. július 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Stefano Melloni elleni büntetőeljárás — Másik fél az eljárásban: Ministerio Fiscal

(C-399/11. sz. ügy)

2011/C 290/08

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Constitucional

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

A terhelt a büntetőeljárásban: Stefano Melloni

A másik fél az eljárásban: Ministerio Fiscal

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2002/584/IB kerethatározat (1) 4a. cikke (1) bekezdésének a 2009/299/IB kerethatározattal (2) meghatározott hatályos szövegét úgy kell-e értelmezni, hogy az megakadályozza a nemzeti igazságszolgáltatási hatóságokat abban, hogy az ugyanezen rendelkezésben foglalt esetekben az európai elfogatóparancs végrehajtását ahhoz a feltételhez kössék, hogy a kérdéses ítélet felülvizsgálható legyen az átadni kért személy védelemhez való jogának biztosítása érdekében? |
| --- | --- |

1.

A 2002/584/IB kerethatározat (1) 4a. cikke (1) bekezdésének a 2009/299/IB kerethatározattal (2) meghatározott hatályos szövegét úgy kell-e értelmezni, hogy az megakadályozza a nemzeti igazságszolgáltatási hatóságokat abban, hogy az ugyanezen rendelkezésben foglalt esetekben az európai elfogatóparancs végrehajtását ahhoz a feltételhez kössék, hogy a kérdéses ítélet felülvizsgálható legyen az átadni kért személy védelemhez való jogának biztosítása érdekében?

| 2. | Abban az esetben, ha az első kérdésre igenlő válasz adandó, a 2002/584/IB kerethatározat 4a. cikkének (1) bekezdése összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt hatékony jogorvoslathoz való jogból és a méltányos eljáráshoz való jogból, valamint a 48. cikkének (2) bekezdése által biztosított védelemhez való jogból levezethető követelményekkel? |
| --- | --- |

2.

Abban az esetben, ha az első kérdésre igenlő válasz adandó, a 2002/584/IB kerethatározat 4a. cikkének (1) bekezdése összhangban áll-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében foglalt hatékony jogorvoslathoz való jogból és a méltányos eljáráshoz való jogból, valamint a 48. cikkének (2) bekezdése által biztosított védelemhez való jogból levezethető követelményekkel?

| 3. | Abban az esetben, ha a második kérdésre igenlő válasz adandó, a Charta 53. cikkének, a 47. és 48. cikkében elismert jogokkal együttes rendszertani értelmezése lehetővé teszi-e a tagállam számára, hogy a távollétében elítélt személy átadását ahhoz a feltételhez kösse, hogy a kibocsátó államban lehetővé teszik az ítélet felülvizsgálatát, magasabb fokú védelmet biztosítva így ezen jogoknak, mint amilyen az uniós jogból fakadna, abból a célból, hogy elkerülje az olyan értelmezést, amely korlátozza vagy sérti valamely, a tagállam alkotmánya által elismert alapvető jogot? |
| --- | --- |

3.

Abban az esetben, ha a második kérdésre igenlő válasz adandó, a Charta 53. cikkének, a 47. és 48. cikkében elismert jogokkal együttes rendszertani értelmezése lehetővé teszi-e a tagállam számára, hogy a távollétében elítélt személy átadását ahhoz a feltételhez kösse, hogy a kibocsátó államban lehetővé teszik az ítélet felülvizsgálatát, magasabb fokú védelmet biztosítva így ezen jogoknak, mint amilyen az uniós jogból fakadna, abból a célból, hogy elkerülje az olyan értelmezést, amely korlátozza vagy sérti valamely, a tagállam alkotmánya által elismert alapvető jogot?

---

(1)  Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló 2002. június 13-i 2002/584/IB tanácsi kerethatározat (HL L 190., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 34. o.).

(2)  A 2002/584/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB és a 2008/947/IB kerethatározat módosításáról a személyek eljárási jogainak megerősítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően hozott határozatokra való alkalmazásának előmozdítása tekintetében [helyesen: A személyek eljárási jogainak megerősítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően hozott határozatokra való alkalmazásának előmozdítása tekintetében a 2002/584/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB és a 2008/947/IB kerethatározat módosításáról szóló], 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározat (HL L 81., 24. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/6

---

2011. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-403/11. sz. ügy)

2011/C 290/09

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Valero Jordana és I. Hadjiyiannis meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság nem teljesítette a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkének (1), (2), (3) és (6) bekezdéséből (kivéve Katalónia vízgyűjtő kerületének esetét), a 14. cikke (1) bekezdésének c) pontjából (kivéve Katalónia, a Baleár-szigetek, Tenerife, Guadiana, Guadalquivir, az andalúziai mediterrán medence, Tinto–Odiel–Piedras, Guadalete–Barbate, a galíciai partvidék, Miño–Sil, Duero, Kelet–Kantábria és Nyugat-Kantábria vízgyűjtő kerülete vízgyűjtő–gazdálkodási terveinek esetét) és a 15. cikkének (1) bekezdéséből (kivéve Katalónia vízgyűjtő kerületének esetét) eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság nem teljesítette a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 13. cikkének (1), (2), (3) és (6) bekezdéséből (kivéve Katalónia vízgyűjtő kerületének esetét), a 14. cikke (1) bekezdésének c) pontjából (kivéve Katalónia, a Baleár-szigetek, Tenerife, Guadiana, Guadalquivir, az andalúziai mediterrán medence, Tinto–Odiel–Piedras, Guadalete–Barbate, a galíciai partvidék, Miño–Sil, Duero, Kelet–Kantábria és Nyugat-Kantábria vízgyűjtő kerülete vízgyűjtő–gazdálkodási terveinek esetét) és a 15. cikkének (1) bekezdéséből (kivéve Katalónia vízgyűjtő kerületének esetét) eredő kötelezettségeit;

| — | a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az irányelv 13. és 15. cikkének megsértése

Mivel Spanyolország nem fogadta el és nem tette közzé a nemzeti vízgyűjtő–gazdálkodási terveket (kivéve „Katalónia vízgyűjtő” kerületének gazdálkodási tervét), és a Bizottság sem 2010. március 22-ig, az irányelvben előírt határidőig, sem a mai napig nem kapta meg e tervek másolatait. Következésképpen a Bizottság szerint Spanyolország megsértette az irányelv 15. cikkének (1) bekezdését (kivéve „Katalónia vízgyűjtő” kerülete gazdálkodási tervének esetét).

Az irányelv 14. cikkének megsértése

A keretirányelv 13. cikkének (6) bekezdésével együttesen értelmezett, ugyanezen irányelv 14. cikke (1) bekezdésének c) pontjával kapcsolatban a Bizottság úgy véli, hogy a vízgyűjtő–gazdálkodási tervek tervezetének vonatkozásában a nyilvánosság tájékoztatása és részvétele azon túl, hogy „Katalónia vízgyűjtőjén” megvalósult, és ez utóbbi tervét már el is fogadták, a következőkben felsorolt tizenkét másik vízgyűjtő kerületben elkezdődött: Baleár-szigetek, Tenerife, Guadiana, Guadalquivir, az andalúziai mediterrán medence, Tinto–Odiel–Piedras, Guadalete–Barbate, a galíciai partvidék, Miño-Sil, Duero, Kelet–Kantábria és Nyugat-Kantábria.

A Bizottság arra következtet, hogy e tizenhárom vízgyűjtő kerületének esetét kivéve Spanyolország megsértette az irányelv 14. cikke (1) bekezdésének c) pontját.

---

(1)  HL L 327., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 5. kötet, 275. o.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/6

---

A Törvényszék (hetedik tanács) T-176/09. sz., Government of Gibraltar kontra Európai Bizottság ügyben 2011. május 24-én hozott végzése ellen a Government of Gibraltar által 2011. augusztus 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-407/11. P. sz. ügy)

2011/C 290/10

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Government of Gibraltar (képviselők: D. Vaughan QC, M. Llamas Barrister)

A többi fél az eljárásban: Európai Bizottság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, Spanyol Királyság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| a) | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-176/09. sz. ügyben 2011. május 24-én hozott végzését; |
| --- | --- |

a)

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-176/09. sz. ügyben 2011. május 24-én hozott végzését;

| b) | nyilvánítsa a Government of Gibraltar által a T-176/09. sz. ügyben benyújtott keresetet elfogadhatónak; |
| --- | --- |

b)

nyilvánítsa a Government of Gibraltar által a T-176/09. sz. ügyben benyújtott keresetet elfogadhatónak;

| c) | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy az hozzon döntést a Government of Gibraltar keresetének érdemével kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé, hogy az hozzon döntést a Government of Gibraltar keresetének érdemével kapcsolatban;

| d) | másodlagosan a b) és c) pont szerinti kérelemhez, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé azzal, hogy a Törvényszék — az ügy érdemének elbírálásával egyidejűleg — foglalkozzon az elfogadhatósággal kapcsolatos bármely, még fennálló kérdéssel; |
| --- | --- |

d)

másodlagosan a b) és c) pont szerinti kérelemhez, utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé azzal, hogy a Törvényszék — az ügy érdemének elbírálásával egyidejűleg — foglalkozzon az elfogadhatósággal kapcsolatos bármely, még fennálló kérdéssel;

| e) | kötelezze a Bizottságot és Spanyolországot a Government of Gibraltarnak a Bíróság és a Törvényszék előtti eljárásokban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

e)

kötelezze a Bizottságot és Spanyolországot a Government of Gibraltarnak a Bíróság és a Törvényszék előtti eljárásokban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a következő jogalapokra hivatkozva nyújt be fellebbezést a Törvényszék végzése ellen:

| 1. | a Törvényszék megsértette az uniós jogot azzal, hogy a jelen ügyben fennálló körülmények között a tényleges részleges megsemmisítéssel és az elkülönítéssel kapcsolatos jogot alkalmazta, illetve alkalmazta tévesen, mivel a jelen ügyben valamely nyilvántartásnak valamely tulajdon mértéke tekintetében történő helyesbítéséről van szó, nem pedig tényleges részleges megsemmisítésről vagy elkülönítésről; az ES6120032 kódjelű területet egyértelműen helytelenül jelölték ki, illetve az egyértelműen a Spanyolország által adott téves és megtévesztő információkon alapul. Az említett terület alá tartozó területrészeket megfelelő és arányos megsemmisítéssel kell orvosolni; |
| --- | --- |

1.

a Törvényszék megsértette az uniós jogot azzal, hogy a jelen ügyben fennálló körülmények között a tényleges részleges megsemmisítéssel és az elkülönítéssel kapcsolatos jogot alkalmazta, illetve alkalmazta tévesen, mivel a jelen ügyben valamely nyilvántartásnak valamely tulajdon mértéke tekintetében történő helyesbítéséről van szó, nem pedig tényleges részleges megsemmisítésről vagy elkülönítésről; az ES6120032 kódjelű területet egyértelműen helytelenül jelölték ki, illetve az egyértelműen a Spanyolország által adott téves és megtévesztő információkon alapul. Az említett terület alá tartozó területrészeket megfelelő és arányos megsemmisítéssel kell orvosolni;

| 2. | a Törvényszék megsértette az uniós jogot annak megállapításával, hogy a 2009/95 határozatnak (1) a Government of Gibraltar által kért részleges megsemmisítése 1. azt vonná maga után, hogy a Bíróság határozza meg újból az ES6120032 kódjelű terület földrajzi határait, és teljes egészében módosítsa az ES6120032 kódjelű területet, valamint 2. ennélfogva megváltoztatná a 2009/95 határozat tartalmát, a megsemmisítendő rész pedig nyilvánvalóan nem lenne elválasztható a 2009/95 határozat többi részétől; |
| --- | --- |

2.

a Törvényszék megsértette az uniós jogot annak megállapításával, hogy a 2009/95 határozatnak (1) a Government of Gibraltar által kért részleges megsemmisítése 1. azt vonná maga után, hogy a Bíróság határozza meg újból az ES6120032 kódjelű terület földrajzi határait, és teljes egészében módosítsa az ES6120032 kódjelű területet, valamint 2. ennélfogva megváltoztatná a 2009/95 határozat tartalmát, a megsemmisítendő rész pedig nyilvánvalóan nem lenne elválasztható a 2009/95 határozat többi részétől;

| 3. | a Törvényszék megsértette az uniós jogot annak kimondásával, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy az ES6120032 kódjelű terület határainak a Government of Gibraltar által kért módon történő újbóli kijelölése megfelelne az élőhely-irányelv III. mellékletében a közösségi jelentőségű területként történő besorolásra vonatkozóan előírt követelményeknek, holott valójában számos tárgyi és jogi bizonyíték volta arra nézve, hogy a terület ennek minősülne, annak ellenkezőjét soha nem állította az eljárás egyik fele sem, mindennek megállapításával pedig a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat és/vagy a tényeket jogilag helytelenül jellemezte, azokból pedig téves jogi következtetéseket vont le, és/vagy nyilvánvalóan tévesen értékelte a tényeket, továbbá helytelen jogi vizsgálatot alkalmazott, ilyen körülmények között pedig nem megfelelően folytatta le az eljárásokat; |
| --- | --- |

3.

a Törvényszék megsértette az uniós jogot annak kimondásával, hogy nincs bizonyíték arra nézve, hogy az ES6120032 kódjelű terület határainak a Government of Gibraltar által kért módon történő újbóli kijelölése megfelelne az élőhely-irányelv III. mellékletében a közösségi jelentőségű területként történő besorolásra vonatkozóan előírt követelményeknek, holott valójában számos tárgyi és jogi bizonyíték volta arra nézve, hogy a terület ennek minősülne, annak ellenkezőjét soha nem állította az eljárás egyik fele sem, mindennek megállapításával pedig a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat és/vagy a tényeket jogilag helytelenül jellemezte, azokból pedig téves jogi következtetéseket vont le, és/vagy nyilvánvalóan tévesen értékelte a tényeket, továbbá helytelen jogi vizsgálatot alkalmazott, ilyen körülmények között pedig nem megfelelően folytatta le az eljárásokat;

| 4. | a fentieken túlmenően, illetve másodlagosan a Törvényszék — a védelemhez való jogok megsértésével — a Government of Gibraltar érdekeit sértő eljárási szabálysértést követett el, mivel nem biztosított lehetőséget a Government of Gibraltar számára, hogy az eljárás többi fele által benyújtott dokumentumokra vonatkozóan észrevételeket tegyen, és mivel nem ismertetett a Government of Gibraltarral a Spanyolország által benyújtott egyik olyan, a jogvita szempontjából fontos dokumentumot, amelyre a Törvényszék a végzését alapította, ilyen körülmények között pedig nem megfelelően folytatta le az eljárásokat; |
| --- | --- |

4.

a fentieken túlmenően, illetve másodlagosan a Törvényszék — a védelemhez való jogok megsértésével — a Government of Gibraltar érdekeit sértő eljárási szabálysértést követett el, mivel nem biztosított lehetőséget a Government of Gibraltar számára, hogy az eljárás többi fele által benyújtott dokumentumokra vonatkozóan észrevételeket tegyen, és mivel nem ismertetett a Government of Gibraltarral a Spanyolország által benyújtott egyik olyan, a jogvita szempontjából fontos dokumentumot, amelyre a Törvényszék a végzését alapította, ilyen körülmények között pedig nem megfelelően folytatta le az eljárásokat;

| 5. | a fentieken túlmenően, illetve másodlagosan a Törvényszék a Government of Gibraltar érdekeit sértő eljárási szabálysértést követett el, azzal, hogy nem indokolta azon megállapítását, amely szerint nincs bizonyíték arra nézve, hogy az ES6120032 kódjelű terület határainak a Government of Gibraltar által kért módon történő újbóli kijelölése megfelelne az élőhely-irányelv III. mellékletében a közösségi jelentőségű területként történő besorolásra, és/vagy az ennek ellenkezőjét alátámasztó érdemi bizonyíték figyelmen kívül hagyására vagy elutasítására vonatkozóan előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

5.

a fentieken túlmenően, illetve másodlagosan a Törvényszék a Government of Gibraltar érdekeit sértő eljárási szabálysértést követett el, azzal, hogy nem indokolta azon megállapítását, amely szerint nincs bizonyíték arra nézve, hogy az ES6120032 kódjelű terület határainak a Government of Gibraltar által kért módon történő újbóli kijelölése megfelelne az élőhely-irányelv III. mellékletében a közösségi jelentőségű területként történő besorolásra, és/vagy az ennek ellenkezőjét alátámasztó érdemi bizonyíték figyelmen kívül hagyására vagy elutasítására vonatkozóan előírt követelményeknek.

---

(1)  A mediterrán biogeográfiai régió közösségi jelentőségű természeti területeit tartalmazó, második alkalommal frissített jegyzék elfogadásáról szóló, 2008. december 12-i 2009/95/EK bizottsági határozat (az értesítés a C(2008) 8049. sz. dokumentummal történt) (HL 2009. L 43., 393. o.)

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/7

---

Az Audiencia Provincial de Barcelona (Spanyolország) által 2011. augusztus 1-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pedro Espada Sánchez és társai kontra Iberia Líneas Aéreas de España S.A.

(C-410/11. sz. ügy)

2011/C 290/11

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Provincial de Barcelona

Az alapeljárás felei

Felperes: Pedro Espada Sánchez és társai

Alperes: Iberia Líneas Aéreas de España S.A.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az egyes utasokra számított összeg felső határaként kell-e értelmezni a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló Montreáli Egyezmény 3. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 22. cikkének (2) bekezdésében — a poggyász megsemmisülése, elvesztése, vagy sérülése esetén a fuvarozó felelőssége vonatkozásában — utasonként megállapított 1 000 különleges lehívási jogra korlátozott összeghatárt, amennyiben többen utaznak együtt és közös poggyászt adnak fel, függetlenül attól, hogy a feladott poggyászok száma kevesebb, mint a tényleges utasoké? |
| --- | --- |

1.

Az egyes utasokra számított összeg felső határaként kell-e értelmezni a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló Montreáli Egyezmény 3. cikkének (3) bekezdésével összefüggésben értelmezett 22. cikkének (2) bekezdésében — a poggyász megsemmisülése, elvesztése, vagy sérülése esetén a fuvarozó felelőssége vonatkozásában — utasonként megállapított 1 000 különleges lehívási jogra korlátozott összeghatárt, amennyiben többen utaznak együtt és közös poggyászt adnak fel, függetlenül attól, hogy a feladott poggyászok száma kevesebb, mint a tényleges utasoké?

| 2. | Vagy ellenkező esetben, úgy kell e értelmezni a hivatkozott rendelkezésbe foglalt, említett kártérítési összeghatárt, hogy minden egyes feladott poggyász után kizárólag egy utas lehet jogosult a kártérítésre, és ebből következően az egy utasra meghatározott legmagasabb összeghatárt kell alkalmazni, noha bizonyított, hogy a címkével rendelkező, elveszett poggyász több utast illet meg? |
| --- | --- |

2.

Vagy ellenkező esetben, úgy kell e értelmezni a hivatkozott rendelkezésbe foglalt, említett kártérítési összeghatárt, hogy minden egyes feladott poggyász után kizárólag egy utas lehet jogosult a kártérítésre, és ebből következően az egy utasra meghatározott legmagasabb összeghatárt kell alkalmazni, noha bizonyított, hogy a címkével rendelkező, elveszett poggyász több utast illet meg?

---

Törvényszék

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/9

---

2011. július 8-án benyújtott kereset — Lengyelország kontra Bizottság

(T-370/11. sz. ügy)

2011/C 290/12

Az eljárás nyelve: lengyel

Felek

Felperes: Lengyel Köztársaság (képviselő: M. Szpunar helyettes államtitkár)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozatot (az értesítés a C(2011) 2772. számú dokumentummal történt) (HL L 130., 2011.5.17., 1. o.); |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló, 2011. április 27-i 2011/278/EU bizottsági határozatot (az értesítés a C(2011) 2772. számú dokumentummal történt) (HL L 130., 2011.5.17., 1. o.);

| — | az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes az alábbi jogalapokra hivatkozik:

| 1. | Az első jogalap






  — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikke (2) bekezdése második albekezdése és 192. cikke (2) bekezdése c) pontja összefüggő rendelkezéseinek megsértésén alapul, amennyiben a Bizottság figyelmen kívül hagyta az egyes tagállamok sajátosságait a tüzelőanyagok tekintetében, és a termékek kibocsátási referenciaértékeinek kiszámítása a földgáz referencia-hatékonyságának felhasználásával történt, mivel a Bizottság ezt a tüzelőanyagot használta referencia-tüzelőanyagnak. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikke (2) bekezdése második albekezdése és 192. cikke (2) bekezdése c) pontja összefüggő rendelkezéseinek megsértésén alapul, amennyiben a Bizottság figyelmen kívül hagyta az egyes tagállamok sajátosságait a tüzelőanyagok tekintetében, és a termékek kibocsátási referenciaértékeinek kiszámítása a földgáz referencia-hatékonyságának felhasználásával történt, mivel a Bizottság ezt a tüzelőanyagot használta referencia-tüzelőanyagnak.

| 2. | A második jogalap






  — | az egyenlő bánásmód elvének megsértésén és az EUMSZ 191. cikk (2) és (3) bekezdése összefüggő rendelkezéseinek megsértésén alapul, amennyiben a Bizottság a megtámadott határozat kidolgozása során nem vette figyelembe az Európai Unió különböző régióinak helyzete közötti különbségeket. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap

—

az egyenlő bánásmód elvének megsértésén és az EUMSZ 191. cikk (2) és (3) bekezdése összefüggő rendelkezéseinek megsértésén alapul, amennyiben a Bizottság a megtámadott határozat kidolgozása során nem vette figyelembe az Európai Unió különböző régióinak helyzete közötti különbségeket.

| 3. | A harmadik jogalap






  — | az EUSZ 5. cikk (4) bekezdésének (arányosság elve) megsértésén alapul, amennyiben a megtámadott határozatban a Bizottság a termékek kibocsátási referenciaértékeit sokkal korlátozottabb szinten határozta meg, mint ami a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap

—

az EUSZ 5. cikk (4) bekezdésének (arányosság elve) megsértésén alapul, amennyiben a megtámadott határozatban a Bizottság a termékek kibocsátási referenciaértékeit sokkal korlátozottabb szinten határozta meg, mint ami a 2003/87/EK irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges.

| 4. | A negyedik jogalap






  — | a 2003/87/EK irányelv 10a. cikke és 1. cikke összefüggő rendelkezéseinek megsértésén, valamint azon alapul, hogy az Európai Bizottság nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott intézkedés elfogadására. |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap

—

a 2003/87/EK irányelv 10a. cikke és 1. cikke összefüggő rendelkezéseinek megsértésén, valamint azon alapul, hogy az Európai Bizottság nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott intézkedés elfogadására.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/9

---

2011. július 22-én benyújtott kereset — Iran Transfo kontra Tanács

(T-392/11. sz. ügy)

2011/C 290/13

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Iran Transfo (Teherán, Irán) (képviselő: K. Kleinschmidt ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot a felperesre vonatkozó részében;

| — | hozzon pervezető intézkedést a Törvényszék eljárási szabályzata 64. cikkének értelmében, amelynek keretében felhívja a felperest arra, hogy nyújtson be a vitatott határozattal kapcsolatos minden dokumentumot, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

hozzon pervezető intézkedést a Törvényszék eljárási szabályzata 64. cikkének értelmében, amelynek keretében felhívja a felperest arra, hogy nyújtson be a vitatott határozattal kapcsolatos minden dokumentumot, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok megsértésére alapított jogalap
  A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) által biztosított jogait megsértették. A Charta 16. cikke biztosítja a vállalkozás szabadságát az Európai Unióban, a 17. cikk pedig biztosítja a jogszerűen szerzett tulajdon használatát, és különösen az azzal való rendelkezést az Európai Unióban. A Charta 20. és 21. cikke biztosítja a felperes egyenlő bánásmódhoz való jogát és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmát.
  A vitatott határozat kizárja a felperest a kereskedelemben való részvételből az Európai Unióban. A felperes gazdasági megélhetése ezért veszélyben van. A felperes az Európai Unió gazdasági területéről történő szállításoktól függ.
  Nem fűződik közérdek a felperes vállalkozási szabadságának, tulajdonjogának, egyenlő bánásmódhoz való jogának és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmának korlátozásához. Konkrétabban nincs az alperes határozatát, és a felperes alapvető jogaiba az alapján való beavatkozást igazoló bizonyíték. A felperes különösen nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben és/vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében. |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok megsértésére alapított jogalap

A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) által biztosított jogait megsértették. A Charta 16. cikke biztosítja a vállalkozás szabadságát az Európai Unióban, a 17. cikk pedig biztosítja a jogszerűen szerzett tulajdon használatát, és különösen az azzal való rendelkezést az Európai Unióban. A Charta 20. és 21. cikke biztosítja a felperes egyenlő bánásmódhoz való jogát és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

A vitatott határozat kizárja a felperest a kereskedelemben való részvételből az Európai Unióban. A felperes gazdasági megélhetése ezért veszélyben van. A felperes az Európai Unió gazdasági területéről történő szállításoktól függ.

Nem fűződik közérdek a felperes vállalkozási szabadságának, tulajdonjogának, egyenlő bánásmódhoz való jogának és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmának korlátozásához. Konkrétabban nincs az alperes határozatát, és a felperes alapvető jogaiba az alapján való beavatkozást igazoló bizonyíték. A felperes különösen nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben és/vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében.

| 2. | A második, a vitatott határozat alapjául szolgáló tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap
  A felperes nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében. |
| --- | --- |

2.

A második, a vitatott határozat alapjául szolgáló tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap

A felperes nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében.

| 3. | A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap
  Az alperes nem tartotta tiszteletben az arányosság elvét a határozatában. A felperes azonban nem zárhatja ki azon lehetőséget, hogy azon energiaellátó, amelynek szállít, a szerződést megszegve és az ő tudta nélkül eladta a transzformátorokat az iráni Atomenergia Ügynökségnek. Az iráni Atomenergia Ügynökség könnyen szerezhetett volna megfelelő transzformátorokat a világpiacon vagy az Európai Unió piacán. A szóban forgó közepes feszültségű transzformátort minden jelentős gyártó gyártja és értékesíti az egész világon, így Iránban is. Ezenkívül kiterjedt világkereskedelem folyik a használt transzformátorokkal, amelyek jellemzői megfelelnek a felperes által gyártott transzformátorok jellemzőinek. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

Az alperes nem tartotta tiszteletben az arányosság elvét a határozatában. A felperes azonban nem zárhatja ki azon lehetőséget, hogy azon energiaellátó, amelynek szállít, a szerződést megszegve és az ő tudta nélkül eladta a transzformátorokat az iráni Atomenergia Ügynökségnek. Az iráni Atomenergia Ügynökség könnyen szerezhetett volna megfelelő transzformátorokat a világpiacon vagy az Európai Unió piacán. A szóban forgó közepes feszültségű transzformátort minden jelentős gyártó gyártja és értékesíti az egész világon, így Iránban is. Ezenkívül kiterjedt világkereskedelem folyik a használt transzformátorokkal, amelyek jellemzői megfelelnek a felperes által gyártott transzformátorok jellemzőinek.

| 4. | A negyedik, a védelemhez való jog állítólagos megsértésére alapított jogalap
  A vitatott határozat I. mellékletének 16. pontjában megállapított indokolás érthetetlen a felperes számára, és az alperes nem közölt igazolható indokokat a felperessel, aminek eredményeként a felperes védelemhez való joga és tényleges jogvédelemhez való joga sérült. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a védelemhez való jog állítólagos megsértésére alapított jogalap

A vitatott határozat I. mellékletének 16. pontjában megállapított indokolás érthetetlen a felperes számára, és az alperes nem közölt igazolható indokokat a felperessel, aminek eredményeként a felperes védelemhez való joga és tényleges jogvédelemhez való joga sérült.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/10

---

Az F-59/10. sz., Barthel és társai kontra Bíróság ügyben 2011. május 10-én hozott ítélet ellen Yvette Barthel és társai által 2011. július 25-én benyújtott fellebbezés

(T-398/11. P. sz. ügy)

2011/C 290/14

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbezők: Yvette Barthel (Arlon, Belgium), Marianne Reiffers (Olm, Luxemburg) és Lieven Massez (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis, É. Marchal és D. Abreu Caldas ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: az Európai Unió Bírósága

A fellebbezők kérelmei

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-59/10. sz., Barthel és társai kontra Bíróság ügyben 2011. május 10-én hozott, a fellebbezők keresetét mint elfogadhatatlant elutasító ítéletét; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-59/10. sz., Barthel és társai kontra Bíróság ügyben 2011. május 10-én hozott, a fellebbezők keresetét mint elfogadhatatlant elutasító ítéletét;

| — | nyilvánítsa a keresetet elfogadhatatlannak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a keresetet elfogadhatatlannak;

| — | az ügyet utalja vissza a Közszolgálati Törvényszék elé, hogy az a jogszabályoknak megfelelően határozzon az ügy érdemét illetően; |
| --- | --- |

—

az ügyet utalja vissza a Közszolgálati Törvényszék elé, hogy az a jogszabályoknak megfelelően határozzon az ügy érdemét illetően;

| — | a költségekről egyelőre ne határozzon. |
| --- | --- |

—

a költségekről egyelőre ne határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésük alátámasztására a fellebbezők két jogalapra hivatkoznak:

| 1. | Az első jogalap egyrészt az indokolási kötelezettség megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék azáltal, hogy mint elfogadhatatlant elutasította a fellebbezők keresetét, megsértette az EUMSZ 296. cikket és az Európai Unió Bírósága alapokmánya 36. cikkének első mondatát, valamint az alapokmány I. melléklete 7. cikkének (1) bekezdését, amikor nem vizsgálta meg az elé tárt összes jogsértést és nem tette lehetővé a fellebbezők számára, hogy megismerjék az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikke (2) bekezdésének a személyzeti szabályzat 91. cikkéhez viszonyított a contrario értelmezésének jogellenességére vonatkozó jogalap elutasításának indokait, másrészt azon jog megsértésére, hogy bármely sérelmet okozó aktussal szemben benyújtott panasszal a Bírósághoz lehet fordulni azon naptól számított három hónapos határidőn belül, amikor e határozatot a 90. cikk (2) bekezdésének második franciabekezdése értelmében vele közölték. Mivel nem foglalkozott a fellebbezők által megsemmisítés iránti keresetükben hivatkozott minden jogalappal és érvvel, a Közszolgálati Törvényszék megsértette a végzés indokolására vonatkozó kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap egyrészt az indokolási kötelezettség megsértésére vonatkozik annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék azáltal, hogy mint elfogadhatatlant elutasította a fellebbezők keresetét, megsértette az EUMSZ 296. cikket és az Európai Unió Bírósága alapokmánya 36. cikkének első mondatát, valamint az alapokmány I. melléklete 7. cikkének (1) bekezdését, amikor nem vizsgálta meg az elé tárt összes jogsértést és nem tette lehetővé a fellebbezők számára, hogy megismerjék az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata 90. cikke (2) bekezdésének a személyzeti szabályzat 91. cikkéhez viszonyított a contrario értelmezésének jogellenességére vonatkozó jogalap elutasításának indokait, másrészt azon jog megsértésére, hogy bármely sérelmet okozó aktussal szemben benyújtott panasszal a Bírósághoz lehet fordulni azon naptól számított három hónapos határidőn belül, amikor e határozatot a 90. cikk (2) bekezdésének második franciabekezdése értelmében vele közölték. Mivel nem foglalkozott a fellebbezők által megsemmisítés iránti keresetükben hivatkozott minden jogalappal és érvvel, a Közszolgálati Törvényszék megsértette a végzés indokolására vonatkozó kötelezettségét.

| 2. | A második jogalap téves jogalkalmazásra vonatkozik annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék azt állapította meg, hogy a fellebbezők kérelmét elutasító 2009. október 26-i határozat a hallgatólagos elutasító határozatot pusztán megerősítő aktusnak minősült, miközben a válasz késedelmét a Bíróság valamely szolgálatától kért belső véleményre való várakozás indokolta, amely lehetővé tette a Bíróság számára annak megvizsgálását, hogy a fellebbező felek a személyzeti szabályzat 56a. cikke értelmében megfeleltek-e a váltott műszakért járó juttatás feltételeinek. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap téves jogalkalmazásra vonatkozik annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék azt állapította meg, hogy a fellebbezők kérelmét elutasító 2009. október 26-i határozat a hallgatólagos elutasító határozatot pusztán megerősítő aktusnak minősült, miközben a válasz késedelmét a Bíróság valamely szolgálatától kért belső véleményre való várakozás indokolta, amely lehetővé tette a Bíróság számára annak megvizsgálását, hogy a fellebbező felek a személyzeti szabályzat 56a. cikke értelmében megfeleltek-e a váltott műszakért járó juttatás feltételeinek.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/11

---

2011. július 25-én benyújtott kereset — Turbo kontra Tanács

(T-404/11. sz. ügy)

2011/C 290/15

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Turbo Compressor Manufacturer (Teherán, Irán) (képviselő: K. Kleinschmidt ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot a felperesre vonatkozó részében;

| — | hozzon pervezető intézkedést a Törvényszék eljárási szabályzata 64. cikkének értelmében, amelynek keretében felhívja a felperest arra, hogy nyújtson be a vitatott határozattal kapcsolatos minden dokumentumot, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

hozzon pervezető intézkedést a Törvényszék eljárási szabályzata 64. cikkének értelmében, amelynek keretében felhívja a felperest arra, hogy nyújtson be a vitatott határozattal kapcsolatos minden dokumentumot, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő jogalapokra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok megsértésére alapított jogalap
  A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) által biztosított jogait megsértették. A Charta 16. cikke biztosítja a vállalkozás szabadságát az Európai Unióban, a 17. cikk pedig biztosítja a jogszerűen szerzett tulajdon használatát, és különösen az azzal való rendelkezést az Európai Unióban. A Charta 20. és 21. cikke biztosítja a felperes egyenlő bánásmódhoz való jogát és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmát.
  A vitatott határozat kizárja a felperest a kereskedelemben való részvételből az Európai Unióban. A felperes gazdasági megélhetése ezért veszélyben van. A felperes az Európai Unió gazdasági területéről történő szállításoktól függ.
  Nem fűződik közérdek a felperes vállalkozási szabadságának, tulajdonjogának, egyenlő bánásmódhoz való jogának és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmának korlátozásához. Konkrétabban nincs az alperes határozatát, és a felperes alapvető jogaiba az alapján való beavatkozást igazoló bizonyíték. A felperes különösen nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben és/vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében.
  Félreértés történt. A vitatott határozatban SATAK-nak nevezett vállalat nem azonos a felperessel. A SATAK a felperesen kívüli harmadik személy. A felperes azon tényt, hogy a vitatott határozattal felvették az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében szereplő listára, pusztán azzal tudja magyarázni, hogy összetévesztették egy másik vállalattal, amely ellenőrzi a „SATAK”-ot, vagy egy hasonló nevű vállalattal. |
| --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított jogok megsértésére alapított jogalap

A felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) által biztosított jogait megsértették. A Charta 16. cikke biztosítja a vállalkozás szabadságát az Európai Unióban, a 17. cikk pedig biztosítja a jogszerűen szerzett tulajdon használatát, és különösen az azzal való rendelkezést az Európai Unióban. A Charta 20. és 21. cikke biztosítja a felperes egyenlő bánásmódhoz való jogát és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmát.

A vitatott határozat kizárja a felperest a kereskedelemben való részvételből az Európai Unióban. A felperes gazdasági megélhetése ezért veszélyben van. A felperes az Európai Unió gazdasági területéről történő szállításoktól függ.

Nem fűződik közérdek a felperes vállalkozási szabadságának, tulajdonjogának, egyenlő bánásmódhoz való jogának és a vele szembeni hátrányos megkülönböztetés tilalmának korlátozásához. Konkrétabban nincs az alperes határozatát, és a felperes alapvető jogaiba az alapján való beavatkozást igazoló bizonyíték. A felperes különösen nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben és/vagy az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek kifejlesztésében.

Félreértés történt. A vitatott határozatban SATAK-nak nevezett vállalat nem azonos a felperessel. A SATAK a felperesen kívüli harmadik személy. A felperes azon tényt, hogy a vitatott határozattal felvették az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében szereplő listára, pusztán azzal tudja magyarázni, hogy összetévesztették egy másik vállalattal, amely ellenőrzi a „SATAK”-ot, vagy egy hasonló nevű vállalattal.

| 2. | A második, a vitatott határozat alapjául szolgáló tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap
  A felperes nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek vagy más hordozóeszközök kifejlesztésében és/vagy az azokkal való kereskedelemben. |
| --- | --- |

2.

A második, a vitatott határozat alapjául szolgáló tények nyilvánvalóan téves értékelésére alapított jogalap

A felperes nem vesz részt atomfegyverek elterjedésének veszélyével járó tevékenységekben, az atomfegyverek célba juttatására szolgáló rendszerek vagy más hordozóeszközök kifejlesztésében és/vagy az azokkal való kereskedelemben.

| 3. | A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap
  Az alperes nem tartotta tiszteletben az arányosság elvét a határozatában. A felperes csak a „SATAK” és az „iráni nukleáris program” kulcsszavak internetes kutatásai alapján feltételezheti, hogy a 2011/299/KKBP határozat I. B mellékletének 31. pontjában azonosított szállítás 6 szovjet típusú, 6 KH-55(SM) légi indítású cirkálórakétát foglal magában, amelyeket Irán állítólag Ukrajnából szerzett be 2001-ben vagy 2002-ben.
  A felperesnek nincsenek üzleti ügyei az ukrajnai UkrSpetzExport állami vállalattal, és nem importál szovjet típusú, KH-55(SM) légi indítású cirkálórakétákat, vagy egyéb fegyvereket, illetve hordozóeszközöket sem.
  A felperes nem a vitatott határozat I. B melléklete 31. pontjában „SATAK” néven meghatározott vállalat. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap

Az alperes nem tartotta tiszteletben az arányosság elvét a határozatában. A felperes csak a „SATAK” és az „iráni nukleáris program” kulcsszavak internetes kutatásai alapján feltételezheti, hogy a 2011/299/KKBP határozat I. B mellékletének 31. pontjában azonosított szállítás 6 szovjet típusú, 6 KH-55(SM) légi indítású cirkálórakétát foglal magában, amelyeket Irán állítólag Ukrajnából szerzett be 2001-ben vagy 2002-ben.

A felperesnek nincsenek üzleti ügyei az ukrajnai UkrSpetzExport állami vállalattal, és nem importál szovjet típusú, KH-55(SM) légi indítású cirkálórakétákat, vagy egyéb fegyvereket, illetve hordozóeszközöket sem.

A felperes nem a vitatott határozat I. B melléklete 31. pontjában „SATAK” néven meghatározott vállalat.

| 4. | A negyedik, a védelemhez való jog állítólagos megsértésére alapított jogalap
  A vitatott határozat I. B mellékletének 31. pontjában megállapított indokolás érthetetlen a felperes számára, és az alperes nem közölt igazolható indokokat a felperessel, aminek eredményeként a felperes védelemhez való joga és tényleges jogvédelemhez való joga sérült. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a védelemhez való jog állítólagos megsértésére alapított jogalap

A vitatott határozat I. B mellékletének 31. pontjában megállapított indokolás érthetetlen a felperes számára, és az alperes nem közölt igazolható indokokat a felperessel, aminek eredményeként a felperes védelemhez való joga és tényleges jogvédelemhez való joga sérült.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/12

---

2011. július 31-én benyújtott kereset — Ocean Capital Administration és társai kontra Tanács

(T-420/11. sz. ügy)

2011/C 290/16

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Ocean Capital Administration GmbH (Hamburg, Németország), First Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), First Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Second Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Second Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Third Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Third Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Fourth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Fourth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Fifth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Fifth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Sixth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Sixth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Seventh Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Seventh Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Eighth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Eighth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Ninth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Ninth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Tenth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Tenth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Eleventh Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Eleventh Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Twelfth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Twelfth Ocean GmbH & Co. KG (Hamburg, Németország), Thirteenth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Fourteenth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Fifteenth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Sixteenth Ocean Administration GmbH (Hamburg, Németország), Kerman Shipping Co. Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Woking Shipping Investments Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Shere Shipping Co. Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Tongham Shipping Co. Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Uppercourt Shipping Co. Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Vobster Shipping Co. Ltd (Valletta, Máltai Köztársaság), Lancelin Shipping Co. Ltd (Limassol, Ciprusi Köztársaság) (képviselők: F. Randolph barrister, M. Lester barrister és M. Taher solicitor)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg 2011. május 23-i 503/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (1) és a 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot (2), amennyiben az azokban foglalt intézkedések a felperesekre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg 2011. május 23-i 503/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (1) és a 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozatot (2), amennyiben az azokban foglalt intézkedések a felperesekre vonatkoznak;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvalóan tévesen határozott úgy, hogy a felperesek megfelelnek a listára való felvétel követelményeinek, amennyiben:






  — | az alperes kizárólag azon állítások alapján határozott úgy, hogy a felpereseket felveszi a listára, hogy azok az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) „tulajdonában” vagy „ellenőrzése alatt állnak” vagy hogy az IRISL „leányvállalatai” vagy „holdingtársaságai”; és |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvalóan tévesen határozott úgy, hogy a felperesek megfelelnek a listára való felvétel követelményeinek, amennyiben:

—

az alperes kizárólag azon állítások alapján határozott úgy, hogy a felpereseket felveszi a listára, hogy azok az Islamic Republic of Iran Shipping Lines (IRISL) „tulajdonában” vagy „ellenőrzése alatt állnak” vagy hogy az IRISL „leányvállalatai” vagy „holdingtársaságai”; és

| — | az alperes nem végezte el a tények esetről esetre történő vizsgálatát minden egyes felperes esetében (vagy ha igen, akkor tévedett) annak meghatározása érdekében, hogy valószínű e, hogy mindegyiküket az IRISL lel szembeni korlátozó intézkedések kijátszására ösztönözhette az állítólag az egyes felperesek felett az IRISL által gyakorolt befolyás. |
| --- | --- |

—

az alperes nem végezte el a tények esetről esetre történő vizsgálatát minden egyes felperes esetében (vagy ha igen, akkor tévedett) annak meghatározása érdekében, hogy valószínű e, hogy mindegyiküket az IRISL lel szembeni korlátozó intézkedések kijátszására ösztönözhette az állítólag az egyes felperesek felett az IRISL által gyakorolt befolyás.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a vitatott intézkedések sértik a felperesek tisztességes eljáráshoz és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, amennyiben:






  — | ezen intézkedések nem rendelkeznek a vagyonuk befagyasztására vonatkozó határozat alapjául szolgáló bizonyítékok velük való közlésére irányuló vagy a bizonyítékokról való érdemi nyilatkozást számukra lehetővé tevő eljárásról; |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a vitatott intézkedések sértik a felperesek tisztességes eljáráshoz és hatékony bírói jogvédelemhez való jogát, amennyiben:

—

ezen intézkedések nem rendelkeznek a vagyonuk befagyasztására vonatkozó határozat alapjául szolgáló bizonyítékok velük való közlésére irányuló vagy a bizonyítékokról való érdemi nyilatkozást számukra lehetővé tevő eljárásról;

| — | a vitatott intézkedésekben közölt indokok csak általánosak és megalapozatlanok; valamint |
| --- | --- |

—

a vitatott intézkedésekben közölt indokok csak általánosak és megalapozatlanok; valamint

| — | az alperes nem szolgált elég információval ahhoz, hogy ténylegesen lehetővé tegye a felperesek számára álláspontjuk kifejtését válaszul. |
| --- | --- |

—

az alperes nem szolgált elég információval ahhoz, hogy ténylegesen lehetővé tegye a felperesek számára álláspontjuk kifejtését válaszul.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem szolgált elegendő indokolással a felpereseknek a vitatott aktusokba történő felvételével kapcsolatban, megsértve ezáltal azon kötelezettségét, hogy a határozatát igazoló tényleges és konkrét okokat egyértelműen megjelölje. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem szolgált elegendő indokolással a felpereseknek a vitatott aktusokba történő felvételével kapcsolatban, megsértve ezáltal azon kötelezettségét, hogy a határozatát igazoló tényleges és konkrét okokat egyértelműen megjelölje.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy a vitatott intézkedések a felperesek tulajdonhoz való jogának, valamint vállalkozási szabadságának igazolatlan és aránytalan korlátozását jelentik, amennyiben:






  — | a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó intézkedések jelentős és tartós hatást gyakorolnak az alapvető jogaikra; |
| --- | --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy a vitatott intézkedések a felperesek tulajdonhoz való jogának, valamint vállalkozási szabadságának igazolatlan és aránytalan korlátozását jelentik, amennyiben:

—

a pénzeszközök befagyasztására vonatkozó intézkedések jelentős és tartós hatást gyakorolnak az alapvető jogaikra;

| — | a felperesek listára való felvétele nem áll ésszerű összefüggésben a vitatott intézkedések céljával, nevezetesen a korlátozó intézkedések kijátszásának megakadályozásával; és |
| --- | --- |

—

a felperesek listára való felvétele nem áll ésszerű összefüggésben a vitatott intézkedések céljával, nevezetesen a korlátozó intézkedések kijátszásának megakadályozásával; és

| — | az alperes nem bizonyította, hogy a teljes vagyonbefagyasztás a legkevésbé súlyos módja az ilyen cél biztosításának, sem azt, hogy a felpereseket ért nagyon jelentős sérelem igazolható és arányos. |
| --- | --- |

—

az alperes nem bizonyította, hogy a teljes vagyonbefagyasztás a legkevésbé súlyos módja az ilyen cél biztosításának, sem azt, hogy a felpereseket ért nagyon jelentős sérelem igazolható és arányos.

---

(1)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 961/2010/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2011. május 23-i 503/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2011. L 136., 26. o.; helyesbítés: HL L 164., 2011.6.24., 22. o.).

(2)  Az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. május 23-i 2011/299/KKBP tanácsi határozat (HL 2011. L 136., 65. o.; helyesbítés: HL L 164., 2011.6.24., 19. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/13

---

2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Computer Resources kontra Kiadóhivatal

(T-422/11. sz. ügy)

2011/C 290/17

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Computer Resources International (Dommeldange, Luxemburg) (képviselő: S. Pappas ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Kiadóhivatala

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Unió Kiadóhivatala 2011. július 22-i azon határozatát, amely elutasította a felperes által a „Számítógépes szolgáltatások — softwarefejlesztés, -karbantartás, -tanácsadás és segítségnyújtás különböző típusú IT alkalmazások számára” AO 10340. számú közbeszerzési eljárás (HL 2011/S 66-106099) keretében tett ajánlatokat; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Unió Kiadóhivatala 2011. július 22-i azon határozatát, amely elutasította a felperes által a „Számítógépes szolgáltatások — softwarefejlesztés, -karbantartás, -tanácsadás és segítségnyújtás különböző típusú IT alkalmazások számára” AO 10340. számú közbeszerzési eljárás (HL 2011/S 66-106099) keretében tett ajánlatokat; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a lényeges alaki követelmények alperes általi figyelmen kívül hagyására alapított jogalap, mivel a megtámadott határozat nem tartalmaz semmilyen indokolást azon különös indokok tekintetében, amelyeket az ajánlatkérő figyelembe vett annak megállapításakor, hogy a felperes ajánlata kirívóan alacsony volt. |
| --- | --- |

1.

Az első, a lényeges alaki követelmények alperes általi figyelmen kívül hagyására alapított jogalap, mivel a megtámadott határozat nem tartalmaz semmilyen indokolást azon különös indokok tekintetében, amelyeket az ajánlatkérő figyelembe vett annak megállapításakor, hogy a felperes ajánlata kirívóan alacsony volt.

| 2. | A második, a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (1) 139. cikkében meghatározott, alkalmazandó eljárás alperes általi megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, a 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (1) 139. cikkében meghatározott, alkalmazandó eljárás alperes általi megsértésére alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes visszaélt a hatáskörrel vagy nem megfelelő jogi alap alapján hozta meg határozatát, vagy legalábbis tévedett az indokolását érintően, mivel a felperes által adott felvilágosítást nem értette meg és megválaszolatlanul hagyta. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy az alperes visszaélt a hatáskörrel vagy nem megfelelő jogi alap alapján hozta meg határozatát, vagy legalábbis tévedett az indokolását érintően, mivel a felperes által adott felvilágosítást nem értette meg és megválaszolatlanul hagyta.

---

(1)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL 2002. L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 145. o.; helyesbítés: HL L 345., 2005.12.28., 35. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/13

---

2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács

(T-432/11. sz. ügy)

2011/C 290/18

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rami Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot, valamint e határozat későbbi végrehajtási aktusait, amelyek továbbra is szerepeltetik a felperest a korlátozó intézkedések által érintett személyek listáján, valamint a 2011. május 9-i 442/2011/EU tanácsi rendeletet és későbbi végrehajtási aktusait annyiban, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot, valamint e határozat későbbi végrehajtási aktusait, amelyek továbbra is szerepeltetik a felperest a korlátozó intézkedések által érintett személyek listáján, valamint a 2011. május 9-i 442/2011/EU tanácsi rendeletet és későbbi végrehajtási aktusait annyiban, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított védelemhez való jog, valamint hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított védelemhez való jog, valamint hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, amennyiben a felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy a megadott indokolás nem tett eleget az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által előírt, az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, amennyiben a felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy a megadott indokolás nem tett eleget az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által előírt, az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott intézkedések nem igazolható és aránytalan módon korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által biztosított tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. és 10. cikke által biztosított, becsületének és jóhírnevének tiszteletben tartásához való jogát, és végül az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke által biztosított ártatlanság vélelme elvét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott intézkedések nem igazolható és aránytalan módon korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által biztosított tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. és 10. cikke által biztosított, becsületének és jóhírnevének tiszteletben tartásához való jogát, és végül az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke által biztosított ártatlanság vélelme elvét.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/14

---

2011. augusztus 2-án benyújtott kereset — Makhlouf kontra Tanács

(T-433/11. sz. ügy)

2011/C 290/19

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Ehab Makhlouf (Damaszkusz, Szíria) (képviselő: E. Ruchat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a felperes keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot, valamint e határozat későbbi végrehajtási aktusait (és különösen a 2011. május 23-i 2011/302/KKBP tanácsi határozatot, amely előírja a felperesnek a 2011/273/KKBP határozat által előírt korlátozó intézkedések által érintett személyek listájára történő felvételét), valamint a 2011. május 9-i 442/2011/EU tanácsi rendeletet és későbbi végrehajtási aktusait (nevezetesen a 2011. május 23-i 504/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet és annak helyesbítését) annyiban, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2011. május 9-i 2011/273/KKBP tanácsi határozatot, valamint e határozat későbbi végrehajtási aktusait (és különösen a 2011. május 23-i 2011/302/KKBP tanácsi határozatot, amely előírja a felperesnek a 2011/273/KKBP határozat által előírt korlátozó intézkedések által érintett személyek listájára történő felvételét), valamint a 2011. május 9-i 442/2011/EU tanácsi rendeletet és későbbi végrehajtási aktusait (nevezetesen a 2011. május 23-i 504/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet és annak helyesbítését) annyiban, amennyiben azok a felperesre vonatkoznak;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított védelemhez való jog, valamint hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: EJEE) 6. és 13. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 47. cikke által biztosított védelemhez való jog, valamint hatékony bírói jogvédelemhez való jog megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, amennyiben a felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy a megadott indokolás nem tett eleget az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által előírt, az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az indokolási kötelezettség megsértésén alapul, amennyiben a felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy a megadott indokolás nem tett eleget az EJEE 6. cikke, az EUMSZ 296. cikk, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke által előírt, az Európai Unió intézményeit terhelő kötelezettségnek.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott intézkedések nem igazolható és aránytalan módon korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által biztosított tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. és 10. cikke által biztosított, becsületének és jóhírnevének tiszteletben tartásához való jogát, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15. és 16. cikke által biztosított vállalkozási szabadságát, valamint gazdasági tevékenysége gyakorlásához való jogát, és végül az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke által biztosított ártatlanság vélelme elvét. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a megtámadott intézkedések nem igazolható és aránytalan módon korlátozzák a felperes alapvető jogait, különösen az EJEE első kiegészítő jegyzőkönyvének 1. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikke által biztosított tulajdonhoz való jogát, az EJEE 8. és 10. cikke által biztosított, becsületének és jóhírnevének tiszteletben tartásához való jogát, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 15. és 16. cikke által biztosított vállalkozási szabadságát, valamint gazdasági tevékenysége gyakorlásához való jogát, és végül az EJEE 6. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 48. cikke által biztosított ártatlanság vélelme elvét.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/14

---

2011. augusztus 3-án benyújtott kereset — Afriqiyah Airways kontra Tanács

(T-436/11. sz. ügy)

2011/C 290/20

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Afriqiyah Airways (Tripoli, Líbia) (képviselő: B. Sarfati ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2011. május 23-i 2011/300/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot (HL L 136., 2011.5.24., 85. o.) az említett határozat II. mellékletével együtt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2011. május 23-i 2011/300/KKBP tanácsi végrehajtási határozatot (HL L 136., 2011.5.24., 85. o.) az említett határozat II. mellékletével együtt;

| — | a Tanácsot kötelezze az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a jogi aktus elfogadására vonatkozó eljárás szabálytalanságán alapul. A felperes a megtámadott határozat elfogadására vonatkozóan a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. február 28-i 2011/137/KKBP tanácsi határozat (HL L 58., 53. o.; helyesbítés: HL L 87., 2011.4.2., 31. o.) 8. cikkének (2) bekezdése által előírt szabályszerű eljárás hiányára és az EUMSZ 296. cikk második bekezdése rendelkezéseinek megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a jogi aktus elfogadására vonatkozó eljárás szabálytalanságán alapul. A felperes a megtámadott határozat elfogadására vonatkozóan a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. február 28-i 2011/137/KKBP tanácsi határozat (HL L 58., 53. o.; helyesbítés: HL L 87., 2011.4.2., 31. o.) 8. cikkének (2) bekezdése által előírt szabályszerű eljárás hiányára és az EUMSZ 296. cikk második bekezdése rendelkezéseinek megsértésére hivatkozik.

| 2. | A második jogalap a határozat indokolásának elégtelenségén alapul. A felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy sztereotípiákon alapuló indokolással szolgált, amely nem teszi lehetővé sem a határozat címzettjének, hogy megértse a határozat elfogadásának okait, sem a Törvényszéknek, hogy elvégezze a jogi aktus jogszerűségének bírósági felülvizsgálatát. Nem elég azon indokolás, amely szerint a felperes a Libyan African Investment Portfolio leányvállalata és tulajdonosa, amely szervezetet érintenek a korlátozó intézkedések. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a határozat indokolásának elégtelenségén alapul. A felperes azt rója fel a Tanácsnak, hogy sztereotípiákon alapuló indokolással szolgált, amely nem teszi lehetővé sem a határozat címzettjének, hogy megértse a határozat elfogadásának okait, sem a Törvényszéknek, hogy elvégezze a jogi aktus jogszerűségének bírósági felülvizsgálatát. Nem elég azon indokolás, amely szerint a felperes a Libyan African Investment Portfolio leányvállalata és tulajdonosa, amely szervezetet érintenek a korlátozó intézkedések.

| 3. | A harmadik jogalap a védelemhez való jog megsértésén alapul, amennyiben egyáltalán nem bizonyítható, hogy a védelemhez való jogot tiszteletben tartották, és hogy a felperesnek lehetőséget adtak volna akár arra, hogy a listára történő felvételét megelőzően érvényesítse jogait. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a védelemhez való jog megsértésén alapul, amennyiben egyáltalán nem bizonyítható, hogy a védelemhez való jogot tiszteletben tartották, és hogy a felperesnek lehetőséget adtak volna akár arra, hogy a listára történő felvételét megelőzően érvényesítse jogait.

| 4. | A negyedik jogalap az EUSZ 27. cikk megsértésén alapul. A felperes arra hivatkozik, hogy a 2. pontban említett 2011/137/KKBP határozatot és a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. március 23-i 2011/178/KKBP tanácsi határozatot (HL L 78., 24. o.) az EUSZ 27. cikk (1) bekezdésének megsértésével fogadták el. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az EUSZ 27. cikk megsértésén alapul. A felperes arra hivatkozik, hogy a 2. pontban említett 2011/137/KKBP határozatot és a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/137/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. március 23-i 2011/178/KKBP tanácsi határozatot (HL L 78., 24. o.) az EUSZ 27. cikk (1) bekezdésének megsértésével fogadták el.

| 5. | Az ötödik jogalap téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, amennyiben a felperes polgári rendeltetésű, utas- és teherszállító légi közlekedési vállalat, a megtámadott határozat pedig a felperes vagyonát pusztán azon oknál fogva fagyasztja be, hogy annak egy befektetési alap révén a líbiai állam a tulajdonosa. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap téves jogalkalmazáson és nyilvánvaló értékelési hibán alapul, amennyiben a felperes polgári rendeltetésű, utas- és teherszállító légi közlekedési vállalat, a megtámadott határozat pedig a felperes vagyonát pusztán azon oknál fogva fagyasztja be, hogy annak egy befektetési alap révén a líbiai állam a tulajdonosa.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/15

---

2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BelTechExport kontra Tanács

(T-438/11. sz. ügy)

2011/C 290/21

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: BelTechExport ZAO (Minszk, Fehéroroszország) (képviselők: V. Vaitkute Pavan, A. Smaliukas és E. Matulionyte ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében;

| — | semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:






  — | semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:

—

semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és

| — | nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát. |
| --- | --- |

—

nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a vitatott intézkedésekben azt állapította meg, hogy a felperes a védelmi vonatkozású termékek legnagyobb fehérorosz exportőr/importőr vállalata, ezért valamilyen módon kapcsolódik vagy köze van a választási normák és az emberi jogok megsértéséhez, illetve a civil társadalommal szemben tanúsított szigorú rendőri fellépéshez Fehéroroszországban. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a vitatott intézkedésekben azt állapította meg, hogy a felperes a védelmi vonatkozású termékek legnagyobb fehérorosz exportőr/importőr vállalata, ezért valamilyen módon kapcsolódik vagy köze van a választási normák és az emberi jogok megsértéséhez, illetve a civil társadalommal szemben tanúsított szigorú rendőri fellépéshez Fehéroroszországban.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/15

---

2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Sport-pari kontra Tanács

(T-439/11. sz. ügy)

2011/C 290/22

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Sport-pari ZAO (Minszk, Fehéroroszország) (képviselők: V. Vaitkute Pavan, A. Smaliukas és E. Matulionyte ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében;

| — | semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes fő érvéként a vitatott tanácsi intézkedésekben szereplő nyilvánvaló értékelési hibára hivatkozik. Közelebbről azt állítja, hogy a Tanács tévesen állapította meg, hogy a felperes a) Vladimir Peftiev ellenőrzése alatt állt, b) az állami lottótársaság üzemeltetője, c) kapcsolódik vagy köze van a választási normák és az emberi jogok megsértéséhez, illetve a civil társadalommal szemben tanúsított szigorú rendőri fellépéshez Fehéroroszországban, vagy a belső elnyomás céljából használható felszerelések fehéroroszországi importjához.

Ezenkívül keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:






  — | semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:

—

semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és

| — | nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát. |
| --- | --- |

—

nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/16

---

2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — BT Telecommunications kontra Tanács

(T-440/11. sz. ügy)

2011/C 290/23

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: BT Telecommunications PUE (Minszk, Fehéroroszország) (képviselők: V. Vaitkute Pavan, A. Smaliukas és E. Matulionyte ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében;

| — | semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:






  — | semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:

—

semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és

| — | nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát. |
| --- | --- |

—

nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a vitatott intézkedésekben azt állapította meg, hogy a felperes valamilyen módon összeköttetésben állt a Lukasenko-rezsimmel és azt pénzügyileg támogatta, illetve valamilyen módon részt vett a nemzetközi választási normák megsértésében vagy a civil társadalommal és a demokratikus ellenzékkel szemben tanúsított szigorú rendőri fellépésben Fehéroroszországban, vagy a belső elnyomás céljából használható felszerelések fehéroroszországi importjában. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy a vitatott intézkedésekben azt állapította meg, hogy a felperes valamilyen módon összeköttetésben állt a Lukasenko-rezsimmel és azt pénzügyileg támogatta, illetve valamilyen módon részt vett a nemzetközi választási normák megsértésében vagy a civil társadalommal és a demokratikus ellenzékkel szemben tanúsított szigorú rendőri fellépésben Fehéroroszországban, vagy a belső elnyomás céljából használható felszerelések fehéroroszországi importjában.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/17

---

2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Peftiev kontra Tanács

(T-441/11. sz. ügy)

2011/C 290/24

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Vladimir Peftiev (Minszk, Fehéroroszország) (képviselők: V. Vaitkute Pavan, A. Smaliukas és E. Matulionyte ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Lukasenko elnökkel és egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. június 20-i 588/2011/EU tanácsi rendeletet (HL 2011. L 161., 1. o.) a felperesre vonatkozó részében;

| — | semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az egyes fehérorosz tisztviselőkkel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2011. június 20-i 2011/357/KKBP tanácsi határozatot (HL 2011. L 161., 25. o.) a felperesre vonatkozó részében; és

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette azon kötelezettségét, hogy nyújtson megfelelő indokolást a felperesnek azon személyek listájára történő felvételével kapcsolatban, akikre korlátozó intézkedések alkalmazandók.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:






  — | semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. és 13. cikkében biztosított védelemhez való jogot és a tisztességes eljáráshoz való jogot, amennyiben:

—

semmikor nem intézkedett annak érdekében, hogy közölje a részletes indokokat a felperesnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájára történő felvételével kapcsolatban; és

| — | nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát. |
| --- | --- |

—

nem biztosította a felperesnek azon lehetőséget, hogy hatékonyan gyakorolja a védelemhez való jogát, különösen a meghallgatáshoz való jogát és a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek listájáról történő levétele tényleges kérelmezését lehetővé tévő eljárás igénybevételéhez való jogát.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy azt állapította meg, hogy a felperes Lukasenko elnökkel és családjával kapcsolatban álló személy, hogy ő Lukasenko elnök fő gazdasági tanácsadója és a Lukasenko-rezsim fő pénzügyi támogatója, és hogy a BelTechExport, a védelmi vonatkozású termékek legnagyobb fehérorosz exportőr/importőr vállalatának a felperes az elnöke. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy az alperes nyilvánvaló értékelési hibákat követett el azáltal, hogy azt állapította meg, hogy a felperes Lukasenko elnökkel és családjával kapcsolatban álló személy, hogy ő Lukasenko elnök fő gazdasági tanácsadója és a Lukasenko-rezsim fő pénzügyi támogatója, és hogy a BelTechExport, a védelmi vonatkozású termékek legnagyobb fehérorosz exportőr/importőr vállalatának a felperes az elnöke.

| 4. | A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon alapul, hogy az alperes nem igazolható és aránytalan módon, terhelő bizonyíték nélkül megsértette az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény első kiegészítő jegyzőkönyvének 1 cikkében biztosított, a tulajdonhoz való alapvető jogot.

| 5. | Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon alapul, hogy az alperes megsértette az arányosság elvét, amennyiben a felperes alapvető jogai aránytalan korlátozását írta elő anélkül, hogy megfelelő eljárási garanciákkal és terhelő bizonyítékokkal szolgált volna.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/17

---

2011. augusztus 5-én benyújtott kereset — Evropaїki Dynamiki kontra Bizottság

(T-442/11. sz. ügy)

2011/C 290/25

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselők: N. Korogiannakis és M. Dermitzakis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2011. május 27-i határozatát, amelyben nem tett a helyzet orvoslására irányuló intézkedéseket, miután az Európai Ombudsman megállapította, hogy a Bizottság valamely harmadik társaság áruinak és szolgáltatásainak kiválasztására irányuló 2006. novemberi határozata nem felelt meg az alkalmazandó uniós közbeszerzési jogszabályoknak; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2011. május 27-i határozatát, amelyben nem tett a helyzet orvoslására irányuló intézkedéseket, miután az Európai Ombudsman megállapította, hogy a Bizottság valamely harmadik társaság áruinak és szolgáltatásainak kiválasztására irányuló 2006. novemberi határozata nem felelt meg az alkalmazandó uniós közbeszerzési jogszabályoknak;

| — | a 2006. novemberi határozat káros hatásainak semlegesítése érdekében kötelezze a Bizottságot a felperes kárának megtérítésére; |
| --- | --- |

—

a 2006. novemberi határozat káros hatásainak semlegesítése érdekében kötelezze a Bizottságot a felperes kárának megtérítésére;

| — | kötelezze a Bizottságot egymillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére a Bizottság határozata értelmében törölt közbeszerzési eljárásban való részvétel esélyének elvesztése miatt; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot egymillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére a Bizottság határozata értelmében törölt közbeszerzési eljárásban való részvétel esélyének elvesztése miatt;

| — | a szellemi tulajdonjogok engedélyezett használatáért kötelezze a Bizottságot egymillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére; |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok engedélyezett használatáért kötelezze a Bizottságot egymillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére;

| — | a jóhírnevének és hitelességének aláásásából eredő nem vagyoni kár címén kötelezze a Bizottságot tízmillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére; |
| --- | --- |

—

a jóhírnevének és hitelességének aláásásából eredő nem vagyoni kár címén kötelezze a Bizottságot tízmillió eurónak a felperes részére történő megfizetésére;

| — | kötelezze a Bizottságot arra, hogy a piac, valamint a CIRCA (olyan számítástechnikai eszköz, amely a különböző helyszíneken tartózkodó a munkavállalók vagy egyének csoportjai számára lehetővé teszi az elektronikus úton történő együttműködést) felhasználóinak tájékoztatása érdekében tegyen közzé hirdetményt arról, hogy az nem elavult felület, hogy az Alfresco Software Ltd. által kifejlesztett felület nem privilegizált felület, és hogy a felhasználók a CIRCA helyettesítésére szabadon választott felületet használhatnak; továbbá |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot arra, hogy a piac, valamint a CIRCA (olyan számítástechnikai eszköz, amely a különböző helyszíneken tartózkodó a munkavállalók vagy egyének csoportjai számára lehetővé teszi az elektronikus úton történő együttműködést) felhasználóinak tájékoztatása érdekében tegyen közzé hirdetményt arról, hogy az nem elavult felület, hogy az Alfresco Software Ltd. által kifejlesztett felület nem privilegizált felület, és hogy a felhasználók a CIRCA helyettesítésére szabadon választott felületet használhatnak; továbbá

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesnek az e keresettel kapcsolatban felmerült jogi és egyéb költségeinek és kiadásainak viselésére a jelen kereset elutasítása esetén is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesnek az e keresettel kapcsolatban felmerült jogi és egyéb költségeinek és kiadásainak viselésére a jelen kereset elutasítása esetén is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a költségvetési rendelet (1) 27., 88., 89. és 91. cikkéből, valamint a végrehajtási rendelet (2) 116., 122. és 124. cikkéből eredő, nyílt vagy meghívásos eljárás lefolytatására vonatkozó kötelezettségét. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a költségvetési rendelet (1) 27., 88., 89. és 91. cikkéből, valamint a végrehajtási rendelet (2) 116., 122. és 124. cikkéből eredő, nyílt vagy meghívásos eljárás lefolytatására vonatkozó kötelezettségét.

| 2. | A második jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

2.

A második jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az egyenlő bánásmód elvét.

| 3. | A harmadik jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés elvét és az indokolási kötelezettséget. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság megsértette a gondos ügyintézés elvét és az indokolási kötelezettséget.

| 4. | A negyedik jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság visszaélt hatáskörével. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalapot arra alapítja, hogy a Bizottság visszaélt hatáskörével.

---

(1)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.).

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet 4. kötet 145. o.).

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/18

---

2011. augusztus 12-én benyújtott kereset — Charron Inox és Almet kontra Bizottság

(T-445/11. sz. ügy)

2011/C 290/26

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Charron Inox (Marseille, Franciaország) és Almet (Satolas-et-Bonce, Franciaország) (képviselő: P.-O. Koubi-Flotte ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | elsődlegesen semmisítse meg a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendeletet; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen semmisítse meg a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendeletet;

| — | másodlagosan állapítsa meg a Bizottság abban álló vétkességét, hogy nem írt elő elegendő időt a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendelet közzététele és annak hatályba lépése között, és a felperes társaságoknak a következő összegeket ítélje meg kártérítésként:






  — | a károkra tekintettel:






  — | a CHARRON társaság részére: 123 297,69 euró |
| --- | --- | --- | --- |

—

másodlagosan állapítsa meg a Bizottság abban álló vétkességét, hogy nem írt elő elegendő időt a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendelet közzététele és annak hatályba lépése között, és a felperes társaságoknak a következő összegeket ítélje meg kártérítésként:

—

a károkra tekintettel:

—

a CHARRON társaság részére: 123 297,69 euró

| — | az ALMET társaság részére: 384 210 euró |
| --- | --- |

—

az ALMET társaság részére: 384 210 euró

| — | a megtérítendő elmaradt vagyoni előnyre tekintettel:






  — | a CHARRON társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 78 051,76 USD, vagyis 55 211,57 eurós összeg |
| --- | --- | --- |

—

a megtérítendő elmaradt vagyoni előnyre tekintettel:

—

a CHARRON társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 78 051,76 USD, vagyis 55 211,57 eurós összeg

| — | az ALMET társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 69 059,18 USD, vagyis 48 827,61 eurós összeg a kereset benyújtásának napjáig; |
| --- | --- |

—

az ALMET társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 69 059,18 USD, vagyis 48 827,61 eurós összeg a kereset benyújtásának napjáig;

| — | mindenképpen csak másodlagosan állapítsa meg a Bizottság abban álló objektív felelősségét, hogy nem írt elő elegendő időt a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendelet közzététele és annak hatályba lépése között, és a felperes társaságoknak a következő összegeket ítélje meg kártérítésként:






  — | a károkra tekintettel:






  — | a CHARRON társaság részére: 123 297,69 euró |
| --- | --- | --- | --- |

—

mindenképpen csak másodlagosan állapítsa meg a Bizottság abban álló objektív felelősségét, hogy nem írt elő elegendő időt a 2011. június 27-i 627/2011/EU bizottsági rendelet közzététele és annak hatályba lépése között, és a felperes társaságoknak a következő összegeket ítélje meg kártérítésként:

—

a károkra tekintettel:

—

a CHARRON társaság részére: 123 297,69 euró

| — | az ALMET társaság részére: 384 210 euró |
| --- | --- |

—

az ALMET társaság részére: 384 210 euró

| — | a megtérítendő elmaradt vagyoni előnyre tekintettel:






  — | a CHARRON társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 78 051,76 USD, vagyis 55 211,57 eurós összeg |
| --- | --- | --- |

—

a megtérítendő elmaradt vagyoni előnyre tekintettel:

—

a CHARRON társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 78 051,76 USD, vagyis 55 211,57 eurós összeg

| — | az ALMET társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 69 059,18 USD, vagyis 48 827,61 eurós összeg a kereset benyújtásának napjáig; |
| --- | --- |

—

az ALMET társaság részére a SURAJ társasággal kötött szerződésre vonatkozóan egy 69 059,18 USD, vagyis 48 827,61 eurós összeg a kereset benyújtásának napjáig;

| — | mindenestre az Európai Bizottságot kötelezze a költségek, valamint 10 000 eurós összegnek a felperes társaságok ügyvédi költségeihez való hozzájárulás címén történő megtérítésére. |
| --- | --- |

—

mindenestre az Európai Bizottságot kötelezze a költségek, valamint 10 000 eurós összegnek a felperes társaságok ügyvédi költségeihez való hozzájárulás címén történő megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek két jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, a Bizottság által a határozatát megelőzően tett megállapítások komoly elégtelenségére alapított jogalap, mivel ezen elégtelenségek a tényállás pontatlan megállapításához vezettek. |
| --- | --- |

1.

Az első, a Bizottság által a határozatát megelőzően tett megállapítások komoly elégtelenségére alapított jogalap, mivel ezen elégtelenségek a tényállás pontatlan megállapításához vezettek.

| 2. | A második, a bizalomvédelem elvének a megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott rendelet azonnali hatályba lépése nem tette lehetővé a felperesek számára, hogy gyakorlataikat ahhoz igazítsák. |
| --- | --- |

2.

A második, a bizalomvédelem elvének a megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott rendelet azonnali hatályba lépése nem tette lehetővé a felperesek számára, hogy gyakorlataikat ahhoz igazítsák.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/19

---

Az F-83/09. sz., Kalmár kontra Europol ügyben 2011. május 26-án hozott ítélet ellen az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által 2011. augusztus 11-én benyújtott fellebbezés

(T-455/11. P. sz. ügy)

2011/C 290/27

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Fellebbező: Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) (képviselők: D. Neumann, D. El Khoury és J. Arnould meghatalmazottak, segítőik: D. Waelbroeck és E. Antypas ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Andreas Kalmár (Hága, Hollandia)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és az ügyben hozzon határozatot, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék:






  a) | megsemmisítette az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának A. Kalmár határozott időre szóló szerződését megszüntető 2009. február 4-i határozatát, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának az érintettet a felmondási idő alatt a szolgálat teljesítésének kötelezettsége alól mentesítő 2009. február 24-i határozatát és az érintett panaszát elutasító 2009. július 18-i határozatát; |
| --- | --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet, és az ügyben hozzon határozatot, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék:

a)

megsemmisítette az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának A. Kalmár határozott időre szóló szerződését megszüntető 2009. február 4-i határozatát, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) igazgatójának az érintettet a felmondási idő alatt a szolgálat teljesítésének kötelezettsége alól mentesítő 2009. február 24-i határozatát és az érintett panaszát elutasító 2009. július 18-i határozatát;

| b) | kötelezte az Europolt, hogy kártérítés címén 5 000 eurót fizessen meg A. Kalmárnak; |
| --- | --- |

b)

kötelezte az Europolt, hogy kártérítés címén 5 000 eurót fizessen meg A. Kalmárnak;

| c) | az Europolt kötelezte az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

c)

az Europolt kötelezte az összes költség viselésére.

| — | az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az elsőfokú eljárás költségeinek és a fellebbezőnek a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze az elsőfokú eljárás költségeinek és a fellebbezőnek a fellebbezéssel kapcsolatban felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a fellebbezés alátámasztására hat jogalapra hivatkozik:

| 1. | Első jogalap: a Közszolgálati Törvényszék a ne ultra petita tilalom megsértésével hozott határozatot, és megsértette a védelemhez való jogot. A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék más jogalapokat vizsgált mint amelyekre A. Kalmár hivatkozott. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap: a Közszolgálati Törvényszék a ne ultra petita tilalom megsértésével hozott határozatot, és megsértette a védelemhez való jogot. A fellebbező álláspontja szerint a Közszolgálati Törvényszék más jogalapokat vizsgált mint amelyekre A. Kalmár hivatkozott.

| 2. | Második jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a vitatott határozatok jogszerűségének értékelése során. Közelebbről, a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a gondoskodási kötelezettséget és az indokolási kötelezettséget. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a vitatott határozatok jogszerűségének értékelése során. Közelebbről, a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a gondoskodási kötelezettséget és az indokolási kötelezettséget.

| 3. | Harmadik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a hatályon kívül helyezés iránti kérelem tárgyát illetően. A Közszolgálati Törvényszéknek a 2009. július 18-i határozatot sérelmet okozó határozatnak kellett volna minősítenie, amelyre a bírósági felülvizsgálat ugyancsak kiterjed. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék téves jogi álláspontból indult ki a hatályon kívül helyezés iránti kérelem tárgyát illetően. A Közszolgálati Törvényszéknek a 2009. július 18-i határozatot sérelmet okozó határozatnak kellett volna minősítenie, amelyre a bírósági felülvizsgálat ugyancsak kiterjed.

| 4. | Negyedik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék számos hibát követett el az értékelés során, nevezetesen: az Europol az elbocsátó határozatban bizonyos „lényeges és nem elhanyagolandó érdemi tényállási elemeket”„nem”, vagy „nem gondosan” vett figyelembe. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék számos hibát követett el az értékelés során, nevezetesen: az Europol az elbocsátó határozatban bizonyos „lényeges és nem elhanyagolandó érdemi tényállási elemeket”„nem”, vagy „nem gondosan” vett figyelembe.

| 5. | Ötödik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék nem kielégítően indokolta a megtámadott ítéletet. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék nem kielégítően indokolta a megtámadott ítéletet.

| 6. | Hatodik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék tévesen ítélt meg kártérítést. |
| --- | --- |

6.

Hatodik jogalap: a Közszolgálati Törvényszék tévesen ítélt meg kártérítést.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/20

---

2011. július 22-én benyújtott kereset — ZZ és társai kontra Bizottság

(F-72/11. sz. ügy)

2011/C 290/28

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: ZZ és társai (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

Egyrészt a 2010. és 2011. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatok előléptetési küszöbét megállapító határozatok megsemmisítése, másrészt a 2010. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők listájának és más tisztviselők nagyobb számának AD 12 vagy AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését megtagadó hallgatólagos bizottsági határozatnak a megsemmisítése.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2010. és 2011. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatok előléptetési küszöbét megállapító, a Közigazgatási Tájékoztató 3-2010., 65-2010. és 76-2010. számában közzétett határozatokat; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2010. és 2011. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatok előléptetési küszöbét megállapító, a Közigazgatási Tájékoztató 3-2010., 65-2010. és 76-2010. számában közzétett határozatokat;

| — | semmisítse meg a Közigazgatási Tájékoztató 65-2010. számában közzétett, a 2010. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők listáját annyiban, amennyiben e listát jogellenesen megállapított előléptetési küszöbök alapján hozták létre, és semmisítse meg a más tisztviselők nagyobb számának AD 12 vagy AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését megtagadó hallgatólagos bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Közigazgatási Tájékoztató 65-2010. számában közzétett, a 2010. évi előléptetési időszakban AD 13 és AD 14 besorolási fokozatba előléptetett tisztviselők listáját annyiban, amennyiben e listát jogellenesen megállapított előléptetési küszöbök alapján hozták létre, és semmisítse meg a más tisztviselők nagyobb számának AD 12 vagy AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését megtagadó hallgatólagos bizottsági határozatot;

| — | amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperesek panaszait elutasító határozatokat; |
| --- | --- |

—

amennyiben szükséges, semmisítse meg a felperesek panaszait elutasító határozatokat;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

| 1.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 290/20

---

2011. július 28-án benyújtott kereset — ZZ kontra Bizottság

(F-74/11. sz. ügy)

2011/C 290/29

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ZZ (képviselők: S. Rodriguez, A. Blot és C. Bernard-Glanz ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A Bizottság szerződések megkötésére jogosult hatósága azon határozatának megsemmisítése, amelyben a felperes határozatlan időre szóló szerződését megszüntették.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság szerződések megkötésére jogosult hatóságának azon határozatát, amely megszüntette a felperes határozatlan időre szóló szerződését, és amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság szerződések megkötésére jogosult hatóságának azon határozatát, amely megszüntette a felperes határozatlan időre szóló szerződését, és amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---