# Eiropas Savienības C 326/2011

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2011.326.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 326 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 10. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2011.326.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 326

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 10. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2011/C 326/01 | Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2011/C 326/02 | Revīzijas palātas 2010. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm | 251 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2011/C 326/01

Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

1

2011/C 326/02

Revīzijas palātas 2010. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar Komisijas atbildēm

251

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/1

---

Image

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. un 4. punktu un 129. un 143. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2010, kā arī saskaņā ar 139. un 156. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam

Eiropas Savienības Revīzijas palāta 2011. gada 8. septembra sēdē pieņēma

PĀRSKATUS

par 2010. finanšu gadu.

Šie pārskati kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīti iestādēm, kuras apstiprina budžeta izpildi, kā arī pārējām iestādēm.

Revīzijas palātas locekļi:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (priekšsēdētājs), David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

2011/C 326/01

SATURS

Vispārējs ievads

| 1. nodaļa — | Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija |
| --- | --- |

1. nodaļa —

| 2. nodaļa — | Ieņēmumi |
| --- | --- |

2. nodaļa —

| 3. nodaļa — | Lauksaimniecība un dabas resursi |
| --- | --- |

3. nodaļa —

| 4. nodaļa — | Kohēzija, enerģētika un transports |
| --- | --- |

4. nodaļa —

| 5. nodaļa — | Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās |
| --- | --- |

5. nodaļa —

| 6. nodaļa — | Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika |
| --- | --- |

6. nodaļa —

| 7. nodaļa — | Administratīvie un citi izdevumi |
| --- | --- |

7. nodaļa —

| 8. nodaļa — | ES budžeta izpildes rezultāti |
| --- | --- |

8. nodaļa —

| Pielikums — | Finanšu informācija par vispārējo budžetu |
| --- | --- |

Pielikums —

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ar Līgumu izveidota ES finanšu revīzijas veikšanai. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu varat atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Eiropas Revīzijas palāta ir Eiropas Savienības (ES) iestāde, kura ar Līgumu izveidota ES finanšu revīzijas veikšanai. Palāta kā ES ārējās revīzijas iestāde sekmē ES finanšu labāku pārvaldību un darbojas kā neatkarīga Eiropas Savienības iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve. Plašāku informāciju par Revīzijas palātu varat atrast tās gada darbības pārskatā, kurš kopā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem par ES izdevumu programmām un ieņēmumiem, kā arī atzinumiem par jauniem vai grozītiem tiesību aktiem ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Šis ir Palātas 34. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2010. finanšu gadu. Par Eiropas Attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats. |
| --- | --- |

0.2.

Šis ir Palātas 34. gada pārskats par ES budžeta izpildi. Tas attiecas uz 2010. finanšu gadu. Par Eiropas Attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats.

| 0.3. | Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

0.3.

Par ES vispārējo budžetu katru gadu lemj Padome un Eiropas Parlaments. Palātas gada pārskats kopā ar tās īpašajiem ziņojumiem sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Eiropas Parlaments lemj par to, vai Eiropas Komisija ir apmierinoši īstenojusi savus pienākumus budžeta izpildes jomā. Palāta vienlaikus iesniedz gada pārskatu valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 0.4. | Šā pārskata galvenā daļa ir Palātas Ticamības deklarācija par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar Ticamības deklarāciju. Pārējais teksts ir Ticamības deklarācijas vajadzībām veiktā revīzijas darba izklāsts.






  — | 1. nodaļā ietilpst Ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2010. gadā. |
| --- | --- | --- |

0.4.

Šā pārskata galvenā daļa ir Palātas Ticamības deklarācija par Eiropas Savienības gada pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību (pārskatā lietots termins “darījumu pareizība”). Pārskats sākas ar Ticamības deklarāciju. Pārējais teksts ir Ticamības deklarācijas vajadzībām veiktā revīzijas darba izklāsts.

—

1. nodaļā ietilpst Ticamības deklarācija, kopsavilkums par galvenajiem rezultātiem, ko Palāta ieguvusi revīzijā par pārskatu ticamību un darījumu pareizību, kā arī kopsavilkuma ziņojums par budžeta pārvaldību 2010. gadā.

| — | 2.–7. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–7. nodaļa attiecas uz piecām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus. |
| --- | --- |

—

2.–7. nodaļā ir sniegti izvērsti revīzijas konstatējumi jeb īpašie izvērtējumi par ES ieņēmumiem un izdevumiem. 2. nodaļā aplūkoti ES budžeta ieņēmumi, bet 3.–7. nodaļa attiecas uz piecām politikas jomu grupām, kurās ir apstiprināti un iegrāmatoti ES budžeta tēriņi. Šīs politikas jomu grupas lielā mērā atbilst kategorijām, kas izmantotas 2007.–2013. gada finanšu shēmā, ar kuru nosaka vispārējus ES daudzgadu izdevumu plānus.

| 0.5. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību. |
| --- | --- |

0.5.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir rezultāti, ko Palāta ieguva, pārbaudot darījumu pareizību, novērtējot, cik efektīvas ir galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izmanto attiecīgo ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībā, un analizējot Komisijas vadības apliecinājumu ticamību.

| 0.6. | Pārskats par 2010. gadu vairākos nozīmīgos aspektos atšķiras no iepriekšējiem gada pārskatiem.






  — | Ticamības deklarācijas forma un saturs ir pielāgots pārskatītajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, kuri stājās spēkā 2011. gada sākumā (1). |
| --- | --- | --- |

0.6.

Pārskats par 2010. gadu vairākos nozīmīgos aspektos atšķiras no iepriekšējiem gada pārskatiem.

—

Ticamības deklarācijas forma un saturs ir pielāgots pārskatītajiem starptautiskajiem revīzijas standartiem, kuri stājās spēkā 2011. gada sākumā (1).

| — | Īpašo izvērtējumu struktūra ir mainīta tā, lai ES izdevumu analīze būtu vieglāk izmantojama. 4. nodaļa ietver ES izdevumus par enerģētiku un transportu, kā arī izdevumus no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda. Savukārt izglītība, pilsoniskums, ekonomika un finanses ir ietvertas 6. nodaļā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politka”. |
| --- | --- |

—

Īpašo izvērtējumu struktūra ir mainīta tā, lai ES izdevumu analīze būtu vieglāk izmantojama. 4. nodaļa ietver ES izdevumus par enerģētiku un transportu, kā arī izdevumus no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda. Savukārt izglītība, pilsoniskums, ekonomika un finanses ir ietvertas 6. nodaļā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politka”.

| — | Ir jauna nodaļa par lietderības revīzijām (8. nodaļa), kurā analizēta trīs Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos aprakstītā darba izpilde un aplūkotas svarīgas kopējas tēmas īpašajos ziņojumos, ko Palāta pieņēma 2010. gadā. |
| --- | --- |

—

Ir jauna nodaļa par lietderības revīzijām (8. nodaļa), kurā analizēta trīs Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos aprakstītā darba izpilde un aplūkotas svarīgas kopējas tēmas īpašajos ziņojumos, ko Palāta pieņēma 2010. gadā.

| 0.7. | Pārskatā ir iekļautas Komisijas vai, attiecīgos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Dažās atbildēs Komisija citādi interpretē Palātas konstatējumus vai piedēvē Palātai secinājumus, kādus tā nav izdarījusi. Palātas konstatējumos un secinājumos ir ņemti vērā revidētās vienības komentāri. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

0.7.

Pārskatā ir iekļautas Komisijas vai, attiecīgos gadījumos, arī citu ES iestāžu un struktūru atbildes uz Palātas apsvērumiem. Dažās atbildēs Komisija citādi interpretē Palātas konstatējumus vai piedēvē Palātai secinājumus, kādus tā nav izdarījusi. Palātas konstatējumos un secinājumos ir ņemti vērā revidētās vienības komentāri. Tomēr Palātas kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus, uz to pamata izdarīt secinājumus un tādējādi sniegt neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu likumību un pareizību.

---

(1)  Īpaši ņemts vērā Starptautiskais augstāko revīzijas iestāžu standarts (ISSAI) 1705 “Ārējā revidenta ziņojumā dotā atzinuma mainīšana” un ISSAI 4200 “Likumības revīzija saistībā ar finanšu pārskatu revīziju”.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

SATURS

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei — neatkarīga revidenta ziņojums

Atzinums par pārskatu ticamību

Atzinums par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību

Ievads

Revīzijas konstatējumi par 2010. finanšu gadu

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu kopsavilkums

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

Komisijas iekšējā revidenta atzinums

Komisijas kopsavilkuma ziņojums

Priekšfinansējuma pastiprinātas izmantošanas sekas

Budžeta pārvaldība

| TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGA REVIDENTA ZIŅOJUMS

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)

| | | (3) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Pārskatu ticamība

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2011. gada 8. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

| 1.1. | Šajā gada ziņojuma nodaļā:






  — | izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas rezultātu un secinājumu apkopojums un analīze (sk. 1.2.–1.25. punktu), |
| --- | --- | --- |

1.1.

Šajā gada ziņojuma nodaļā:

—

izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas rezultātu un secinājumu apkopojums un analīze (sk. 1.2.–1.25. punktu),

| — | aplūkotas sekas, ko Savienības finansēs un Komisijas pārskatos rada priekšfinansējuma pastiprināta izmantošana (sk. 1.26.–1.37. punktu), |
| --- | --- |

—

aplūkotas sekas, ko Savienības finansēs un Komisijas pārskatos rada priekšfinansējuma pastiprināta izmantošana (sk. 1.26.–1.37. punktu),

| — | apkopota 2010. gada budžeta izpilde (sk. 1.38.–1.44. punktu), |
| --- | --- |

—

apkopota 2010. gada budžeta izpilde (sk. 1.38.–1.44. punktu),

| — | paskaidrots, kā Palāta veic revīzijas ticamības deklarācijas vajadzībām (sk.
  1.1. pielikumu
  ), |
| --- | --- |

—

paskaidrots, kā Palāta veic revīzijas ticamības deklarācijas vajadzībām (sk.
  1.1. pielikumu
  ),

| — | izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar apsvērumiem par iepriekšējo gadu pārskatu ticamību. Ir ietverta arī Komisijas atbilde uz Palātas 2009. gada pārskatā dotajiem ieteikumiem par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām (sk.
  1.2. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

—

izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar apsvērumiem par iepriekšējo gadu pārskatu ticamību. Ir ietverta arī Komisijas atbilde uz Palātas 2009. gada pārskatā dotajiem ieteikumiem par līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām (sk.
  1.2. pielikumu
  ).

| 1.2. | Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju (5) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta var papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (6). |
| --- | --- |

1.2.

Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ticamības deklarāciju (5) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta var papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (6).

| 1.3. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir noteikt, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai gada pārskati sniedz patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par Savienības darbības rezultātiem un naudas līdzekļu plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.8. punktu). |
| --- | --- |

1.3.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir noteikt, vai ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai gada pārskati sniedz patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par Savienības darbības rezultātiem un naudas līdzekļu plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā (sk. 1.6.–1.8. punktu).

| 1.4. | Mērķis darbam, kas attiecas uz 2010. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, ir noteikt, vai šie darījumi atbilst piemērojamām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.9.–1.14. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–7. nodaļā). |
| --- | --- |

1.4.

Mērķis darbam, kas attiecas uz 2010. gada pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, ir noteikt, vai šie darījumi atbilst piemērojamām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.9.–1.14. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–7. nodaļā).

| 1.5. | Palāta analizēja Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, proti, ģenerāldirektoru deklarācijas un Komisijas dienestu gada darbības pārskatus, kā arī attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti un cik lielā mērā tie papildina Palātas vispārējo pārliecību (sk. 1.17.–1.20. punktu, 1.23.–1.25. punktu un iedaļu “Komisijas vadības apliecinājumu ticamība” 2.–7. nodaļā). Palāta iepazinās arī ar Komisijas iekšējā revidenta vispārējo atzinumu, kas sniegts pirmo reizi un aptver Komisijas finanšu pārvaldību 2010. budžeta gadā (sk. 1.21. un 1.22. punktu). |
| --- | --- |

1.5.

Palāta analizēja Komisijas vadības apliecinājumu ticamību, proti, ģenerāldirektoru deklarācijas un Komisijas dienestu gada darbības pārskatus, kā arī attiecīgo kopsavilkuma ziņojumu, lai novērtētu, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti un cik lielā mērā tie papildina Palātas vispārējo pārliecību (sk. 1.17.–1.20. punktu, 1.23.–1.25. punktu un iedaļu “Komisijas vadības apliecinājumu ticamība” 2.–7. nodaļā). Palāta iepazinās arī ar Komisijas iekšējā revidenta vispārējo atzinumu, kas sniegts pirmo reizi un aptver Komisijas finanšu pārvaldību 2010. budžeta gadā (sk. 1.21. un 1.22. punktu).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR 2010. FINANŠU GADU

Pārskatu ticamība

| 1.6. | Palātas apsvērumi attiecas uz gada pārskatiem par 2010. finanšu gadu, kurus Komisijas galvenais grāmatvedis sagatavojis saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (7) 129. pantu un kurus Palāta saņēmusi 2011. gada 27. jūlijā. Pārskati ietver:






  a) | konsolidētos finanšu pārskatus, kurā iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats (tajā paskaidrotas izmaiņas tīrajos aktīvos), kā arī attiecīgās piezīmes; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Palātas apsvērumi attiecas uz gada pārskatiem par 2010. finanšu gadu, kurus Komisijas galvenais grāmatvedis sagatavojis saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (7) 129. pantu un kurus Palāta saņēmusi 2011. gada 27. jūlijā. Pārskati ietver:

a)

konsolidētos finanšu pārskatus, kurā iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats (tajā paskaidrotas izmaiņas tīrajos aktīvos), kā arī attiecīgās piezīmes;

| b) | konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi. |
| --- | --- |

b)

konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi.

| 1.7. | Komisijas galvenais grāmatvedis iesniedza Palātai apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka, ņemot vērā zināmus nebūtiskus ierobežojumus (8), pārskati ir pilnīgi un ticami. |
| --- | --- |

1.7.

Komisijas galvenais grāmatvedis iesniedza Palātai apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka, ņemot vērā zināmus nebūtiskus ierobežojumus (8), pārskati ir pilnīgi un ticami.

| 1.8. | Palātas veiktajā 2010. gada pārskatu revīzijā atklājās, ka tajos nav būtisku neatbilstību (tomēr sk. 1.26.–1.37. punktu un
  1.2. pielikumu
  , kur dota informācija par pēcpārbaudi attiecībā uz iepriekšējo gadu apsvērumiem par pārskatu ticamību). |
| --- | --- |

1.8.

Palātas veiktajā 2010. gada pārskatu revīzijā atklājās, ka tajos nav būtisku neatbilstību (tomēr sk. 1.26.–1.37. punktu un
  1.2. pielikumu
  , kur dota informācija par pēcpārbaudi attiecībā uz iepriekšējo gadu apsvērumiem par pārskatu ticamību).

Darījumu pareizība

Ticamības deklarācijas īpašo izvērtējumu kopsavilkums

| 1.9. | Šā pārskata 2. nodaļā Palāta sniedz īpašo izvērtējumu par ieņēmumiem, bet 3.–7. nodaļā – par politikas jomu grupām, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (sk.
  1.1. tabulu
  ). Katrs īpašais izvērtējums ietver ievadu, kam seko konstatējumi un secinājumi par darījumu pareizību, sistēmu efektivitāti un Komisijas vadības apliecinājumu ticamību. Īpašajos izvērtējumos ir arī aprakstīti pasākumi, ko Komisija veikusi, reaģējot uz iepriekšējiem Palātas ieteikumiem. |
| --- | --- |

1.9.

Šā pārskata 2. nodaļā Palāta sniedz īpašo izvērtējumu par ieņēmumiem, bet 3.–7. nodaļā – par politikas jomu grupām, kas atbilst budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām (sk.
  1.1. tabulu
  ). Katrs īpašais izvērtējums ietver ievadu, kam seko konstatējumi un secinājumi par darījumu pareizību, sistēmu efektivitāti un Komisijas vadības apliecinājumu ticamību. Īpašajos izvērtējumos ir arī aprakstīti pasākumi, ko Komisija veikusi, reaģējot uz iepriekšējiem Palātas ieteikumiem.

| 1.10. | Attiecībā uz 2010. gadu 6. nodaļā apskatītā politikas grupa “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ietver politikas grupas/jomas, kuras 2009. gada pārskatā veidoja daļu no citiem īpašajiem izvērtējumiem (9). |
| --- | --- |

1.10.

Attiecībā uz 2010. gadu 6. nodaļā apskatītā politikas grupa “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ietver politikas grupas/jomas, kuras 2009. gada pārskatā veidoja daļu no citiem īpašajiem izvērtējumiem (9).

1.1. tabula.   Maksājumi 2010. gadā (iedalījums atbilst gada pārskata nodaļām)

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.)
   (43)
  atbilst budžeta nomenklatūrai 2010. gadā, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas | 2010. gadā veiktie maksājumi
   (44) |
| Gada pārskata nodaļas |
| Lauksaimniecība un dabas resursi | 56 841 |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad)
  Vide (07. sad.)
  Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)
  Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) | |
| Kohēzija, enerģētika un transports | 40 630 |
| Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)
  Enerģētika un transports (06. sad.)
  Reģionālā politika (13. sad.) | |
| Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās | 6 543 |
| Ārējās attiecības (19. sad.)
  Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)
  Paplašināšanās (22. sad.)
  Humānā palīdzība (23. sad.) | |
| Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 8 953 |
| Ekonomika un finanses (01. sad.)
  Uzņēmējdarbība (02. sad.)
  Konkurence (03. sad.)
  Zinātniskā pētniecība (08. sad.)
  Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)
  Tiešā pētniecība (10. sad.)
  Iekšējais tirgus (12. sad.)
  Izglītība un kultūra (15. sad.)
  Komunikācija (16. sad.)
  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)
  Tirdzniecība (20. sad.) | |
| Administratīvie un citi izdevumi | 9 264 |
| Parlaments (I ied.)
  Padome (II ied.)
  Komisija (III ied.)
  Tiesa (IV ied.)
  Revīzijas palāta (V ied.)
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)
  Reģionu komiteja (VII ied.)
  Eiropas Ombuds (VIII ied.)
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) | |
| Kopā | 122 231 |

(miljonos EUR)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.)
   (43)
  atbilst budžeta nomenklatūrai 2010. gadā, pēc kuras tematiski iedalītas Palātas gada pārskata nodaļas

2010. gadā veiktie maksājumi
   (44)

Gada pārskata nodaļas

Lauksaimniecība un dabas resursi

56 841

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad)

Vide (07. sad.)

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

Kohēzija, enerģētika un transports

40 630

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

Enerģētika un transports (06. sad.)

Reģionālā politika (13. sad.)

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

6 543

Ārējās attiecības (19. sad.)

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

Paplašināšanās (22. sad.)

Humānā palīdzība (23. sad.)

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

8 953

Ekonomika un finanses (01. sad.)

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

Konkurence (03. sad.)

Zinātniskā pētniecība (08. sad.)

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)

Tiešā pētniecība (10. sad.)

Iekšējais tirgus (12. sad.)

Izglītība un kultūra (15. sad.)

Komunikācija (16. sad.)

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

Tirdzniecība (20. sad.)

Administratīvie un citi izdevumi

9 264

Parlaments (I ied.)

Padome (II ied.)

Komisija (III ied.)

Tiesa (IV ied.)

Revīzijas palāta (V ied.)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

Reģionu komiteja (VII ied.)

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

Kopā

122 231

| 1.11. | Palāta secina, ka ieņēmumos (127 795 miljoni EUR) (10) un maksājumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 264 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 2.41., 2.42., 7.33. un 7.34. punktu). Būtisku kļūdu nav arī nevienas politikas grupas saistībās. |
| --- | --- |

1.11.

Palāta secina, ka ieņēmumos (127 795 miljoni EUR) (10) un maksājumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 264 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  un 2.41., 2.42., 7.33. un 7.34. punktu). Būtisku kļūdu nav arī nevienas politikas grupas saistībās.

| 1.12. | Palāta secina, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (8 953 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. Izņēmums ir pētniecības pamatprogrammu starpposma un galīgie maksājumi, kuros kļūdu īpatsvars pārsniedz būtiskuma slieksni (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 6.48. un 6.49. punktu). Palāta arī secina, ka politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 543 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. Tomēr šīs politikas grupas starpposma un galīgajos maksājumos kļūdu īpatsvars pārsniedz būtiskuma slieksni (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 5.35. un 5.36. punktu). |
| --- | --- |

1.12.

Palāta secina, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (8 953 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. Izņēmums ir pētniecības pamatprogrammu starpposma un galīgie maksājumi, kuros kļūdu īpatsvars pārsniedz būtiskuma slieksni (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 6.48. un 6.49. punktu). Palāta arī secina, ka politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” (6 543 miljoni EUR) nav būtisku kļūdu un ka pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. Tomēr šīs politikas grupas starpposma un galīgajos maksājumos kļūdu īpatsvars pārsniedz būtiskuma slieksni (sk.
  1.2. tabulu
  , kā arī 5.35. un 5.36. punktu).

| 1.13. | Palāta secina, ka politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” (55 990 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu) un “Kohēzija, enerģētika un transports” (37 556 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu) ir būtiskas kļūdas. Tomēr tiešajos maksājumos lauksaimniekiem, kuru administrēšanai izmanto IAKS (11), būtisku kļūdu nebija. Palāta secina arī, ka politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas. Un vēl Palāta secina, ka kopumā politikas grupā “Kohēzija, enerģētika un transports” revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību (sk.
  1.2. tabulu
  , 3.55., 3.56., 4.47. un 4.48. punktu). |
| --- | --- |

1.13.

Palāta secina, ka politikas grupās “Lauksaimniecība un dabas resursi” (55 990 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu) un “Kohēzija, enerģētika un transports” (37 556 miljoni EUR atlīdzināto izdevumu) ir būtiskas kļūdas. Tomēr tiešajos maksājumos lauksaimniekiem, kuru administrēšanai izmanto IAKS (11), būtisku kļūdu nebija. Palāta secina arī, ka politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas ir daļēji efektīvas. Un vēl Palāta secina, ka kopumā politikas grupā “Kohēzija, enerģētika un transports” revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību (sk.
  1.2. tabulu
  , 3.55., 3.56., 4.47. un 4.48. punktu).

| 1.13. | Palātas secinājums attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” apstiprina pozitīvu tendenci, jo pēdējo gadu laikā iespējamākais kļūdu īpatsvars bijis tuvu būtiskuma slieksnim, kas ir 2 %. Komisija arī atzīmē, ka saistībā ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumiem, kuri 2010. gadā veidoja 77 % no kopējiem izdevumiem saskaņā ar šo nodaļu, iespējamākā kļūda ir ievērojami zemāka par būtiskuma slieksni, un saistībā ar tiešajiem maksājumiem, uz kuriem attiecas Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS), tā ir vēl zemāka. Turklāt ar ES budžetu saistīto risku atbilstīgi sedz atbilstības pārbaudes procedūra. Sk. arī atbildi par 3.17. punktu.

  Komisija uzskata, ka IAKS kopumā ir efektīva kontroles sistēma kļūdas riska vai nepareizi veiktu izdevumu ierobežošanai. Attiecībā uz lauku attīstību Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas tiek nepārtraukti uzlabotas.


  Attiecībā uz politikas grupu “Kohēzija” Komisija atzīmē, ka otro gadu pēc kārtas kļūdu līmenis ir ievērojami zemāks nekā Palātas ziņotais kļūdu līmenis 2006.–2008. gadā. Komisija uzskata, ka šādas pozitīvas tendences atspoguļo pastiprinātos kontroles noteikumus 2007.–2013. gada plānošanas periodā un 2008. gada rīcības plānā (sk. arī atbildi par 4.24. punktu). |
| --- | --- |

1.13.

Komisija uzskata, ka IAKS kopumā ir efektīva kontroles sistēma kļūdas riska vai nepareizi veiktu izdevumu ierobežošanai. Attiecībā uz lauku attīstību Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas tiek nepārtraukti uzlabotas.

Attiecībā uz politikas grupu “Kohēzija” Komisija atzīmē, ka otro gadu pēc kārtas kļūdu līmenis ir ievērojami zemāks nekā Palātas ziņotais kļūdu līmenis 2006.–2008. gadā. Komisija uzskata, ka šādas pozitīvas tendences atspoguļo pastiprinātos kontroles noteikumus 2007.–2013. gada plānošanas periodā un 2008. gada rīcības plānā (sk. arī atbildi par 4.24. punktu).

| 1.14. | Palāta secina, ka maksājumos kopumā ir būtiskas kļūdas un ka pārraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz maksājumiem kopumā ir daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ). |
| --- | --- |

1.14.

Palāta secina, ka maksājumos kopumā ir būtiskas kļūdas un ka pārraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz maksājumiem kopumā ir daļēji efektīvas (sk.
  1.2. tabulu
  ).

1.2. tabula.   Kopsavilkums par 2010. gada konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību

| Politikas grupa | Maksājumi


  (miljonos EUR) | Iespējamākais kļūdu īpatsvars


  (%) | Ticamības intervāls


  (%) | Kļūdu biežums
   (45)


  (%) | Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums
   (46) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemākais


  kļūdu līmenis | Augstākais


  kļūdu līmenis |
| Lauksaimniecība un dabas resursi | 55 990 (47) | 2,3 | 0,8 | 3,8 | 37 | daļēji efektīvas |
| Kohēzija, enerģētika un transports | 37 556 (48) | 7,7 | 4,7 | 10,7 | 49 | daļēji efektīvas |
| Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās | 6 543 | 1,7 | 0,1 | 3,3 | 23 | daļēji efektīvas |
| Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika | 8 953 | 1,4 | 0,6 | 2,1 | 39 | daļēji efektīvas |
| Administratīvie un citi izdevumi | 9 264 | 0,4 | 0,0 | 1,1 | 7 | efektīvas |
| Visa revidētā datu kopa | 118 306
   (49) | 3,7 | 2,6 | 4,8 | 36 | daļēji efektīvas |
| Ieņēmumi | 127 795 | 0,0 | — | — | — | efektīvas |

Politikas grupa

Maksājumi

(miljonos EUR)

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

(%)

Ticamības intervāls

(%)

Kļūdu biežums
   (45)

(%)

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums
   (46)

Zemākais

kļūdu līmenis

Augstākais

kļūdu līmenis

Lauksaimniecība un dabas resursi

55 990 (47)

2,3

0,8

3,8

37

daļēji efektīvas

Kohēzija, enerģētika un transports

37 556 (48)

7,7

4,7

10,7

49

daļēji efektīvas

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

6 543

1,7

0,1

3,3

23

daļēji efektīvas

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

8 953

1,4

0,6

2,1

39

daļēji efektīvas

Administratīvie un citi izdevumi

9 264

0,4

0,0

1,1

7

efektīvas

Visa revidētā datu kopa

118 306
   (49)

3,7

2,6

4,8

36

daļēji efektīvas

Ieņēmumi

127 795

0,0

—

—

—

efektīvas

Salīdzinājums ar iepriekšējo gadu rezultātiem

| 1.15. | Palātas revīzijas rezultāti attiecībā uz 2010. gadu liecina, ka tās aplēses par iespējamāko kļūdu īpatsvaru maksājumos politikas grupā “Kohēzija, enerģētika un transports” (12) ir palielinājušās salīdzinājumā ar politikas grupu “Kohēzija” 2009. gadā (13). Palātas aplēses attiecībā uz iespējamāko kļūdu īpatsvaru citās politikas grupās saglabājas relatīvi nemainīgas. |
| --- | --- |

1.15.

Palātas revīzijas rezultāti attiecībā uz 2010. gadu liecina, ka tās aplēses par iespējamāko kļūdu īpatsvaru maksājumos politikas grupā “Kohēzija, enerģētika un transports” (12) ir palielinājušās salīdzinājumā ar politikas grupu “Kohēzija” 2009. gadā (13). Palātas aplēses attiecībā uz iespējamāko kļūdu īpatsvaru citās politikas grupās saglabājas relatīvi nemainīgas.

| 1.15.–1.16. | Gadu gaitā vairumā gadījumu kļūdu īpatsvars vai nu palicis nemainīgs, vai arī samazinājies. Tomēr 2010. gadā panāktais vairākās jomās nekompensēja kohēzijas mēreno pieaugumu, tādējādi budžetā kopumā vērojams neliels vispārējs pieaugums.

  Attiecībā uz politikas grupu “Kohēzija” Komisija atzīmē, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars 2010. gadā ir ievērojami mazāks nekā 2006.–2008. finanšu gadā ziņotie līmeņi. Zemāko kļūdu līmeni 2010. gadā, kas ir 4,7 %, var veiksmīgi salīdzināt ar 11 % 2008. gadā. |
| --- | --- |

1.15.–1.16.

Attiecībā uz politikas grupu “Kohēzija” Komisija atzīmē, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars 2010. gadā ir ievērojami mazāks nekā 2006.–2008. finanšu gadā ziņotie līmeņi. Zemāko kļūdu līmeni 2010. gadā, kas ir 4,7 %, var veiksmīgi salīdzināt ar 11 % 2008. gadā.

| 1.16. | Kopumā tas palielina Palātas aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru visos maksājumos no 3,3 % 2009. gadā līdz 3,7 % 2010. gadā (sk.
  1.1. grafiku
  ) (14). Palāta konstatēja, ka apmēram vienā trešdaļā pārbaudīto darījumu bija kļūdas (2009. gadā – vienā ceturtdaļā no visiem darījumiem). |
| --- | --- |

1.16.

Kopumā tas palielina Palātas aplēsto iespējamāko kļūdu īpatsvaru visos maksājumos no 3,3 % 2009. gadā līdz 3,7 % 2010. gadā (sk.
  1.1. grafiku
  ) (14). Palāta konstatēja, ka apmēram vienā trešdaļā pārbaudīto darījumu bija kļūdas (2009. gadā – vienā ceturtdaļā no visiem darījumiem).

Image

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

| 1.17. | Katrs ģenerāldirektors ik gadu darbības pārskatā ziņo par savu pienākumu izpildi. Minētajam pārskatam pievieno deklarāciju arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

1.17.

Katrs ģenerāldirektors ik gadu darbības pārskatā ziņo par savu pienākumu izpildi. Minētajam pārskatam pievieno deklarāciju arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību.

| 1.18. | Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka iepriekšminētās prasības ir ievērotas. Trīspadsmit ģenerāldirektorāti vai dienesti formulēja vienu vai vairākas atrunas (15), no kurām vairākums attiecās uz trūkumiem saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību (sk. 2.–7. nodaļas x.3. pielikumu). |
| --- | --- |

1.18.

Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka iepriekšminētās prasības ir ievērotas. Trīspadsmit ģenerāldirektorāti vai dienesti formulēja vienu vai vairākas atrunas (15), no kurām vairākums attiecās uz trūkumiem saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību (sk. 2.–7. nodaļas x.3. pielikumu).

| 1.19. | Ģenerāldirektori savās ticamības deklarācijās iekļauj atrunas, pamatojoties uz nepilnību būtiskuma izvērtējumu un/vai apsvērumiem saistībā ar gada darbības pārskatu pamatelementiem. Minētajā izvērtējumā ietilpst arī atlikušā riska vai atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins (izvērtējuma elements, kura nozīme 2010. gadā īpaši palielinājās) – parasti tā ir aplēse par kontroles mehānismu daudzgadu ietekmi uz kļūdas īpatsvaru –, ko salīdzina ar 2 % būtiskuma slieksni, lai noteiktu, vai atruna ir vajadzīga. |
| --- | --- |

1.19.

Ģenerāldirektori savās ticamības deklarācijās iekļauj atrunas, pamatojoties uz nepilnību būtiskuma izvērtējumu un/vai apsvērumiem saistībā ar gada darbības pārskatu pamatelementiem. Minētajā izvērtējumā ietilpst arī atlikušā riska vai atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins (izvērtējuma elements, kura nozīme 2010. gadā īpaši palielinājās) – parasti tā ir aplēse par kontroles mehānismu daudzgadu ietekmi uz kļūdas īpatsvaru –, ko salīdzina ar 2 % būtiskuma slieksni, lai noteiktu, vai atruna ir vajadzīga.

| 1.19.–1.20. | Saskaņā ar Komisijas parasto praksi atlikušo riska apjomu aprēķina procentos no attiecīgās darbības budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, kuru salīdzina ar 2 % būtiskuma slieksni, lai noteiktu, vai atruna ir vajadzīga. Komisija arī uzsver, ka atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins ir tikai viena no metodēm, kuru deleģētais kredītrīkotājs var izmantot riska apjoma aplēsēm.

  Tā kā pārvaldības un kontroles sistēmas dažādās politikas jomās ievērojami atšķiras, Komisijas struktūrvienības izmanto atšķirīgas pieejas, apsverot un aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru. Komisija piekrīt, ka pastāvošās norādes nav pietiekami sīki izstrādātas, lai nodrošinātu, ka visi dienesti izmanto konsekventu terminoloģiju un kritērijus. Tā ieviesusi profesionālapskates procedūru, lai dažādi ģenerāldirektorāti līdzīgas programmas ieviestu konsekventi.


  Saskaņā ar norādēm deleģētais kredītrīkotājs drīkst izmantot vērtības pieauguma rezervi katrā atsevišķā gadījumā.


  Ja gada darbības pārskatā risks tiek izteikts kvantitatīvi, lai tādējādi sniegtu norādes par riskam pakļautajām summām un aplēses par potenciālajām finanšu korekcijām maksājumiem atsauces gadā, ģenerāldirektora rīcībā ir citi instrumenti ES līdzekļu aizsardzībai, piem., maksājumu apturēšana un atlikšana un finanšu korekcijas. Riska kvantitatīvai izteikšanai gada darbības pārskatā un Revīzijas palātas noteiktajam kļūdu īpatsvaram ir atšķirīgas funkcijas, tādēļ Komisija uzskata, ka tie nav salīdzināmi un tos nevajag salīdzināt. Ģenerāldirektors var novērtēt, vai pastāv “pasākumi ietekmes mazināšanai”, kuri ierobežo risku. Politikas grupā “Kohēzija” pastāvošās juridiskās prasības patiesībā ir pasākumi ietekmes mazināšanai, un, novērtējot pakļautību riskam 2010. gadā, jāņem vērā papildu kontroles mehānismi, kuri var ievērojami pārsniegt Palātas revīzijas atsauces gada robežas (valstu revīzijas iestāžu veiktās gada revīzijas, papildu revīzijas, ko veic Reģionu politikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD), noslēguma revīzijas programmu beigās). |
| --- | --- |

1.19.–1.20.

Tā kā pārvaldības un kontroles sistēmas dažādās politikas jomās ievērojami atšķiras, Komisijas struktūrvienības izmanto atšķirīgas pieejas, apsverot un aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru. Komisija piekrīt, ka pastāvošās norādes nav pietiekami sīki izstrādātas, lai nodrošinātu, ka visi dienesti izmanto konsekventu terminoloģiju un kritērijus. Tā ieviesusi profesionālapskates procedūru, lai dažādi ģenerāldirektorāti līdzīgas programmas ieviestu konsekventi.

Saskaņā ar norādēm deleģētais kredītrīkotājs drīkst izmantot vērtības pieauguma rezervi katrā atsevišķā gadījumā.

Ja gada darbības pārskatā risks tiek izteikts kvantitatīvi, lai tādējādi sniegtu norādes par riskam pakļautajām summām un aplēses par potenciālajām finanšu korekcijām maksājumiem atsauces gadā, ģenerāldirektora rīcībā ir citi instrumenti ES līdzekļu aizsardzībai, piem., maksājumu apturēšana un atlikšana un finanšu korekcijas. Riska kvantitatīvai izteikšanai gada darbības pārskatā un Revīzijas palātas noteiktajam kļūdu īpatsvaram ir atšķirīgas funkcijas, tādēļ Komisija uzskata, ka tie nav salīdzināmi un tos nevajag salīdzināt. Ģenerāldirektors var novērtēt, vai pastāv “pasākumi ietekmes mazināšanai”, kuri ierobežo risku. Politikas grupā “Kohēzija” pastāvošās juridiskās prasības patiesībā ir pasākumi ietekmes mazināšanai, un, novērtējot pakļautību riskam 2010. gadā, jāņem vērā papildu kontroles mehānismi, kuri var ievērojami pārsniegt Palātas revīzijas atsauces gada robežas (valstu revīzijas iestāžu veiktās gada revīzijas, papildu revīzijas, ko veic Reģionu politikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD), noslēguma revīzijas programmu beigās).

| 1.20. | Esošās vadlīnijas, kuras sagatavojis Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts attiecībā uz gada darbības pārskatiem, neietver norādes par atlikušā riska vai atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsēm. Tādējādi attiecīgie ģenerāldirektorāti šo jēdzienu izprot nekonsekventi (piemēram, paredzamā piedziņa aplēsta, neņemot vērā faktiskās summas, dažām programmām nav noteikts kļūdas risks, kas mazāks vai vienāds ar 5 % (ņemot vērā regulā noteikto maksājuma ieturējumu (16)), izslēgti negatīvie revīzijas rezultāti jaunizveidotās revīzijas programmās ar ierobežotu revīzijas apjomu). |
| --- | --- |

1.20.

Esošās vadlīnijas, kuras sagatavojis Ģenerālsekretariāts un Budžeta ģenerāldirektorāts attiecībā uz gada darbības pārskatiem, neietver norādes par atlikušā riska vai atlikušo kļūdu īpatsvara aplēsēm. Tādējādi attiecīgie ģenerāldirektorāti šo jēdzienu izprot nekonsekventi (piemēram, paredzamā piedziņa aplēsta, neņemot vērā faktiskās summas, dažām programmām nav noteikts kļūdas risks, kas mazāks vai vienāds ar 5 % (ņemot vērā regulā noteikto maksājuma ieturējumu (16)), izslēgti negatīvie revīzijas rezultāti jaunizveidotās revīzijas programmās ar ierobežotu revīzijas apjomu).

Komisijas iekšējā revidenta atzinums

| 1.21. | Komisijas iekšējais revidents sniedza savu pirmo vispārējo atzinumu (17) par stāvokli Komisijā kontroles ziņā. Tas pamatots īpaši ar gada darbības pārskatos sniegtajiem ticamības apliecinājumiem, kā arī ar Komisijas iekšējā revīzijas dienesta un ģenerāldirektorātu iekšējās revīzijas darbinieku 2008.–2010. gadā paveikto darbu. |
| --- | --- |

1.21.

Komisijas iekšējais revidents sniedza savu pirmo vispārējo atzinumu (17) par stāvokli Komisijā kontroles ziņā. Tas pamatots īpaši ar gada darbības pārskatos sniegtajiem ticamības apliecinājumiem, kā arī ar Komisijas iekšējā revīzijas dienesta un ģenerāldirektorātu iekšējās revīzijas darbinieku 2008.–2010. gadā paveikto darbu.

| 1.22. | Vispārējais atzinums attiecas tikai uz Komisijas iekšējās kontroles sistēmu. Tomēr vairāk nekā 90 % no visām kļūdām ir konstatētas nevis Komisijas, bet saņēmēju līmenī. Komisijas iekšējais revidents šo sistēmu kopumā vērtē kā atbilstošu. Taču Palāta norāda, ka pašreizējās pārraudzības un kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo kļūdas tādā mērā, lai budžetam pakārtotie darījumi kopumā būtu likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

1.22.

Vispārējais atzinums attiecas tikai uz Komisijas iekšējās kontroles sistēmu. Tomēr vairāk nekā 90 % no visām kļūdām ir konstatētas nevis Komisijas, bet saņēmēju līmenī. Komisijas iekšējais revidents šo sistēmu kopumā vērtē kā atbilstošu. Taču Palāta norāda, ka pašreizējās pārraudzības un kontroles sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo kļūdas tādā mērā, lai budžetam pakārtotie darījumi kopumā būtu likumīgi un pareizi.

| 1.22. | Iekšējā revidenta atzinuma darbības jomā ir ietvertas kontroles sistēmas, kuras Komisija ieviesusi, lai risinātu kļūdu īpatsvara jautājumu saņēmēju līmenī.

  Pārbaudot Komisijas kontroles sistēmas, Komisijas iekšējais revidents meklē apliecinājumu tam, ka katrs dienests ieviesis kontroles stratēģiju, kuras kontroles izmaksas ir proporcionālas pamatā esošo darījumu kļūdas riskam un kura efektīvi novērš kļūdas saņēmēju iesniegtajos prasījumos un piedzen nepamatoti samaksātās summas kļūdu gadījumos. |
| --- | --- |

1.22.

Pārbaudot Komisijas kontroles sistēmas, Komisijas iekšējais revidents meklē apliecinājumu tam, ka katrs dienests ieviesis kontroles stratēģiju, kuras kontroles izmaksas ir proporcionālas pamatā esošo darījumu kļūdas riskam un kura efektīvi novērš kļūdas saņēmēju iesniegtajos prasījumos un piedzen nepamatoti samaksātās summas kļūdu gadījumos.

Komisijas kopsavilkuma ziņojums

| 1.23. | Kopsavilkuma ziņojuma (18) ievadā norādīts, ka, pieņemot šo kopsavilkuma ziņojumu, Komisija uzņemas politisku atbildību (19) par ES budžeta izpildi, ko veic Komisijas augstākā līmeņa vadība. Komisija norāda, ka ģenerāldirektoriem sekmīgi izdevās novērst trūkumus 25 % atrunu, kas formulētas 2009. gadā. Komisija uzskata, ka ar attiecīgiem uzlabojumiem ir panākta lielāka atbilstība noteikumiem par saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmību. |
| --- | --- |

1.23.

Kopsavilkuma ziņojuma (18) ievadā norādīts, ka, pieņemot šo kopsavilkuma ziņojumu, Komisija uzņemas politisku atbildību (19) par ES budžeta izpildi, ko veic Komisijas augstākā līmeņa vadība. Komisija norāda, ka ģenerāldirektoriem sekmīgi izdevās novērst trūkumus 25 % atrunu, kas formulētas 2009. gadā. Komisija uzskata, ka ar attiecīgiem uzlabojumiem ir panākta lielāka atbilstība noteikumiem par saņēmēju deklarēto izdevumu attiecināmību.

| 1.24. | Tomēr Komisija atzīst, ka joprojām ir jomas, kurās jāpanāk uzlabojumi, it īpaši dalītās pārvaldības jomā, un piedāvā šādus pasākumus minēto jautājumu risināšanai: |
| --- | --- |

1.24.

Tomēr Komisija atzīst, ka joprojām ir jomas, kurās jāpanāk uzlabojumi, it īpaši dalītās pārvaldības jomā, un piedāvā šādus pasākumus minēto jautājumu risināšanai:

1.24.

| — | pārskatīt Finanšu regulu un nozaru regulas (laikposmam pēc 2013. gada), lai uzlabotu finansēšanas shēmu izstrādi, novērstu kļūdu risku, mazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un citām iesaistītajām personām un samazinātu kontroles darbību izmaksas, |
| --- | --- |

—

pārskatīt Finanšu regulu un nozaru regulas (laikposmam pēc 2013. gada), lai uzlabotu finansēšanas shēmu izstrādi, novērstu kļūdu risku, mazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un citām iesaistītajām personām un samazinātu kontroles darbību izmaksas,

| — | Sk. atbildi par 1.37. punktu. |
| --- | --- |

—

| — | stingri izpildīt Komisijas pārraudzības funkcijas un sistemātiski un laicīgi piemērot maksājumu apturēšanu, atlikšanas procedūras un finanšu korekcijas ikreiz, kad konstatēti nopietni trūkumi kontrolē, |
| --- | --- |

—

stingri izpildīt Komisijas pārraudzības funkcijas un sistemātiski un laicīgi piemērot maksājumu apturēšanu, atlikšanas procedūras un finanšu korekcijas ikreiz, kad konstatēti nopietni trūkumi kontrolē,

| — | Faktiski Komisija un tās dienesti īstenoja uzraudzības funkciju, apturot 63 maksājumu termiņus (49 – saistībā ar ERAF un 14 – ar ESF) un pieņemot vienu lēmumu atlikt darbības programmu 2007.–2013. gadam un piecus lēmumus atlikt (saistībā ar ESF) darbības programmas 2000.–2006. gadam, kurās tika konstatēti nozīmīgi trūkumi vai pārkāpumi, kamēr dalībvalstis neveica nepieciešamos korekcijas pasākumus. Komisija īsteno stingru politiku 2011. gadā, pieņemot 52 lēmumus apturēt maksājumu termiņu (40 – saistībā ar ERAF un 12 – ar ESF) gada pirmajā semestrī. |
| --- | --- |

—

| — | pastiprināt centienus kohēzijas jomā, lai novērstu kļūdu īpatsvara ievērojamo pieaugumu salīdzinājumā ar 2009. gadu un kļūdaini veikto maksājumu apjomu, kas radies lielāka darījumu skaita un lielāku deklarēto izdevumu dēļ, |
| --- | --- |

—

pastiprināt centienus kohēzijas jomā, lai novērstu kļūdu īpatsvara ievērojamo pieaugumu salīdzinājumā ar 2009. gadu un kļūdaini veikto maksājumu apjomu, kas radies lielāka darījumu skaita un lielāku deklarēto izdevumu dēļ,

| — | modernizēt ES publiskā iepirkuma noteikumus, jo to piemērošana ļoti bieži ir kļūdu avots, it īpaši kohēzijas jomā (20), |
| --- | --- |

—

modernizēt ES publiskā iepirkuma noteikumus, jo to piemērošana ļoti bieži ir kļūdu avots, it īpaši kohēzijas jomā (20),

| — | vēl vairāk uzlabot gada darbības pārskatu saprotamību un salīdzināmību. |
| --- | --- |

—

vēl vairāk uzlabot gada darbības pārskatu saprotamību un salīdzināmību.

| 1.25. | Komisija kopsavilkuma ziņojumā ņēma vērā vadības iesniegtos ziņojumus un norādīja, ka tie “sniedza gandarījumu kolēģijai attiecībā uz pārvaldības rezultātiem un iekšējo kontroli tās dienestos un deva iemeslu pārliecībai par tās spēju sasniegt savus mērķus” (21). Tomēr Palāta uzsver, ka tā iepriekš ir konstatējusi problemātiskus jautājumus (22), kuri joprojām nav atrisināti: |
| --- | --- |

1.25.

Komisija kopsavilkuma ziņojumā ņēma vērā vadības iesniegtos ziņojumus un norādīja, ka tie “sniedza gandarījumu kolēģijai attiecībā uz pārvaldības rezultātiem un iekšējo kontroli tās dienestos un deva iemeslu pārliecībai par tās spēju sasniegt savus mērķus” (21). Tomēr Palāta uzsver, ka tā iepriekš ir konstatējusi problemātiskus jautājumus (22), kuri joprojām nav atrisināti:

1.25.

| — | vairākās jomās atrunu tvērumam vai mērogam būtu jābūt plašākam (sk. 1.20., 3.52.–3.54., 4.45., 4.46., 5.31.–5.34., 6.46. un 6.47. punktu un 2.–7. nodaļas x.3. pielikumu), |
| --- | --- |

—

vairākās jomās atrunu tvērumam vai mērogam būtu jābūt plašākam (sk. 1.20., 3.52.–3.54., 4.45., 4.46., 5.31.–5.34., 6.46. un 6.47. punktu un 2.–7. nodaļas x.3. pielikumu),

| — | Komisija uzskata, ka atrunu tvērums vai mērogs ir atbilstīgs (sk. atbildes par 1.19–1.20., 3.52.-3.54., 4.46. un 5.33.–5.34. punktu). |
| --- | --- |

—

| — | dalībvalstu dati par atgūtajām un atsauktajām summām joprojām nav pilnīgi, vai Komisija tos vēl nav revidējusi un/vai apstiprinājusi (sk.
  1.2. pielikuma
  3. punktu), |
| --- | --- |

—

dalībvalstu dati par atgūtajām un atsauktajām summām joprojām nav pilnīgi, vai Komisija tos vēl nav revidējusi un/vai apstiprinājusi (sk.
  1.2. pielikuma
  3. punktu),

| — | Informācija par atgūtām summām iekļauta pārskatu 6. piezīmē.

  Politikas grupā “Kohēzija” 2000.–2006. gada plānošanas periodam Komisija pārbauda, vai iesniegtā informācija programmas slēgšanai ir pilnīga un ticama. Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu Komisija veic īpašu revīzijas aptauju par dalībvalstu sistēmām naudas atgūšanai, lai pārliecinātos, cik kvalitatīvi dati tiek iesniegti gada deklarācijās par atgūtām un atsauktām summām. Šīs revīzijas pirmos rezultātus varētu ņemt vērā 2011. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

—

Politikas grupā “Kohēzija” 2000.–2006. gada plānošanas periodam Komisija pārbauda, vai iesniegtā informācija programmas slēgšanai ir pilnīga un ticama. Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu Komisija veic īpašu revīzijas aptauju par dalībvalstu sistēmām naudas atgūšanai, lai pārliecinātos, cik kvalitatīvi dati tiek iesniegti gada deklarācijās par atgūtām un atsauktām summām. Šīs revīzijas pirmos rezultātus varētu ņemt vērā 2011. gada darbības pārskatā.

| — | joprojām nav pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, kas raksturīgas finanšu korekciju mehānismiem un atgūstamajiem līdzekļiem (finanšu korekcijas izriet no nepilnībām, kas atklātas pārraudzības un kontroles sistēmās, savukārt atgūstamie līdzekļi tiek saistīti ar nepareiziem maksājumiem), kā arī to atšķirīgās sekas (finanšu korekcijas sedz nodokļu maksātāji, savukārt atgūstamos līdzekļus maksā atsevišķi līdzekļu saņēmēji) (sk.
  1.2. pielikuma
  3. punktu). |
| --- | --- |

—

joprojām nav pienācīgi ņemtas vērā atšķirības, kas raksturīgas finanšu korekciju mehānismiem un atgūstamajiem līdzekļiem (finanšu korekcijas izriet no nepilnībām, kas atklātas pārraudzības un kontroles sistēmās, savukārt atgūstamie līdzekļi tiek saistīti ar nepareiziem maksājumiem), kā arī to atšķirīgās sekas (finanšu korekcijas sedz nodokļu maksātāji, savukārt atgūstamos līdzekļus maksā atsevišķi līdzekļu saņēmēji) (sk.
  1.2. pielikuma
  3. punktu).

| — | Komisija savos pārskatos sniedz datus ES budžeta līmenī un uzskata, ka naudas atgūšana ir būtiska, aizsargājot ES budžetu. Komisija saprot, ka Palātas atsauce uz piedziņu attiecas uz summām saņēmēju līmenī dalībvalstīs, un prasa sniegto informāciju attiecināt uz šādu summu atgūšanu. Tomēr dalītās pārvaldības jomās šāda atbildība gulstas uz dalībvalstīm, kā paskaidrots Komisijas atbildēs par Revīzijas palātas 2009. gada pārskata 1.39. punktu. Tiklīdz dalībvalsts atmaksājusi nepamatoti izmaksātus līdzekļus (izmantojot efektīvu naudas piešķiršanas un atpakaļsaņemšanas mehānismu vai savstarpēju nolīdzināšanu), Komisija uzskata, ka ES budžets ir aizsargāts. Tomēr dalībvalstīm ir pienākums atgūt nepamatoti izmaksātas summas, kad tas ir iespējams un atbilstīgi. |
| --- | --- |

—

PRIEKŠFINANSĒJUMA PASTIPRINĀTAS IZMANTOŠANAS SEKAS

| 1.26. | Nozīmīga Komisijas veikto maksājumu daļa ir avansi par izmaksām, kas ārējām struktūrām radīsies vēlāk. Ja minētie maksājumi tiek pareizi reģistrēti kā priekšfinansējums, tos Savienības pārskatos neapskata kā galīgos izdevumus laikā, kad šie maksājumi veikti. Tā vietā tos bilancē reģistrē kā aktīvus, līdz tiek iesniegts radušos izmaksu pamatojums (vai retāk, kad attiecīgais pasākums izpildīts). Pamatojoties uz to, Komisija attiecīgās izmaksas iegrāmato pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu un dzēš bilances ierakstu. |
| --- | --- |

1.26.

Nozīmīga Komisijas veikto maksājumu daļa ir avansi par izmaksām, kas ārējām struktūrām radīsies vēlāk. Ja minētie maksājumi tiek pareizi reģistrēti kā priekšfinansējums, tos Savienības pārskatos neapskata kā galīgos izdevumus laikā, kad šie maksājumi veikti. Tā vietā tos bilancē reģistrē kā aktīvus, līdz tiek iesniegts radušos izmaksu pamatojums (vai retāk, kad attiecīgais pasākums izpildīts). Pamatojoties uz to, Komisija attiecīgās izmaksas iegrāmato pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu un dzēš bilances ierakstu.

| 1.27. | Ja avansa maksājumus pārskatos atzīst par galīgajiem izdevumiem, tad grāmatvedībā nav jāreģistrē pierādījumi par līdzekļu galīgo izlietojumu. Tas palielina iespēju, ka līdzekļu izlietojums netiks pamatots un ka netiks konstatēti pārkāpumi vai tos konstatēs ļoti novēloti. Tas var vēl vairāk apgrūtināt nepareizi izmaksāto summu atgūšanu. |
| --- | --- |

1.27.

Ja avansa maksājumus pārskatos atzīst par galīgajiem izdevumiem, tad grāmatvedībā nav jāreģistrē pierādījumi par līdzekļu galīgo izlietojumu. Tas palielina iespēju, ka līdzekļu izlietojums netiks pamatots un ka netiks konstatēti pārkāpumi vai tos konstatēs ļoti novēloti. Tas var vēl vairāk apgrūtināt nepareizi izmaksāto summu atgūšanu.

| 1.27. | Komisijas grāmatvedības dienesti turpina strādāt, lai noskaidrotu jautājumus saistībā ar priekšfinansējuma atzīšanu un noskaidrošanu (sk. arī atbildi par 1.37. punktu).

  Neņemot vērā to, ka ir spēkā Palātas komentāra otrajā daļā paustais princips, jāatzīmē, ka, piem., finansēšanas vadības instrumentu gadījumā juridiskais pamats paredz tikai vienu atbilstības pārbaudi veiktajiem izdevumiem vai nu programmas slēgšanas laikā, vai arī plānošanas perioda beigās (atkarībā no tā, kurš no tiem ir drīzāk). Tādējādi neatkarīgi no tā, kādu uzskaites režīmu Komisija piemēro, izmaksājot naudu dalībvalstīm, faktiskie pārkāpumi var tikt noteikti tikai šajā laikā. |
| --- | --- |

1.27.

Neņemot vērā to, ka ir spēkā Palātas komentāra otrajā daļā paustais princips, jāatzīmē, ka, piem., finansēšanas vadības instrumentu gadījumā juridiskais pamats paredz tikai vienu atbilstības pārbaudi veiktajiem izdevumiem vai nu programmas slēgšanas laikā, vai arī plānošanas perioda beigās (atkarībā no tā, kurš no tiem ir drīzāk). Tādējādi neatkarīgi no tā, kādu uzskaites režīmu Komisija piemēro, izmaksājot naudu dalībvalstīm, faktiskie pārkāpumi var tikt noteikti tikai šajā laikā.

Priekšfinansējuma būtisks palielinājums no 2005. līdz 2010. gadam

| 1.28. | Uzkrātās priekšfinansējuma summas reģistrētā bruto vērtība pēdējo sešu gadu laikā ir pieaugusi vairāk nekā divas reizes (no 39 miljardiem līdz 84 miljardiem EUR; sk.
  1.3. tabulas
  pirmo rindu). Komisija finanšu gada nodalīšanas laikā (23) aprēķina arī tos izdevumus, kuri gada nogalē radušies saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav saņemti maksājumu pieprasījumi. Šie uzkrātie maksājumi (sk.
  1.3. tabulas
  otro rindu) tiek atskaitīti no attiecīgās nenoskaidrotās priekšfinansējuma bruto summas. Izrietošā priekšfinansējuma neto summa bilancē (sk.
  1.3. tabulas
  trešo rindu) arī ir būtiski palielinājusies, bet ne tik krasi (no 29 miljardiem līdz 49 miljardiem EUR). |
| --- | --- |

1.28.

Uzkrātās priekšfinansējuma summas reģistrētā bruto vērtība pēdējo sešu gadu laikā ir pieaugusi vairāk nekā divas reizes (no 39 miljardiem līdz 84 miljardiem EUR; sk.
  1.3. tabulas
  pirmo rindu). Komisija finanšu gada nodalīšanas laikā (23) aprēķina arī tos izdevumus, kuri gada nogalē radušies saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav saņemti maksājumu pieprasījumi. Šie uzkrātie maksājumi (sk.
  1.3. tabulas
  otro rindu) tiek atskaitīti no attiecīgās nenoskaidrotās priekšfinansējuma bruto summas. Izrietošā priekšfinansējuma neto summa bilancē (sk.
  1.3. tabulas
  trešo rindu) arī ir būtiski palielinājusies, bet ne tik krasi (no 29 miljardiem līdz 49 miljardiem EUR).

| 1.28. | Komisija uzrauga situāciju saistībā ar priekšfinansējuma summu pieaugumu. Lielā mērā šo pieaugumu attaisno pāreja uz jaunu plānošanas periodu (2007.–2013. gads) un tas, ka priekšfinansējums tiek izmaksāts atbilstīgi tiesību aktiem par dalīto pārvaldību. Tomēr Komisijas grāmatvedības dienesti turpina strādāt ar pamatdarbībā iesaistītajiem ģenerāldirektorātiem (ĢD), lai mēģinātu pēc iespējas samazināt atvērtās priekšfinansējuma summas, tomēr šis darbs var bieži nonākt pretrunā ar pamatā esošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.28.

1.3. tabula.   Priekšfinansējuma (50) un attiecīgo uzkrāto maksājumu dinamika 2005.–2010. gadā (miljonos EUR)

| | 31.12.2005. | 31.12.2006. | 31.12.2007. | 31.12.2008. | 31.12.2009. | 31.12.2010. | Starpība no 2005. līdz 2010. gadam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Summa | % |
| Kopējais bruto priekšfinansējums (pirms nodalīšanas) | 38 854 | 43 129 | 55 099 | 73 754 | 84 761 | 84 387 | 45 533 | 117 % |
| Uzkrātie maksājumi | 9 489 | 12 649 | 20 501 | 34 469 | 35 934 | 34 966 | 25 477 | 268 % |
| Kopējais neto priekšfinansējums (pēc nodalīšanas) | 29 365 | 30 480 | 34 598 | 39 285 | 48 827 | 49 421 | 20 056 | 68 % |

31.12.2005.

31.12.2006.

31.12.2007.

31.12.2008.

31.12.2009.

31.12.2010.

Starpība no 2005. līdz 2010. gadam

Summa

%

Kopējais bruto priekšfinansējums (pirms nodalīšanas)

38 854

43 129

55 099

73 754

84 761

84 387

45 533

117 %

Uzkrātie maksājumi

9 489

12 649

20 501

34 469

35 934

34 966

25 477

268 %

Kopējais neto priekšfinansējums (pēc nodalīšanas)

29 365

30 480

34 598

39 285

48 827

49 421

20 056

68 %

Neprecīzi vai nepilnīgi dati par priekšfinansējumu

Nav notikusi priekšfinansējuma noskaidrošana

| 1.29. | Lai gan zināma aplēšu izdarīšana attiecībā uz priekšfinansējuma noskaidrošanu gandrīz vienmēr būs vajadzīga, vairāki ģenerāldirektorāti iekšējās nozaru politikas un ārējo darbību jomā turpina pārskatos reģistrēt šīs aplēses pat tad, ja tie atzinuši izdevumu pārskatus par pietiekamu pamatu turpmāko maksājumu izmaksāšanai saņēmējam (24). Laika gaitā aplēšu izmantošana attiecībā uz uzkrātajiem maksājumiem ir ievērojami palielinājusies no mazāk nekā vienas ceturtdaļas avansā izmaksātās summas 2005. gadā līdz gandrīz pusei no avansā izmaksātās summas 2010. gadā (sk.
  1.3. tabulas
  otro rindu). Palāta ir paudusi satraukumu par šo darbību pieaugumu (25). |
| --- | --- |

1.29.

Lai gan zināma aplēšu izdarīšana attiecībā uz priekšfinansējuma noskaidrošanu gandrīz vienmēr būs vajadzīga, vairāki ģenerāldirektorāti iekšējās nozaru politikas un ārējo darbību jomā turpina pārskatos reģistrēt šīs aplēses pat tad, ja tie atzinuši izdevumu pārskatus par pietiekamu pamatu turpmāko maksājumu izmaksāšanai saņēmējam (24). Laika gaitā aplēšu izmantošana attiecībā uz uzkrātajiem maksājumiem ir ievērojami palielinājusies no mazāk nekā vienas ceturtdaļas avansā izmaksātās summas 2005. gadā līdz gandrīz pusei no avansā izmaksātās summas 2010. gadā (sk.
  1.3. tabulas
  otro rindu). Palāta ir paudusi satraukumu par šo darbību pieaugumu (25).

| 1.29. | Komisija saprot Palātas bažas šajā jomā un jau cenšas strādāt pie šī jautājuma. Finanšu regulas kārtējā pārskata kontekstā Komisija ieteikusi panākt, ka ir obligāti jāveic priekšfinansējuma parastā noskaidrošana.

  Tā kā izdevumu pārskatos, kuri nav apstiprināti un/vai nav auditēti, pastāv kļūdu risks, vairāki deleģētie kredītrīkotāji nevēlas veikt maksājumus, pamatojoties uz šādiem pārskatiem. Pārskati, kuri vēl nav apstiprināti un/vai nav auditēti, tiek izmantoti kā norāde par panākto virzību saistībā ar subsidēto darbību, un tiek maksāts papildu priekšfinansējums, lai nodrošinātu pastāvīgu likviditātes pārvaldības maksājumu plūsmu subsidētiem projektiem. Noskaidrošana tādā gadījumā tiek atlikta līdz projekta beigām.


  Jāpiemin, ka gan Komisija, gan saņēmēji/līgumslēdzēji (īpaši iekšpolitikas un ārējā atbalsta jomā) saskarsies ar problēmu administratīvā sloga jomā, pieaugot priekšfinansējuma parastās noskaidrošanas efektivitātei. |
| --- | --- |

1.29.

Tā kā izdevumu pārskatos, kuri nav apstiprināti un/vai nav auditēti, pastāv kļūdu risks, vairāki deleģētie kredītrīkotāji nevēlas veikt maksājumus, pamatojoties uz šādiem pārskatiem. Pārskati, kuri vēl nav apstiprināti un/vai nav auditēti, tiek izmantoti kā norāde par panākto virzību saistībā ar subsidēto darbību, un tiek maksāts papildu priekšfinansējums, lai nodrošinātu pastāvīgu likviditātes pārvaldības maksājumu plūsmu subsidētiem projektiem. Noskaidrošana tādā gadījumā tiek atlikta līdz projekta beigām.

Jāpiemin, ka gan Komisija, gan saņēmēji/līgumslēdzēji (īpaši iekšpolitikas un ārējā atbalsta jomā) saskarsies ar problēmu administratīvā sloga jomā, pieaugot priekšfinansējuma parastās noskaidrošanas efektivitātei.

Priekšfinansējuma nepilnīga iegrāmatošana

| 1.30. | Kopš 2009. gada ir ievērojami palielinājušies maksājumi, galvenokārt finansēšanas vadības instrumentos, attiecībā uz kuriem izmaksu un/vai rīcības pamatojumu paredzēts iesniegt vēlāk. Revīzijā atklājās, ka ļoti bieži Komisija sākumā nav pareizi iegrāmatojusi maksājumus bilances aktīvu daļā. Tāpēc – un tas ir pretrunā principam par atspoguļošanu pēc būtības (26) – pārskati rada iespaidu, ka saņēmēji ir iesnieguši pilnīgu pamatojumu līdzekļu izlietojumam, lai gan patiesībā tas tā nav. |
| --- | --- |

1.30.

Kopš 2009. gada ir ievērojami palielinājušies maksājumi, galvenokārt finansēšanas vadības instrumentos, attiecībā uz kuriem izmaksu un/vai rīcības pamatojumu paredzēts iesniegt vēlāk. Revīzijā atklājās, ka ļoti bieži Komisija sākumā nav pareizi iegrāmatojusi maksājumus bilances aktīvu daļā. Tāpēc – un tas ir pretrunā principam par atspoguļošanu pēc būtības (26) – pārskati rada iespaidu, ka saņēmēji ir iesnieguši pilnīgu pamatojumu līdzekļu izlietojumam, lai gan patiesībā tas tā nav.

| 1.30. | Jautājums tika pirmoreiz uzdots 2011. gada sākumā. Dalītās pārvaldības tiesiskais regulējums neprasa iesniegt Komisijai atsevišķu pārskatu par izmaksām, pieprasot izmaksāt attiecīgās summas avansa veidā, un tas arī nenosaka, ka galīgajam saņēmējam periodiski jāsniedz pārskati par šo summu izmantošanu. Sk. arī atbildes par 1.31. un 1.32. punktu. |
| --- | --- |

1.30.

Finansēšanas vadības instrumenti

| 1.31. | Ieguldījumi finansēšanas vadības instrumentos ir šīs problēmas vienīgais vissvarīgākais elements. Attiecīgās regulas kohēzijas un lauku attīstības jomā (27) paredz, ka maksājumi no darbības programmām, kuru mērķis ir izveidot fondus vai ieguldīt fondos, ar ko īsteno finansēšanas vadības instrumentus, ir jāietver izdevumu pārskatos. Komisijas prakse ir tāda, ka tā visas summas, ko dalībvalstis deklarējušas kā izdevumus pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu, iegrāmato tā, it kā izdevumu deklarācija līdz ar to būtu galīgi nokārtota. |
| --- | --- |

1.31.

Ieguldījumi finansēšanas vadības instrumentos ir šīs problēmas vienīgais vissvarīgākais elements. Attiecīgās regulas kohēzijas un lauku attīstības jomā (27) paredz, ka maksājumi no darbības programmām, kuru mērķis ir izveidot fondus vai ieguldīt fondos, ar ko īsteno finansēšanas vadības instrumentus, ir jāietver izdevumu pārskatos. Komisijas prakse ir tāda, ka tā visas summas, ko dalībvalstis deklarējušas kā izdevumus pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu, iegrāmato tā, it kā izdevumu deklarācija līdz ar to būtu galīgi nokārtota.

| 1.31. | Tā kā nav informācijas par maksājumiem, kas veikti saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem, jo dalībvalstīm tā nav jāsniedz saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu, sākotnēji Komisijas vienīgā iespēja bija uzskatīt šos maksājumus par izdevumiem.

  Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija pieprasīja dalībvalstīm un saņēma 2011. gada jūnijā, 2010. gada pārskatā maksājumus saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem tā uzskata par aktīviem, ietverot salīdzinošus rādītājus par 2009. gadu. Sk. 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4. piezīmi konsolidētajos pārskatos, kur sniegta sīkāka informācija. Sk. arī atbildi par 1.32. punktu. |
| --- | --- |

1.31.

Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija pieprasīja dalībvalstīm un saņēma 2011. gada jūnijā, 2010. gada pārskatā maksājumus saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem tā uzskata par aktīviem, ietverot salīdzinošus rādītājus par 2009. gadu. Sk. 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4. piezīmi konsolidētajos pārskatos, kur sniegta sīkāka informācija. Sk. arī atbildi par 1.32. punktu.

| 1.32. | Tomēr saskaņā ar nozaru regulām dalībvalstu iestāžu pienākums ir pēc tam (parasti programmu posma beigās) iesniegt galīgo deklarāciju par šo summu izlietošanu galasaņēmējiem piešķirtu aizdevumu, garantiju vai kapitālieguldījumu veidā. Tas nozīmē, ka 2010. gadā Komisijai nebija visaptverošas informācijas par finansēšanas vadības instrumentos faktiski izmantotajām summām, un vajadzīgo informāciju no dalībvalstīm Komisijai izdevās ievākt tikai pēc tam, kad 2011. gada sākumā šī problēma nāca gaismā. Tādējādi apmēram 4,8 miljardi EUR 2010. gada provizorisko pārskatu bilancē netika iegrāmatoti kā priekšfinansējums (28). |
| --- | --- |

1.32.

Tomēr saskaņā ar nozaru regulām dalībvalstu iestāžu pienākums ir pēc tam (parasti programmu posma beigās) iesniegt galīgo deklarāciju par šo summu izlietošanu galasaņēmējiem piešķirtu aizdevumu, garantiju vai kapitālieguldījumu veidā. Tas nozīmē, ka 2010. gadā Komisijai nebija visaptverošas informācijas par finansēšanas vadības instrumentos faktiski izmantotajām summām, un vajadzīgo informāciju no dalībvalstīm Komisijai izdevās ievākt tikai pēc tam, kad 2011. gada sākumā šī problēma nāca gaismā. Tādējādi apmēram 4,8 miljardi EUR 2010. gada provizorisko pārskatu bilancē netika iegrāmatoti kā priekšfinansējums (28).

| 1.32. | Jāatzīmē, ka dalībvalstīm pieprasītā un saņemtā informācija attiecas nevis uz finansēšanas vadības instrumentu faktiski izmantotajām summām, bet uz finansēšanas vadības instrumentos ieguldītajām summām. Ņemot vērā izmaksu un ieguvumu kritēriju, Komisija veikusi aplēses par neizmantotajām summām, pamatojoties uz lineāro metodi, un atkārtoti iedalīja tās aktīvos.

  Aktīvi, kuri kopsummā veido EUR 4,8 miljardus, tiks pilnībā nolietoti līdz 2015. gada beigām pašreizējā juridiskā pamata piemērošanas dēļ.


  Sk. arī atbildi par 4.32. punktu. |
| --- | --- |

1.32.

Aktīvi, kuri kopsummā veido EUR 4,8 miljardus, tiks pilnībā nolietoti līdz 2015. gada beigām pašreizējā juridiskā pamata piemērošanas dēļ.

Sk. arī atbildi par 4.32. punktu.

Citas atbalsta shēmas

| 1.33. | Vairākas citas dotāciju shēmas pieļauj avansu izmaksu saņēmējiem skaidrā naudā pirms galīgo izmaksu deklarāciju iesniegšanas. Praksē arī šāda veida maksājumus uzskata par galīgajiem izdevumiem. Tāpēc bilancē tie netiek atzīti un uzrādīti. Attiecīgo summu Komisija nevar izteikt skaitļos. |
| --- | --- |

1.33.

Vairākas citas dotāciju shēmas pieļauj avansu izmaksu saņēmējiem skaidrā naudā pirms galīgo izmaksu deklarāciju iesniegšanas. Praksē arī šāda veida maksājumus uzskata par galīgajiem izdevumiem. Tāpēc bilancē tie netiek atzīti un uzrādīti. Attiecīgo summu Komisija nevar izteikt skaitļos.

| 1.33. | Attiecībā uz iepriekšminētajiem finansēšanas vadības instrumentiem juridiskais pamats arī neparedz īpašu pārskatu sniegšanas procedūru par izmaksātajām summām un to izmantošanu saistībā ar atbalsta shēmām. Līdz šim Komisijai bijušas norādes par to, ka saskaņā ar atbalsta shēmām avansa maksājumi tiek veikti par periodu, kas ir īsāks nekā finansēšanas vadības instrumenta termiņš. Tādu piemītošo svārstību dēļ, ko rada parastā darbība un faktiski radušos izmaksu novilcinātā deklarēšana, ir grūti šādu avansa maksājumu radīto finanšu ietekmi izteikt kvantitatīvi.

  Sk. arī atbildi par 1.36. punktu. |
| --- | --- |

1.33.

Sk. arī atbildi par 1.36. punktu.

Komisijas veiktie pasākumi

| 1.34. | Komisija ir centusies iegūt pietiekamu informāciju galīgajiem pārskatiem. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm līdz 2011. gada jūnija beigām, ES ieguldījums finansēšanas vadības instrumentos ir 6,4 miljardi EUR. Pamatojoties uz aplēsi par summām, kas 2010. gada 31. decembrī finansēšanas vadības instrumentos nebija izmantotas, nozīmīgākie pielāgojumi bija pārklasificēšana no izdevumiem uz aktīviem 2009. un 2010. gada pārskatos (sk. 2010. gada pārskatu 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4. piezīmi, kur skaidrotas šīs darbības). |
| --- | --- |

1.34.

Komisija ir centusies iegūt pietiekamu informāciju galīgajiem pārskatiem. Saskaņā ar informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm līdz 2011. gada jūnija beigām, ES ieguldījums finansēšanas vadības instrumentos ir 6,4 miljardi EUR. Pamatojoties uz aplēsi par summām, kas 2010. gada 31. decembrī finansēšanas vadības instrumentos nebija izmantotas, nozīmīgākie pielāgojumi bija pārklasificēšana no izdevumiem uz aktīviem 2009. un 2010. gada pārskatos (sk. 2010. gada pārskatu 2.5., 2.9., 2.10. un 3.4. piezīmi, kur skaidrotas šīs darbības).

Secinājumi un ieteikumi

| 1.35. | Būtiskas problēmas ar priekšfinansējuma nepilnīgumu tika koriģētas grāmatvedības periodu nodalīšanas laikā, kad veica vajadzīgos pielāgojumus (sk. 1.34. punktu). Tomēr trūkst aktuālas informācijas par ES līdzekļiem, ko dalībvalstis faktiski izmanto, tāpēc ievērojami mazinās pārvaldībā izmantojamās grāmatvedības informācijas noderība, konkrēti Komisijā, kura atbild par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

1.35.

Būtiskas problēmas ar priekšfinansējuma nepilnīgumu tika koriģētas grāmatvedības periodu nodalīšanas laikā, kad veica vajadzīgos pielāgojumus (sk. 1.34. punktu). Tomēr trūkst aktuālas informācijas par ES līdzekļiem, ko dalībvalstis faktiski izmanto, tāpēc ievērojami mazinās pārvaldībā izmantojamās grāmatvedības informācijas noderība, konkrēti Komisijā, kura atbild par budžeta izpildi.

| 1.35. | Komisija vēlas uzsvērt, cik plaša un nozīmīga ir apkopotā informācija par finansēšanas vadības instrumentos ieguldītajām summām, jo tas ir svarīgs solis ceļā uz precīzāku uzskaites informāciju. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Komisijai vēl jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka vajadzīgā informācija ir pieejama, darījumi pārskatos ir konsekventi apstrādāti un visi ģenerāldirektorāti veic pilnīgu, precīzu un atjauninātu grāmatvedības uzskaiti. |
| --- | --- |

1.36.

Komisijai vēl jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka vajadzīgā informācija ir pieejama, darījumi pārskatos ir konsekventi apstrādāti un visi ģenerāldirektorāti veic pilnīgu, precīzu un atjauninātu grāmatvedības uzskaiti.

| 1.36. | Četri dalītās pārvaldības ĢD konsekventi piemēroja grāmatvedības apstrādi saskaņā ar juridisko pamatu. Turklāt šajā posmā nav iespējams mainīt dalībvalstu iesniegto izmaksu pārskatu apstrādi. Tā vietā Komisija arī turpmāk izdarīs aplēses par neizmantotajām summām gada beigās un veiks nepieciešamās uzskaites korekcijas.

  Jāņem vērā izmaksu efektivitāte, jo Komisijai jāvairās no tā, ka pārskatu sniegšana par avansa maksājumiem saņēmējiem kļūst pārmērīgi sarežģīta un prasa lielus visu iesaistīto personu resursus.


  Komisija jau ieteikusi atbilstīgi grozīt pašreizējo juridisko pamatu attiecībā uz nozarēm strukturālo fondu regulējumā. Tā arī ieviesīs atbilstīgus noteikumus priekšlikumos par nākotnes juridisko pamatu. |
| --- | --- |

1.36.

Jāņem vērā izmaksu efektivitāte, jo Komisijai jāvairās no tā, ka pārskatu sniegšana par avansa maksājumiem saņēmējiem kļūst pārmērīgi sarežģīta un prasa lielus visu iesaistīto personu resursus.

Komisija jau ieteikusi atbilstīgi grozīt pašreizējo juridisko pamatu attiecībā uz nozarēm strukturālo fondu regulējumā. Tā arī ieviesīs atbilstīgus noteikumus priekšlikumos par nākotnes juridisko pamatu.

| 1.37. | Priekšfinansējuma pastiprināta izmantošana ES budžetā, kā arī finanšu instrumentu jaunu veidu aizvien plašāka izmantošana liek Komisijai steidzami pārskatīt attiecīgos grāmatvedības noteikumus, lai nodrošinātu atbilstīgas vadlīnijas par priekšfinansējuma atzīšanu un noskaidrošanu. Papildus tam jāuzlabo uzraudzība (29). |
| --- | --- |

1.37.

Priekšfinansējuma pastiprināta izmantošana ES budžetā, kā arī finanšu instrumentu jaunu veidu aizvien plašāka izmantošana liek Komisijai steidzami pārskatīt attiecīgos grāmatvedības noteikumus, lai nodrošinātu atbilstīgas vadlīnijas par priekšfinansējuma atzīšanu un noskaidrošanu. Papildus tam jāuzlabo uzraudzība (29).

| 1.37. | Komisija norāda, ka jānodala priekšfinansējums, kas tiek veikts saskaņā ar ārējo atbalstu un iekšējo politiku, un priekšfinansējums, kas tiek veikts saskaņā ar dalīto pārvaldību, īpaši attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem.

  Komisija arī uzsver, ka priekšfinansējuma noskaidrošana pirms galīgā maksājuma nav tikai jautājums par uzskaites norādījumiem. Praksē tas nozīmē, ka tiek veikta atmaksa saskaņā ar starpperioda izmaksu pārskatu, un vispirms jāpārbauda atbilstība sarežģītiem noteikumiem par tiesībām saņemt šādu atmaksu. To var panākt, tikai ievērojami palielinot gan saņēmēju, gan Komisijas dienestu administratīvo slodzi.


  Turklāt būs nepieciešamas pārmaiņas Finanšu regulā un nozaru tiesību aktos, kuri patlaban pieļauj veikt secīgu priekšfinansējumu, pamatojoties uz panākto virzību subsidēto darbību jomā. Pārskatot Finanšu regulas attiecīgo pantu, Komisija jau ieteikusi panākt, ka ir obligāti jāveic priekšfinansējuma parastā noskaidrošana.


  Visbeidzot Komisija uzsver, ka tās grāmatvedības dienesti 2010. un 2011. gadā, snieguši norādes, nodrošinājuši apmācības un organizējuši seminārus par priekšfinansējumu un šī prakse tiks turpināta. |
| --- | --- |

1.37.

Komisija arī uzsver, ka priekšfinansējuma noskaidrošana pirms galīgā maksājuma nav tikai jautājums par uzskaites norādījumiem. Praksē tas nozīmē, ka tiek veikta atmaksa saskaņā ar starpperioda izmaksu pārskatu, un vispirms jāpārbauda atbilstība sarežģītiem noteikumiem par tiesībām saņemt šādu atmaksu. To var panākt, tikai ievērojami palielinot gan saņēmēju, gan Komisijas dienestu administratīvo slodzi.

Turklāt būs nepieciešamas pārmaiņas Finanšu regulā un nozaru tiesību aktos, kuri patlaban pieļauj veikt secīgu priekšfinansējumu, pamatojoties uz panākto virzību subsidēto darbību jomā. Pārskatot Finanšu regulas attiecīgo pantu, Komisija jau ieteikusi panākt, ka ir obligāti jāveic priekšfinansējuma parastā noskaidrošana.

Visbeidzot Komisija uzsver, ka tās grāmatvedības dienesti 2010. un 2011. gadā, snieguši norādes, nodrošinājuši apmācības un organizējuši seminārus par priekšfinansējumu un šī prakse tiks turpināta.

BUDŽETA PĀRVALDĪBA

| 1.38. | Šajā nodaļā sniegts kopsavilkums par ES vispārējā budžeta izpildi 2010. gadā. |
| --- | --- |

1.38.

Šajā nodaļā sniegts kopsavilkums par ES vispārējā budžeta izpildi 2010. gadā.

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

| 1.39. | Pieejamo apropriāciju kopsumma 2010. gadā, ņemot vērā pārnestās apropriācijas (30), piešķirtos ieņēmumus (31) un budžeta grozījumus (32), sasniedza 147,3 miljardus EUR saistībām un 130,5 miljardus EUR maksājumiem – tas ir palielinājums attiecīgi par 0,9 % un 4,8 % salīdzinājumā ar 2009. gadā pieejamo apropriāciju kopsummu (sk. šā gada pārskata
  Pielikumu, III
  un
  IV diagrammu
  ). |
| --- | --- |

1.39.

Pieejamo apropriāciju kopsumma 2010. gadā, ņemot vērā pārnestās apropriācijas (30), piešķirtos ieņēmumus (31) un budžeta grozījumus (32), sasniedza 147,3 miljardus EUR saistībām un 130,5 miljardus EUR maksājumiem – tas ir palielinājums attiecīgi par 0,9 % un 4,8 % salīdzinājumā ar 2009. gadā pieejamo apropriāciju kopsummu (sk. šā gada pārskata
  Pielikumu, III
  un
  IV diagrammu
  ).

| 1.40. | Budžeta gada saistību apropriācijas par 0,6 miljardiem EUR pārsniedza finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu, taču šāda pārsniegšana ir atļauta (33). Kopējā maksājumu apropriāciju summa bija par 11,4 miljardiem EUR mazāka nekā noteiktais maksimālais apjoms. |
| --- | --- |

1.40.

Budžeta gada saistību apropriācijas par 0,6 miljardiem EUR pārsniedza finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu, taču šāda pārsniegšana ir atļauta (33). Kopējā maksājumu apropriāciju summa bija par 11,4 miljardiem EUR mazāka nekā noteiktais maksimālais apjoms.

Budžeta izpildes rādītāji

| 1.41. | Komisija sagatavo dažādus dokumentus, kuros ietverta arī šāda informācija par Eiropas Savienības budžeta izpildi (34): |
| --- | --- |

1.41.

Komisija sagatavo dažādus dokumentus, kuros ietverta arī šāda informācija par Eiropas Savienības budžeta izpildi (34):

1.41.

| — | budžeta pārpalikums 2010. gada beigās bija 4,5 miljardi EUR (2009. gadā – 2,3 miljardi EUR), |
| --- | --- |

—

budžeta pārpalikums 2010. gada beigās bija 4,5 miljardi EUR (2009. gadā – 2,3 miljardi EUR),

| — | saistību un maksājumu izlietojuma rādītāji 2010. gadā bija attiecīgi 99 % un 97 %, |
| --- | --- |

—

saistību un maksājumu izlietojuma rādītāji 2010. gadā bija attiecīgi 99 % un 97 %,

| — | 2010. gadā tika atceltas uzkrātās neizpildītās saistības 3,3 miljardu EUR apmērā (2009. gadā – 1,9 miljardi EUR). Šis palielinājums attiecībā uz atcēlumiem galvenokārt izriet no 4. sadaļas “Nodarbinātība un sociālās lietas” (1,4 miljardi EUR), |
| --- | --- |

—

2010. gadā tika atceltas uzkrātās neizpildītās saistības 3,3 miljardu EUR apmērā (2009. gadā – 1,9 miljardi EUR). Šis palielinājums attiecībā uz atcēlumiem galvenokārt izriet no 4. sadaļas “Nodarbinātība un sociālās lietas” (1,4 miljardi EUR),

| — | EMPL ĢD 2010. gadā saņēma galīgos prasījumus saistībā ar ESF 2000.–2006. gada plānošanas periodam. Programmās, kuru deklarētā kopsumma bija mazāka nekā finanšu plānā norādītā summa, EMPL ĢD atcēla neizpildītās saistības, kuru summa pārsniedza norādīto summu (RAL). |
| --- | --- |

—

| — | neizmantotās maksājumu apropriācijas 1,5 miljardu EUR apmērā (izņemot piešķirtos ieņēmumus (35)) tika pārnestas no 2010. uz 2011. gadu, |
| --- | --- |

—

neizmantotās maksājumu apropriācijas 1,5 miljardu EUR apmērā (izņemot piešķirtos ieņēmumus (35)) tika pārnestas no 2010. uz 2011. gadu,

| — | attiecībā uz politikas jomām “Lauksaimniecība un lauku attīstība” (05. sadaļa), “Kohēzija” (04. un 13. sadaļa) un “Jūrlietas un zivsaimniecība” (11. sadaļa) kopējais maksājumu apropriāciju izlietojuma rādītājs bija 98 %, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz politikas jomām “Lauksaimniecība un lauku attīstība” (05. sadaļa), “Kohēzija” (04. un 13. sadaļa) un “Jūrlietas un zivsaimniecība” (11. sadaļa) kopējais maksājumu apropriāciju izlietojuma rādītājs bija 98 %,

| — | politikas jomā “Reģionālā politika” maksājumu apropriācijas bija lielākas nekā paredzēts (106 % no sākotnējā budžeta). Tās finansēja, pārskaitot 1,8 miljardus EUR galvenokārt no 04. sadaļas (“Nodarbinātība un sociālās lietas”) un 05. sadaļas (“Lauksaimniecība un lauku attīstība”), attiecībā uz kurām maksājumu bija mazāk nekā paredzēts, jo tika pārtraukti vai atlikti maksājumi Eiropas Sociālajam fondam (88 % izpilde), bija mazāk prasījumu lauku attīstības jomā (94 % izpilde) vai lēna programmu slēgšana (36). |
| --- | --- |

—

politikas jomā “Reģionālā politika” maksājumu apropriācijas bija lielākas nekā paredzēts (106 % no sākotnējā budžeta). Tās finansēja, pārskaitot 1,8 miljardus EUR galvenokārt no 04. sadaļas (“Nodarbinātība un sociālās lietas”) un 05. sadaļas (“Lauksaimniecība un lauku attīstība”), attiecībā uz kurām maksājumu bija mazāk nekā paredzēts, jo tika pārtraukti vai atlikti maksājumi Eiropas Sociālajam fondam (88 % izpilde), bija mazāk prasījumu lauku attīstības jomā (94 % izpilde) vai lēna programmu slēgšana (36).

| — | 2010. gadā ESF izpilde sasniedza tikai 88 %, ko izraisīja dažu maksājumu bloķēšana pēc tam, kad revīzijas darbība atklāja nopietnus sistēmiskus trūkumus vai pārkāpumus dažās 2000.–2006. gada programmās (maksājumi tika atlikti) un 2007.–2013. gada programmās (maksājumi tika apturēti). Dažām 2000.–2006. gada programmām Spānijai, Francijai un Itālijai, saistībā ar kurām maksājumu apropriācijas tika pārnestas no 2009. gada uz 2010. gadu un joprojām bija bloķētas šajā posmā, finansējuma atlikšanas un korekcijas procedūras tiks apvienotas ar galīgajiem maksājumiem, kas tiks apstrādāti 2000.–2006. gada likvidācijas deklarācijas kontekstā (visos gadījumos, izņemot pirmo). Atbilstīgi Finanšu regulai kredītus nevar pārnest uz citu budžeta pozīciju, tādējādi tie palika neizmantoti 2010. gadā. |
| --- | --- |

—

| 1.42. | Attiecīgās regulas (37) 2010. finanšu gada laikā tika grozītas, lai nodrošinātu papildu priekšfinansējumu struktūrpasākumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Pamatojoties uz grozītajām regulām, tām dalībvalstīm, kuras īpaši ietekmēja ekonomikas krīze, tika izmaksāti papildu avansa maksājumi, kas paredzēti Eiropas Sociālajam fondam 371 miljona EUR apmērā, Kohēzijas fondam – 404 miljonu EUR apmērā un Eiropas Zivsaimniecības fondam – 0,8 miljonu EUR apmērā. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2010. budžeta gadā dalībvalstīm bez atbilstīga juridiskā pamata izmaksāja papildu priekšfinansējumu 401 miljona EUR apmērā. Šī summa ir norādīta 3. nodaļā (38) kā likumības un pareizības kļūda. |
| --- | --- |

1.42.

Attiecīgās regulas (37) 2010. finanšu gada laikā tika grozītas, lai nodrošinātu papildu priekšfinansējumu struktūrpasākumiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Pamatojoties uz grozītajām regulām, tām dalībvalstīm, kuras īpaši ietekmēja ekonomikas krīze, tika izmaksāti papildu avansa maksājumi, kas paredzēti Eiropas Sociālajam fondam 371 miljona EUR apmērā, Kohēzijas fondam – 404 miljonu EUR apmērā un Eiropas Zivsaimniecības fondam – 0,8 miljonu EUR apmērā. Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2010. budžeta gadā dalībvalstīm bez atbilstīga juridiskā pamata izmaksāja papildu priekšfinansējumu 401 miljona EUR apmērā. Šī summa ir norādīta 3. nodaļā (38) kā likumības un pareizības kļūda.

| 1.42. | Avansa maksājumi EUR 401 miljona apmērā lauku attīstībai nerāda nepareizi veiktus izdevumus galīgajiem saņēmējiem. Turklāt attiecīgo summu atgūšana notiek pastāvīgi un tiks pabeigta līdz 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

1.42.

Neizpildītās budžeta saistības

| 1.43. | Neizpildītās budžeta saistības (t. i., vēl nenoslēgtās saistības, par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas) (39) palielinājušās par 17 miljardiem EUR (9,7 %) līdz 194 miljardiem EUR galvenokārt tajās politikas jomās, ko finansē, izmantojot diferencētās apropriācijas (40), un ir ekvivalentas 2,2 gadu diferencētām saistībām vai 2,8 gadu diferencētiem maksājumiem 2010. gada izdevumu līmenī attiecīgajās politikas jomās. |
| --- | --- |

1.43.

Neizpildītās budžeta saistības (t. i., vēl nenoslēgtās saistības, par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas) (39) palielinājušās par 17 miljardiem EUR (9,7 %) līdz 194 miljardiem EUR galvenokārt tajās politikas jomās, ko finansē, izmantojot diferencētās apropriācijas (40), un ir ekvivalentas 2,2 gadu diferencētām saistībām vai 2,8 gadu diferencētiem maksājumiem 2010. gada izdevumu līmenī attiecīgajās politikas jomās.

| 1.43.–1.44. | Neizpildītās saistības rodas no daudzgadu programmu parastās pārvaldības un jaunu saistību vispārējā līmeņa pieauguma. Ciktāl runa ir par struktūrfondiem, RAL apjomu kontrolē, izmantojot N + 2 / N + 3 noteikumu, kas definēts attiecīgajā regulējumā. Saskaņā ar šo noteikumu plānotais RAL līmenis ir ekvivalents diviem vai trijiem saistību gadiem. Attiecīgi vairums kārtējo neizpildīto saistību ir “parastas”, ņemot vērā pamatā esošos noteikumus. Turklāt katru gadu budžeta iestāde tiek informēta par iespējami neparastām neizpildītām saistībām. Komisija uzrauga saistības, kuras jāatceļ. |
| --- | --- |

1.43.–1.44.

Image

| 1.44. | Visvairāk neizpildīto saistību ir politikas grupā “Kohēzija” (sk.
  1.2. grafiku
  ). Šajā jomā neizpildītās saistības veidoja 128 miljardus EUR (41) (apmēram 66 % no kopsummas), līdzinoties 2,6 gadu saistību vērtībai vai 3,4 gadu maksājumu vērtībai šajā jomā 2010. gada izdevumu līmenī. Lielākā daļa no šīm neizpildītajām saistībām (113,2 miljardi EUR jeb 88 % no kopsummas) attiecas uz pašreizējo laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. Tas liecina par ietekmi, ko rada centieni nokārtot neizpildītās saistības, veicot maksājumus, pirms tiek piemērots noteikums par saistību automātisku atcelšanu (n + 2 noteikums/n + 3 noteikums (42)). |
| --- | --- |

1.44.

Visvairāk neizpildīto saistību ir politikas grupā “Kohēzija” (sk.
  1.2. grafiku
  ). Šajā jomā neizpildītās saistības veidoja 128 miljardus EUR (41) (apmēram 66 % no kopsummas), līdzinoties 2,6 gadu saistību vērtībai vai 3,4 gadu maksājumu vērtībai šajā jomā 2010. gada izdevumu līmenī. Lielākā daļa no šīm neizpildītajām saistībām (113,2 miljardi EUR jeb 88 % no kopsummas) attiecas uz pašreizējo laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. Tas liecina par ietekmi, ko rada centieni nokārtot neizpildītās saistības, veicot maksājumus, pirms tiek piemērots noteikums par saistību automātisku atcelšanu (n + 2 noteikums/n + 3 noteikums (42)).

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, pārskatu par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas tabulu, pārskatu par tīro aktīvu izmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus paskaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

(2)  Konsolidētie budžeta izpildes pārskati ietver konsolidētos budžeta izpildes pārskatus, kopsavilkumu par budžeta principiem un citas skaidrojošas piezīmes.

(3)  Komisijas galvenā grāmatveža pieņemto grāmatvedības noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja attiecīgais jautājums IPSAS standartos nav risināts, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/Starptautiskie finanšu pārskatu sagatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu 2010. gada konsolidētie finanšu pārskati ir sagatavoti atbilstoši šiem Komisijas grāmatveža apstiprinātajiem grāmatvedības noteikumiem (tā tas bijis kopš 2005. gada), ar kuriem uzkrājumu grāmatvedības principi ir pielāgoti Eiropas Savienības apstākļiem, savukārt konsolidētie budžeta izpildes pārskati joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas principu.

(4)  Sk. OV C 303, 9.11.2010., 10.–12. lpp.

(5)  Jeb DAS no franču valodas “Déclaration d’assurance”.

(6)  Sk. Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu.

(7)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1081/2010 (OV L 311, 26.11.2010., 9. lpp.), noteikts, ka galīgie pārskati jānosūta līdz nākamā finanšu gada 31. jūlijam.

(8)  Sk.
  1.2. pielikuma
  1. punktu.

(9)  Iepriekšējās politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” daļa, kas attiecas uz pētniecību, agrāk tika apskatīta 5. nodaļā, iepriekšējā politikas grupa “Izglītība un pilsoniskums” tika apskatīta 7. nodaļā, bet iepriekšējā politikas grupa “Ekonomika un finanses” – 8. nodaļā (sīkāku informāciju sk. 6.1. punktā). Iepriekšējās politikas grupas “Pētniecība, enerģētika un transports” daļa, kas attiecas uz enerģētiku un transportu, tagad ir apskatīta 4. nodaļā kopā ar iepriekšējo politikas grupu “Kohēzija”.

(10)  Ieņēmumu revīzijas tvērumu sk. 2.7.–2.13. punktā.

(11)  Integrētā administrācijas un kontroles sistēma.

(12)  Sk. šā gada pārskata
  1.2. tabulu
  un x.1. pielikumu attiecībā uz dažādām politikas grupām, kā arī 2009. gada pārskata 4.17.–4.19. punktu attiecībā uz kohēziju.

(13)  Enerģētika un transports 2010. gadā veidoja 7 % no konsolidētās politikas grupas (sk. arī 9. zemsvītras piezīmi).

(14)  Sk. arī 2009. gada pārskata 1.26. punktu.

(15)  Kopējais atrunu skaits samazinājies no 20 atrunām 2009. gadā līdz 17 atrunām 2010. gadā. Jāpiezīmē, ka 2010. gadā Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātu sadalīja divos jaunos ģenerāldirektorātos (izveidoja Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātu un Enerģētikas ģenerāldirektorātu), kā rezultātā 2009. gada atrunu pārnesa uz nākamo gadu kā divas atrunas.

(16)  Sk.
  4.3. pielikumu
  .

(17)  Sk. 2.3. punktu Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2010. gadā”, COM(2011) 323 galīgā redakcija, 1.6.2011.: “Komisijas iekšējais revidents uzskata, ka 2010. gadā Komisijas ievērotās pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles procedūras ir bijušas piemērotas, lai nodrošinātu pietiekamu ticamību finanšu mērķu sasniegšanai, izņemot tajās finanšu pārvaldības jomās, par kurām ģenerāldirektori savās ticamības deklarācijās ir izteikuši atrunas, un ņemot vērā piezīmes par to risku pārvaldību, kas attiecas uz kļūdām pakārtotajos darījumos.”

(18)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2010. gadā”, COM(2011) 323 galīgā redakcija, 1.6.2011.

(19)  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantu.

(20)  Sk. Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma direktīvu (2004/18/EK un 2004/17/EK) gaidāmo modernizāciju.

(21)  Sk. COM(2011) 323 galīgā redakcija, 1.6.2011., 2.3. punkts.

(22)  Sk. Palātas 2009. gada pārskata 1.31. punktu.

(23)  Finanšu gada nodalīšanas mērķis ir nodrošināt ieņēmumu un izdevumu pilnīgu un precīzu iegrāmatošanu pareizajā pārskata periodā.

(24)  Sk. Palātas 2006. gada pārskata 1.28. punkta pirmo ievilkumu, 2007. gada pārskata 1.23. punkta otro ievilkumu, 1.24. punkta otro ievilkumu un 1.26. punktu, 2008. gada pārskata 1.14. punktu un 2009. gada pārskata 1.12. punktu.

(25)  Atzinumā Nr. 6/2010 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, Palāta pauda bažas par pārlieku lielo nenoskaidrotā priekšfinansējuma pieaugumu un izteica vajadzību veikt pasākumus šajā saistībā.

(26)  Starptautiskajā publiskā sektora grāmatvedības standartā (IPSAS) nr. 1 šis princips definēts šādi: “Ja informācijai patiesi jāatspoguļo darījumi un citi notikumi, kurus tā raksturo, šos darījumus uzskaita un uzrāda ne tikai pēc to juridiskās formas, bet saskaņā ar to būtību un saimniecisko saturu. Darījumu vai citu notikumu būtība ne vienmēr atbilst to juridiskajai formai” (“Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības jaunumu rokasgrāmata, 2011. gads”, 1. sējuma A. pielikums, 70. lpp.). Sk. arī Finanšu regulas 124. pantu.

(27)  Sk. Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2010., 25. lpp.) 4. iedaļas 44. pantu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 (OV L 371, 27.12.2006., 1. lpp.) 8. iedaļas 43.–46. pantu attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.) 71. panta 5. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1974/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.) 50.–52. pantu attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai.

(28)  Šo summu veido ilgtermiņa priekšfinansējums (3 820 miljoni EUR) un īstermiņa priekšfinansējums (955 miljoni EUR).

(29)  Sk. arī 2008. gada pārskata 1.43. punktu.

(30)  No 2009. gada pārnesto apropriāciju summa veido 0,3 miljardus EUR saistībām un 1,8 miljardus EUR maksājumiem.

(31)  2010. gadā piešķirto ieņēmumu (sk. arī 35. zemsvītras piezīmi) summa veido 5,4 miljardus EUR saistībām un 5,8 miljardus EUR maksājumiem.

(32)  2010. gadā apstiprinātie astoņi budžeta grozījumi kopumā radīja palielinājumu par 99 miljoniem EUR apropriācijās saistībām un par 19 miljoniem EUR apropriācijās maksājumiem.

(33)  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.) noteiktas budžetā iekļautās saistību apropriācijas, piemēram, Ārkārtas palīdzības rezerve, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds, var pārsniegt maksimālo apjomu.

(34)  Izvērsta informācija par 2010. gada budžeta izpildi atrodama Eiropas Savienības 2010. finanšu gada pārskatu II iedaļā, Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) dokumentos “Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2010. finanšu gads”, kā arī ziņojumā “Struktūrfondu un Kohēzijas fonda 2010. gada budžeta izpildes analīze”.

(35)  Piešķirtie ieņēmumi tostarp ietver atmaksātās summas no atgūtajām kļūdaini samaksātajām summām, kas tiek iegrāmatotas atpakaļ sākotnējā budžeta pozīcijā, EBTA dalībvalstu ieguldījumi, kas palielina budžeta pozīcijas, vai ieņēmumi no trešām personām, ja noslēgtie nolīgumi paredz finanšu ieguldījumu ES darbībās.

(36)  “Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2010. finanšu gads”.

(37)  Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.) un Regula (EK) Nr. 1083/2006.

(38)  Sk. 3.13., 3.15. un 3.22. punktu.

(39)  Neizpildītās budžeta saistības rodas tad, ja runa ir par diferencētajiem izdevumiem – ja izdevumu programmu pabeigšanai vajadzīgi vairāki gadi un saistības uzņemtas iepriekšējos gados pirms atbilstīgo maksājumu veikšanas. Kad saistības tiek segtas ar maksājumiem, to saistību ilgtermiņa ietekme, kas ievērojami pārsniedz maksājumus, neizbēgami palielina neizpildītās saistības, un šī situācija atkārtojas katru gadu.

(40)  Budžetā izšķir divu veidu apropriācijas: nediferencētās apropriācijas un diferencētās apropriācijas. Nediferencētās apropriācijas izmanto tādu darbību finansēšanai, kas notiek katru gadu, piemēram, administratīvajiem izdevumiem. Diferencētās apropriācijas tika ieviestas, lai veiktu daudzgadu darbības; attiecīgos maksājumus var veikt saistību gada un nākamo gadu laikā. Diferencētās apropriācijas galvenokārt izmanto struktūrfondiem un Kohēzijas fondam.

(41)  Attiecībā uz “Kohēziju” sk. “Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību, kas pievienots ES pārskatiem, 2010. finanšu gads”, 23. un 36.–41. lpp.

(42)  n + 2/n + 3 noteikumu termiņš paredz līdz otrā/trešā gada beigām pēc piešķīruma gada automātisku atcelt visus līdzekļus, kuri nav izlietoti vai par kuriem nav saņemta izmaksu deklarācija. “Trešās vienkāršošanas” gaitā n + 2/n + 3 noteikumos jaunākie grozījumi izdarīti attiecībā uz kohēzijas 2007. gada saistībām (sk. Regulu (EK) Nr. 1083/2006, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 539/210 (OV L 158, 24.6.2010., 1. lpp)). Tomēr tam nebija būtiskas ietekmes uz maksājumu apropriāciju izlietojuma rādītāju.

(43)  Vispārējā budžeta III iedaļas 14. un 24.–31. sadaļa, kura galvenokārt attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, ir aplūkota 7. nodaļas sadaļā par Eiropas Komisiju.

(44)  Administratīvos izdevumus atskaita no politikas grupām un uzrāda atsevišķā pozīcijā; tas rada atšķirības, ja datus salīdzina ar 3.–6. nodaļu.

(45)  Kļūdu biežumu nosaka, pamatojoties uz parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas.

(46)  Sistēmas klasificē kā daļēji efektīvas, ja saskaņā ar novērtējumu daži kontroles mehānismi darbojas pienācīgi, bet citi ne. Tādējādi šie mehānismi kopumā varētu nebūt pietiekami, lai ierobežotu kļūdas pakārtotajos darījumos līdz pieņemamam līmenim. Plašāku informāciju sk. iedaļā “Revīzijas tvērums un pieeja” 2.–7. nodaļā.

(47)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 3.16. punktu).

(48)  Atlīdzinātie izdevumi (sk. 4.23. punktu).

(49)  Saistība ar darījumu pareizību starpība starp 2010. gada maksājumiem (122 231 miljoni EUR – sk.
  1.1. tabulu
  ) un visas revidētās datu kopas kopējo summu atbilst avansa maksājumiem, kas izmaksāti politikas grupām “Lauksaimniecība un dabas resursi” (851 miljons EUR) un “Kohēzija, enerģētika un transports” (3 074 miljoni EUR) (sk. 3.16. un 4.23. punktu).

(50)  Neskaitot avansētos izdevumus finansēšanas vadības instrumentiem: 4 775 milj. EUR 2010. gadā un 2 153 milj. EUR 2009. gadā (sk. 1.31.–1.33. punktu).

1.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PIEEJA UN METODES

1. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar pārskatu ticamību

| 1. | Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietverti konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi (1), visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:
  a)   likumība un pareizība: pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;
  b)   pilnīgums: visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;
  c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana: katru ieņēmumu un izdevumu darījumu pamato notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;
  d)   summu novērtējums: ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;
  e)   informācijas izklāsts: ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem, atzīto praksi un pārredzamības principu. |
| --- | --- |

1.

Lai izvērtētu, vai konsolidētie pārskati, kuros ietverti konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi (1), visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Savienības finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmu gada beigās, izmanto šādus galvenos novērtēšanas kritērijus:

a)   likumība un pareizība: pārskati ir sagatavoti atbilstoši noteikumiem, un ir pieejamas budžeta apropriācijas;

b)   pilnīgums: visi uz konkrēto periodu attiecināmie ieņēmumu un izdevumu darījumi un visi aktīvi un pasīvi (tostarp ārpusbilances posteņi) ir iekļauti pārskatos;

c)   darījumu īstums un aktīvu un pasīvu reāla pastāvēšana: katru ieņēmumu un izdevumu darījumu pamato notikums, kurš attiecas uz struktūrvienību un periodu; aktīvs vai pasīvs pastāv bilances sagatavošanas datumā un attiecas uz struktūrvienību, kura sagatavo pārskatus;

d)   summu novērtējums: ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus pārskatos uzrāda pienācīgā vērtībā, ņemot vērā piesardzības principu;

e)   informācijas izklāsts: ieņēmumu un izdevumu darījumus, kā arī aktīvus un pasīvus uzrāda un apraksta saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības noteikumiem, atzīto praksi un pārredzamības principu.

| 2. | Revīziju veido šādi pamatelementi:






  a) | grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Revīziju veido šādi pamatelementi:

a)

grāmatvedības kontroles vides vērtējuma atjaunināšana;

| b) | galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude; |
| --- | --- |

b)

galveno grāmatvedības procedūru un gada noslēguma procesa pārbaude;

| c) | galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība); |
| --- | --- |

c)

galveno grāmatvedības datu analītiskās pārbaudes (konsekvence un pamatotība);

| d) | pārskatu un/vai bilanču analīze un salīdzināšana; |
| --- | --- |

d)

pārskatu un/vai bilanču analīze un salīdzināšana;

| e) | saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi. |
| --- | --- |

e)

saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu paraugu pārbaudi.

2. DAĻA.
     
  Revīzijas pieeja un metodes saistībā ar darījumu pareizību

| 3. | Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver:






  — | darījumu tiešas pārbaudes katrā ieņēmumu vai izdevumu jomā (sk.
  1.1. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi, |
| --- | --- | --- |

3.

Palātas pieeja pārskatiem pakārtoto darījumu pareizības revīzijā ietver:

—

darījumu tiešas pārbaudes katrā ieņēmumu vai izdevumu jomā (sk.
  1.1. tabulu
  ), lai pārliecinātos, cik lielā mērā darījumi ir pareizi,

| — | vērtējumu par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību. |
| --- | --- |

—

vērtējumu par to, cik efektīvi pārraudzības un kontroles sistēmas nodrošina darījumu pareizību.

| 4. | Papildus pievieno pierādījumus, ko sniedz citu revidentu darbs (vajadzības gadījumā), un Komisijas vadības apliecinājumu analīzi. |
| --- | --- |

4.

Papildus pievieno pierādījumus, ko sniedz citu revidentu darbs (vajadzības gadījumā), un Komisijas vadības apliecinājumu analīzi.

Kā Palāta pārbauda darījumus

| 5. | Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–7. nodaļa) ir pamatota uz saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (2). Šī pārbaude sniedz statistisku aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza. |
| --- | --- |

5.

Darījumu tiešā pārbaude katrā īpašajā izvērtējumā (2.–7. nodaļa) ir pamatota uz saņemto summu (ieņēmumu gadījumā) vai maksājumu reprezentatīvu paraugu attiecīgajā politikas grupā (2). Šī pārbaude sniedz statistisku aplēsi par to, cik liela attiecīgās datu kopas darījumu daļa ir nepareiza.

| 6. | Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu. |
| --- | --- |

6.

Lai noteiktu parauga lielumu, kas vajadzīgs ticama rezultāta iegūšanai, Palāta izmanto revīzijas pārliecības iegūšanas modeli. Tas saistīts ar objektīvā riska (risks, ka darījumos gadās kļūdas) un kontroles riska (risks, ka sistēmas nenovērš vai neatklāj un nelabo šādas kļūdas) novērtēšanu.

| 7. | Darījumu pārbaudē sīki caurskata katru atlasīto darījumu, lai cita starpā noteiktu, vai izmaksu deklarācija vai maksājums bija pareizi aprēķināts un atbilda attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda atbilstību attiecīgajiem nosacījumiem. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda. |
| --- | --- |

7.

Darījumu pārbaudē sīki caurskata katru atlasīto darījumu, lai cita starpā noteiktu, vai izmaksu deklarācija vai maksājums bija pareizi aprēķināts un atbilda attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Palāta pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus un izseko darījumam līdz pat tiešajam saņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekta iniciators) un katrā līmenī pārbauda atbilstību attiecīgajiem nosacījumiem. Ja (jebkurā līmenī) darījums nav pareizi aprēķināts vai neatbilst likumiskajām vai līgumiskajām prasībām, tad uzskata, ka tajā ir kļūda.

Kā Palāta novērtē un izklāsta darījumu pārbaudes rezultātus

| 8. | Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Kļūdas atsevišķos darījumos ne vienmēr ietekmē kopējo izmaksāto summu. |
| --- | --- |

8.

Kļūdas darījumos rodas dažādu iemeslu dēļ. Tās grupē atkarībā no konkrētā pārkāpuma veida un atkarībā no neievērotā noteikuma vai līgumiskās prasības. Kļūdas atsevišķos darījumos ne vienmēr ietekmē kopējo izmaksāto summu.

| 9. | Palāta kļūdas klasificē šādi:






  — | skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas kļūdas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi, |
| --- | --- | --- |

9.

Palāta kļūdas klasificē šādi:

—

skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas kļūdas atkarībā no tā, vai ir iespējams aprēķināt, cik daudz ES budžeta līdzekļu izmaksāts vai saņemts nepareizi,

| — | pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) vai precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts). |
| --- | --- |

—

pēc to veida, proti, attiecināmības kļūda (maksājums neatbilst attiecināmības noteikumiem), reālas pastāvēšanas kļūda (ir atlīdzinātas izmaksas, lai gan nav pierādījumu, ka tās patiešām radušās) vai precizitātes kļūda (maksājums nav pareizi aprēķināts).

| 10. | Viena no jomām, kurā Palāta bieži konstatē kļūdas, ir publiskais iepirkums. ES tiesību akti publiskā iepirkuma jomā faktiski ir procedūras prasību kopums. Lai nodrošinātu Līgumā paredzēto konkurences principu, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c. |
| --- | --- |

10.

Viena no jomām, kurā Palāta bieži konstatē kļūdas, ir publiskais iepirkums. ES tiesību akti publiskā iepirkuma jomā faktiski ir procedūras prasību kopums. Lai nodrošinātu Līgumā paredzēto konkurences principu, līgumi jāizsludina, piedāvājumi jānovērtē atbilstīgi norādītajiem kritērijiem, līgumus nedrīkst mākslīgi sadalīt, lai to summa nepārsniegtu maksimālos apjomus, u. c.

| 11. | Revīzijā Palāta pievērš uzmanību procedūras prasību neievērošanai. Palāta:






  a) | uzskata par nopietnām tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus – godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3); |
| --- | --- | --- |

11.

Revīzijā Palāta pievērš uzmanību procedūras prasību neievērošanai. Palāta:

a)

uzskata par nopietnām tās kļūdas, kas ierobežo publiskā iepirkuma noteikumu mērķus – godīgu konkurenci un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu tam pretendentam, kura piedāvājums ir vislabākais (3);

| b) | publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4); |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma noteikumu “nopietno” pārkāpumu ietekmi nosaka kvantitatīvi attiecībā uz visu ar līgumu saistītā maksājuma summu – šīs ir 100 % skaitļos izsakāmas kļūdas (4);

| c) | ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu, uzskata par skaitļos neizsakāmām kļūdām (5). |
| --- | --- |

c)

ne tik nopietnas kļūdas, kas neietekmē konkursa rezultātu, uzskata par skaitļos neizsakāmām kļūdām (5).

Lemjot par pasākumiem, kas jāveic, ja nepareizi piemēro publiskā iepirkuma noteikumus, Palāta kvantitatīvās ietekmes izteikšanu var veikt atšķirīgi, nekā to dara Komisija vai dalībvalstis.

| 12. | Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdu izplatība politikas grupā kopumā. Šī informācija ir sniegta 2.–7. nodaļas x.1. pielikumā, ja konstatēta būtiska kļūda. |
| --- | --- |

12.

Lai izteiktu kļūdu biežumu, Palāta nosaka parauga procentuālo daļu, kurā ir skaitļos izsakāmas un neizsakāmas kļūdas. Tas norāda, cik plaša varētu būt kļūdu izplatība politikas grupā kopumā. Šī informācija ir sniegta 2.–7. nodaļas x.1. pielikumā, ja konstatēta būtiska kļūda.

| 13. | Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām un izmantojot standarta statistikas metodes, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (MLE) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. Iespējamākais kļūdu īpatsvars ir paraugā konstatētā kļūdu īpatsvara vidējais svērtais apjoms, kas izteikts procentos (6). Palāta, tāpat izmantojot standarta statistikas metodes, aprēķina arī diapazonu, kurā pastāv 95 % ticamība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā noteikts katrā īpašajā izvērtējumā (un attiecībā uz izdevumiem kopumā). Šis ir diapazons starp zemāko kļūdu līmeni (LEL) un augstāko kļūdu līmeni (UEL) (7) (sk. pievienoto attēlu). |
| --- | --- |

13.

Pamatojoties uz skaitliski izteiktajām kļūdām un izmantojot standarta statistikas metodes, Palāta nosaka iespējamāko kļūdu īpatsvaru (MLE) katrā konkrētajā novērtējumā un attiecībā uz budžeta izdevumiem kopumā. Iespējamākais kļūdu īpatsvars ir paraugā konstatētā kļūdu īpatsvara vidējais svērtais apjoms, kas izteikts procentos (6). Palāta, tāpat izmantojot standarta statistikas metodes, aprēķina arī diapazonu, kurā pastāv 95 % ticamība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā noteikts katrā īpašajā izvērtējumā (un attiecībā uz izdevumiem kopumā). Šis ir diapazons starp zemāko kļūdu līmeni (LEL) un augstāko kļūdu līmeni (UEL) (7) (sk. pievienoto attēlu).

Image

| 14. | Iekrāsotās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp LEL un UEL. |
| --- | --- |

14.

Iekrāsotās daļas procentuālā attiecība norāda uz varbūtību, ka patiesais kļūdu īpatsvara diapazons datu kopā ir starp LEL un UEL.

| 15. | Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdas īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas. |
| --- | --- |

15.

Palāta, plānojot revīzijas darbu, cenšas veikt procedūras, kas tai ļauj salīdzināt aplēsto kļūdas īpatsvaru datu kopā ar plānoto būtiskumu 2 % līmenī. Novērtējot revīzijas rezultātus, Palāta ievēro šo būtiskuma līmeni un, sagatavojot revīzijas atzinumu, ņem vērā kļūdu veidu, kontekstu un summas, ko ir skārušas kļūdas.

Kā Palāta novērtē sistēmas un ziņo par rezultātiem

| 16. | Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija, kā arī – dalītas vai decentralizētas pārvaldības gadījumā – dalībvalstis un saņēmējvalstis. Šo sistēmu mērķis ir pārvaldīt ES budžeta risku, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

16.

Pārraudzības un kontroles sistēmas ievieš Komisija, kā arī – dalītas vai decentralizētas pārvaldības gadījumā – dalībvalstis un saņēmējvalstis. Šo sistēmu mērķis ir pārvaldīt ES budžeta risku, tostarp saistībā ar darījumu pareizību. Tāpēc novērtējums par to, vai sistēmas efektīvi nodrošina darījumu pareizību, ir viena no svarīgākajām revīzijas procedūrām, kas īpaši noder, lai sagatavotu ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem.

| 17. | Katrai politikas grupai, līdzīgi kā ieņēmumiem, ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–7. nodaļas x.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

17.

Katrai politikas grupai, līdzīgi kā ieņēmumiem, ir ieviestas dažādas sistēmas. Tāpēc Palāta parasti katru gadu izraugās pārbaudāmo sistēmu paraugu. Sistēmu novērtējumu rezultātus apkopo tabulā “Sistēmu pārbaudes rezultāti”. Tabula ir pievienota 2.–7. nodaļas x.2. pielikumā. Sistēmas klasificē kā efektīvas, ja tās mazina kļūdu risku darījumos, daļēji efektīvas, ja ir dažas nepilnības, kas ietekmē to darbības efektivitāti, vai neefektīvas, ja nepilnības ir plaši izplatītas un tāpēc ļoti vājina sistēmu darbības efektivitāti.

| 18. | Papildus un ja ir iegūti pierādījumi, Palāta sagatavo sistēmu kopvērtējumu politikas grupā (arī sniegts 2.–7. nodaļas x.2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus. |
| --- | --- |

18.

Papildus un ja ir iegūti pierādījumi, Palāta sagatavo sistēmu kopvērtējumu politikas grupā (arī sniegts 2.–7. nodaļas x.2. pielikumā), kurā ņem vērā gan atlasīto sistēmu novērtējumu, gan darījumu pārbaudes rezultātus.

Kā Palāta novērtē Komisijas vadības apliecinājumus un ziņo par rezultātiem

| 19. | Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta saņem no Komisijas apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, un kurā atklāta visa informācija, kas varētu būt noderīga revidentam. Tajā ietverts apstiprinājums, ka Komisija ir atklājusi visu informāciju saistībā ar krāpšanas riska novērtējumu, visu informāciju par Komisijai zināmajiem krāpšanas gadījumiem vai aizdomām par krāpšanu un visus būtiskos gadījumus saistībā ar neatbilstību tiesību aktiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

19.

Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta saņem no Komisijas apliecinājuma vēstuli, kurā apstiprināts, ka Komisija ir izpildījusi savus pienākumus, un kurā atklāta visa informācija, kas varētu būt noderīga revidentam. Tajā ietverts apstiprinājums, ka Komisija ir atklājusi visu informāciju saistībā ar krāpšanas riska novērtējumu, visu informāciju par Komisijai zināmajiem krāpšanas gadījumiem vai aizdomām par krāpšanu un visus būtiskos gadījumus saistībā ar neatbilstību tiesību aktiem un noteikumiem.

| 20. | Papildus 2.–7. nodaļā aplūkoti attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ziņots par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārvaldības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija tostarp arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību (8). |
| --- | --- |

20.

Papildus 2.–7. nodaļā aplūkoti attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ziņots par politikas mērķu sasniegšanu un ieviestajām pārvaldības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību un resursu racionālu izmantošanu. Katram gada darbības pārskatam ir pievienota ģenerāldirektora deklarācija tostarp arī par to, cik lielā mērā resursi izmantoti paredzētajam mērķim un kā kontroles procedūras nodrošina darījumu likumību un pareizību (8).

| 21. | Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību. Palāta ziņo par minētā novērtējuma rezultātiem 2.–7. nodaļas sadaļā “Komisijas vadības apliecinājumu ticamība”, un nozīmīgu konstatējumu gadījumā tā formulē apsvērumus, kas seko pēc secinājumiem par darījumu pareizību un sistēmu efektivitāti. |
| --- | --- |

21.

Palāta vērtē gada darbības pārskatus un tiem pievienotās deklarācijas, lai noteiktu, ciktāl tie sniedz finanšu pārvaldības objektīvu atspoguļojumu saistībā ar darījumu pareizību. Palāta ziņo par minētā novērtējuma rezultātiem 2.–7. nodaļas sadaļā “Komisijas vadības apliecinājumu ticamība”, un nozīmīgu konstatējumu gadījumā tā formulē apsvērumus, kas seko pēc secinājumiem par darījumu pareizību un sistēmu efektivitāti.

Kā Palāta formulē atzinumus ticamības deklarācijā

| 22. | Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–7. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Galvenais elements ir izdevumu darījumu pārbaudes rezultātu izskatīšana. Kopumā Palātas tuvinātās aplēses par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2010. gadā ir 3,7 %. Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 2,6 % līdz 4,8 %. Dažādās politikas jomās konstatētais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–7. nodaļā. Palāta novērtēja, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu. |
| --- | --- |

22.

Palāta ticamības deklarācijā formulē atzinumu par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību, pamatojoties uz savu revīzijas darbu, kas izklāstīts 2.–7. nodaļā, un uz kļūdu izplatības novērtējumu. Galvenais elements ir izdevumu darījumu pārbaudes rezultātu izskatīšana. Kopumā Palātas tuvinātās aplēses par kļūdu īpatsvaru attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2010. gadā ir 3,7 %. Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 2,6 % līdz 4,8 %. Dažādās politikas jomās konstatētais kļūdu īpatsvars ir atšķirīgs, kā izklāstīts 3.–7. nodaļā. Palāta novērtēja, ka kļūdas ir izplatītas – tās sastopamas lielākajā daļā izdevumu jomu. Palāta sniedz vispārēju atzinumu par saistību pareizību, pamatojoties uz papildu horizontālu paraugu.

Pārkāpumi vai krāpšana

| 23. | Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta ziņo OLAF par aptuveni trim gadījumiem gadā. |
| --- | --- |

23.

Lielākā daļa kļūdu rodas, nepareizi piemērojot vai pārprotot bieži vien sarežģītos ES izdevumu shēmu noteikumus. Ja Palātai ir pamatotas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, tā par to ziņo Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par turpmāku izmeklēšanu. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta ziņo OLAF par aptuveni trim gadījumiem gadā.

---

(1)  Tostarp skaidrojošās piezīmes.

(2)  Papildus tam arī horizontāli atlasa saistību statistisku paraugu un pārbauda šo saistību atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem.

(3)  Pamatā ir divas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas sistēmas: lētākais piedāvājums un visizdevīgākais piedāvājums.

(4)  Skaitļos izsakāmu kļūdu piemēri: galvenajam vai papildu līgumam nav rīkots konkurss vai ir rīkots tikai slēgts konkurss (izņemot gadījumus, kad tiesiskajā regulējumā tas ir skaidri atļauts); neatbilstošs piedāvājumu novērtējums, kas ietekmē konkursa rezultātu; būtiskas izmaiņas līguma saturā; līgumu sadalīšana starp vairākiem būvobjektiem ar vienādu ekonomisko funkciju. Palāta parasti izmanto atšķirīgu pieeju attiecībā uz ES iestāžu nepareizu publiskā iepirkuma direktīvu piemērošanu, pamatojoties uz to, ka attiecīgie līgumi joprojām ir spēkā. Ticamības deklarācijā šādas kļūdas netiek izteiktas skaitļos.

(5)  Skaitļos neizsakāmu kļūdu piemēri: neatbilstošs piedāvājuma novērtējums, kas neietekmē konkursa rezultātu; konkursa procedūras vai specifikāciju formālas nepilnības; nav ievēroti pārredzamības prasību formālie aspekti.

(6)  Formula, kur ASI ir vidējais paraugu atlases intervāls un i ir darījumu numerācija paraugā.

(7)  Formula nu Formula, kur t ir t-sadalījuma faktors, n ir parauga lielums un s ir procentos izteikta kļūdu standartnovirze.

(8)  Plašāku informāciju par šiem procesiem, kā arī saites uz jaunākajiem pārskatiem sk. http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm.

1.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJOS GADOS ATTIECĪBĀ UZ PĀRSKATU TICAMĪBU FORMULĒTO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi | Panāktā virzība | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstule |

Iepriekšējos gados formulētie apsvērumi

Panāktā virzība

Komisijas atbilde

Palātas analīze

1.

Galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstule

Galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstule

Galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstule

Komisijas galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstulēs minēts, ka dažu konsolidēto struktūrvienību galvenie grāmatveži nebija sagatavojuši apliecinājumus vai tos bija grozījuši. Cita starpā nebija sniegta prasītā informācija par grāmatvedības un vietējo sistēmu apstiprināšanu.

Attiecībā uz 2010. gada konsolidētajiem pārskatiem Komisijas galvenais grāmatvedis:

| — | norāda, ka grāmatvedības un/vai vietējās sistēmas nav apstiprinātas vai ir apstiprinātas daļēji četrās aģentūrās un divos pirmo reizi konsolidētos kopuzņēmumos, un uzsver, ka par apstiprināšanu atbild attiecīgie grāmatveži, |
| --- | --- |

—

norāda, ka grāmatvedības un/vai vietējās sistēmas nav apstiprinātas vai ir apstiprinātas daļēji četrās aģentūrās un divos pirmo reizi konsolidētos kopuzņēmumos, un uzsver, ka par apstiprināšanu atbild attiecīgie grāmatveži,

| — | piezīmē, ka viena izpildaģentūra izmantoja iepriekšējā gada vadības apliecinājuma vēstules modeli, tāpēc tajā nav dažu nesen pievienoto apliecinājumu. |
| --- | --- |

—

piezīmē, ka viena izpildaģentūra izmantoja iepriekšējā gada vadības apliecinājuma vēstules modeli, tāpēc tajā nav dažu nesen pievienoto apliecinājumu.

Tomēr Komisijas galvenais grāmatvedis uzsvēra, ka, viņaprāt, tam nav būtiskas ietekmes uz Komisijas pārskatiem.

Norādītā neveiktā apstiprināšana neietekmē pārskatu ticamību.

Palāta ņem vērā vispārējo pārliecību, kas sniegta galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstulē. Palāta sekos problemātiskajiem jautājumiem turpmākās revīzijās.

| 2. | Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras |
| --- | --- |

2.

Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras

Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras

Priekšfinansējums, parādi kreditoriem un finanšu gadu nodalīšanas procedūras

Attiecībā uz priekšfinansējumu, parādiem kreditoriem un attiecīgā finanšu gada nodalīšanu Palāta konstatēja grāmatvedības kļūdas, kuru vispārējā finansiālā ietekme bija nebūtiska, tomēr to bija daudz. Tas liecina, ka ir svarīgi vēl vairāk uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos.

Attiecībā uz priekšfinansējuma summu grāmatvedības uzskaiti Palāta konstatēja arī šādas problēmas:

| — | līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas, un |
| --- | --- |

—

līdz galam nenokārtotu priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanu ne vienmēr veic pareizi. Vairākos gadījumos to neveica vispār vai iegrāmatoja nepareizas summas, un

| — | daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto tuvinājumus. |
| --- | --- |

—

daži ģenerāldirektorāti neapstrādā pieejamo informāciju par panākto virzību un faktiskajām izmaksām un neiegrāmato attiecīgo priekšfinansējumu saskaņā ar šo virzību, bet finanšu gada nodalīšanai izmanto tuvinājumus.

Turklāt daži ģenerāldirektorāti neievēroja prasību reģistrēt rēķinus un izmaksu deklarācijas piecu darba dienu laikā no to saņemšanas.

Komisija turpināja strādāt, lai uzlabotu savu grāmatvedības datu precizitāti, veicot tādas nepārtrauktas darbības kā uzskaites kvalitātes projekts un vietējo sistēmu apstiprināšana.

Lai gan grāmatvedības dienesti centās uzlabot stāvokli, Palāta konstatēja, ka vairāki ģenerāldirektorāti iekšējās nozaru politikas un ārējo darbību jomā turpina pārskatos reģistrēt aplēses pat tad, ja tiem ir pietiekams pamats atbilstīgo priekšfinansējuma maksājumu noskaidrošanai (sk. 1.29. punktu).

Palātas veiktā reprezentatīvu priekšfinansējuma paraugu un rēķinu/izmaksu deklarāciju paraugu revīzijā atkal atklāja kļūdas, kurām ir nebūtiska vispārējā finansiālā ietekme, bet to ir daudz. Tāpēc Komisijai jāturpina centieni uzlabot grāmatvedības pamatdatu precizitāti atsevišķos ģenerāldirektorātos.

Lai gan ir manāmi uzlabojumi attiecībā uz termiņu, kurā reģistrē jaunās izmaksu deklarācijas, daži ģenerāldirektorāti joprojām pilnībā neievēro prasību reģistrēt rēķinus un izmaksu deklarācijas nekavējoties.

Sk. Komisijas atbildi par 1.29. punktu.

Komisija turpinās strādāt, lai uzlabotu savu grāmatvedības datu precizitāti, veicot tādas nepārtrauktas darbības kā, piem., uzskaites kvalitātes projekti.

Palāta turpinās sekot problemātiskajiem jautājumiem.

2010. gada revīzijā tika konstatēta jauna problēma, proti, ļoti bieži Komisija sākumā nebija pareizi iegrāmatojusi maksājumus bilances aktīvu daļā (piem., finansēšanas vadības instrumenti). Šis jautājums ir atrisināts galīgajos pārskatos pēc tam, kad 2011. gada jūnijā tika saņemta informācija no dalībvalstīm (sk. 1.32. punktu). Komisija ir ierosinājusi grozīt tiesisko regulējumu un sagatavos priekšlikumus laikposmam pēc 2013. gada.

| 3. | Posteņi saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām |
| --- | --- |

3.

Posteņi saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām

Posteņi saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām

Posteņi saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām

Kaut arī Komisija ir veikusi pasākumus, lai paplašinātu un uzlabotu informāciju, ko tā sniedz saistībā ar ES budžetam piemērojamiem korekcijas mehānismiem, šī informācija vēl nav pilnībā uzticama, jo Komisija ne vienmēr saņem ticamu informāciju no dalībvalstīm.

Komisijas uz vietas veiktajās pārbaudēs atklājās, ka datu uzskaites un ziņošanas sistēmas visās dalībvalstīs vēl nav pilnībā uzticamas. Komisija veica pēcpārbaudes saistībā ar visām neatbilstībām šajos datos un sniedza ieteikumus dalībvalstīm, lai tās varētu ieviest uzlabojumus.

Salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir uzlabojusies dalībvalstu sniegto datu par piedziņu ticamība, tomēr Komisija piekrīt, ka kvalitāte jāuzlabo arī turpmāk. Tādēļ 2011. gadā Komisija uzsāka revīziju par dalībvalstu sistēmām piedziņas veikšanai, pamatojoties uz pārskatiem, kuri tiek sniegti reizi gadā par stāvokli 31. martā, lai uzlabotu Komisijai sniegtos pārskatus par valstu veiktajām finanšu korekcijām un nodrošinātu sniegto pārskatu pilnīgumu, precizitāti un savlaicīgumu.

Palāta turpinās sekot problemātiskajiem jautājumiem. Tā joprojām uzskata, ka, ja iespējams, jāsniedz informācija par to, kā tieši kļūdas risinātas ar piedziņu un/vai finanšu korekcijām.

Turklāt ir jāizskata vajadzība pilnveidot finanšu pārskatu pamatnostādnes attiecībā uz to, kāda informācija ir jāsniedz un kā tā jāizmanto.

Attiecībā uz Palātas prasību uzlabot norādes par posteņiem saistībā ar piedziņu un finanšu korekcijām Komisija sagatavoja programmu slēgšanas vadlīnijas, kuras tomēr būtu vēl jāuzlabo.

Komisija turpinās uzlabot programmu slēgšanas vadlīnijas un norādījumus 2011. gada programmu slēgšanai.

Dažās izdevumu jomās Komisija nesniedz salīdzinošu informāciju par gadu, kurā veikts attiecīgais maksājums, gadu, kurā konstatēta attiecīgā kļūda, un gadu, kurā attiecīgā finanšu korekcija ir uzrādīta pārskatu piezīmēs.

Vēl nav sniegta salīdzinošā informācija par maksājumiem, kļūdām un finanšu korekcijām.

Komisija kontrolē visus izdevumus vairākus gadus pēc konkrētā maksājuma faktiskās veikšanas gada, galvenokārt programmas slēgšanas laikā. Arī finanšu korekcija var veidoties tad, kad tiek konstatēti trūkumi dalībvalstu kontroles sistēmās, kaut šādos gadījumos nav tiešas saites ar maksājumiem. Tādējādi nav ne iespējami, ne svarīgi saskaņot gadu, kurā veikts attiecīgais maksājums, ar gadu, kurā finanšu korekcija tiek uzrādīta pārskatu piezīmēs.

Tiesiskais regulējums nosaka, kādi pamatojošie dokumenti dalībvalstīm jānodrošina, slēdzot programmu. Darbības programmas vadošā iestāde glabā visus pamatojošos apliecinājumus par izdevumiem un revīziju, lai tie būtu pieejami Komisijai.

Attiecībā uz kohēzijas jomu 2009. gada nogalē vēl bija jāpiemēro korekcijas 2,3 miljardu EUR apmērā (proti, bija “jāiekasē”, Komisijai saņemot atmaksu vai dalībvalstij atskaitot attiecīgo summu no izmaksu deklarācijām).

Attiecībā uz kohēzijas jomu 2010. gadā vēl neizpildītās summas palielinājās par apmēram 0,2 miljardiem EUR (proti, tās summas, kuras ir apstiprinātas/par kurām ir pieņemti lēmumi, bet kuras vēl nav izpildītas, palielinājās no 2 327 miljoniem EUR 2009. gadā līdz 2 516 miljoniem EUR 2010. gadā). Zemais izpildes līmenis 71 % apmērā skaidrojams ar to, ka vēl nav pabeigts slēgšanas process. 2010. gada beigās saņemtās izmaksu deklarācijas vēl nav apstiprinātas, un tas nozīmē, ka 2010. gada skaitļos par izpildi nevar iekļaut attiecīgās finanšu korekcijas par 2,3 miljardiem EUR (sk. 2010. gada pārskatu 6. piezīmi, 6.33. punktu “Finanšu korekcijas – kopsummas un izpildes līmenis”).

Attiecībā uz dažām 2000.–2006. gada programmām gan Palātas, gan Komisijas rezultāti liecina, ka pastāvējušas šaubas par to, vai iegrāmatotie un pārskatos norādītie skaitļi par atsauktām un atgūtām summām ir pilnīgi un ticami. Pat ja Komisijas revidenti visās dalībvalstīs konstatējuši uzlabošanos 2007.–2010. gada laikā, Komisija, slēdzot programmu, joprojām ir piesardzīga un pieprasa, lai visas programmā iesaistītās valsts iestādes sniedz pārskatus par pēcpārbaudi (tostarp finanšu korekcijām) saistībā ar visiem valstij norādītajiem pārkāpumiem, kas reģistrēti parādnieka virsgrāmatā par katru programmu. Komisija neslēgs programmu, kamēr tā neatzīs, ka informācija ir konsekventa un pilnīga.

Attiecībā uz tiesisko regulējumu 2007.–2013. gadam reizi gadā līdz 31. martam apstiprināšanas iestāde nosūta Komisijai pārskatu par iepriekšējo gadu saistībā ar finanšu korekcijām. Šie jaunie noteikumi par pārskatu sniegšanu nodrošina ticamāku un viendabīgāku elektroniski iesniedzamo informāciju (izmantojot SFC 2007) par veiktajām korekcijām. Turklāt REGIO ĢD un EMPL ĢD pārskatīja savu revīzijas stratēģiju, tajā ietverot īpašu moduli riskantāko piedziņas sistēmu revīzijai valstīs, un tā tiks uzsākta 2011. gada otrajā pusē.

Komisija pastāv uz to, ka, ņemot vērā korektīvo sistēmu daudzgadu raksturu dalītās pārvaldības programmās (finanšu korekcijas ne vienmēr tiek īstenotas tajā pašā gadā, kad dalībvalstis tās akceptē), maksājumu, kļūdu un finanšu korekciju salīdzināšana dod mazu pievienoto vērtību. Turklāt, tā kā izdevumu deklarēšanas sistēma ir kumulatīva daudzgadu periodā un dažos gadījumos runa ir par sistēmas korekcijām, šāda salīdzināšana ir gandrīz neiespējama.

Kaut arī finanšu pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs ir informācija, ka Komisijas dienesti vai dalībvalstis, iespējams, vēlāk labos dažus maksājumus, piezīmēs nav konkretizētas summas un izdevumu jomas, kuras paredzēts sīkāk pārbaudīt un par kurām veiks grāmatojumu noskaidrošanu.

Summas, kuras paredzēts vēl papildus pārbaudīt un noskaidrot, konsolidēto pārskatu piezīmēs vēl nav uzrādītas (pretēji skaitļos izsakāmajām iespējamo atmaksu summām).

Kā norādīts atbildēs pagājušajā gadā, Finanšu regula ļauj Komisijai kontrolēt visus izdevumus vairākus gadus pēc faktiskā izdevumu veikšanas gada. Tomēr pārskatos nenorāda, ka visi attiecīgie izdevumi vēl tikai jāakceptē, jo kontrole tiks veikta tikai nākamajos gados. Pretējā gadījumā visus budžeta izdevumus uzskatīs par provizoriskiem izdevumiem līdz ex-post pārbaudes veikšanai vai noteiktā ierobežojuma perioda beigām. Ja iespējamās piedzītās summas var izteikt kvantitatīvi, tās tiek uzrādītas konsolidēto pārskatu 6. piezīmē. Politikas grupā “Lauksaimniecība” finanšu noskaidrošanas lēmums tiek pieņemts apmēram sešus mēnešus pēc attiecīgā finanšu gada beigām, un minētā gada laikā Komisija konstatē izdevumu summu, kas tiek atzīta kā izmaksājama no ES budžeta šajā gadā. Šī finanšu noskaidrošanas lēmuma loma netiek apšaubīta tādēļ, ka vēlāk dalībvalstij var tikt noteiktas finanšu korekcijas, izmantojot atbilstības lēmumus. Izdevumu summu, kuru varētu izslēgt no ES finansējuma, izmantojot šādus nākotnes atbilstības lēmumus, uzrāda finanšu pārskatu piezīmēs.

Gan kvantitatīvi izteiktās summas, kuras dalībvalstis varētu atgūt, gan izdevumu summa, kuru varētu izslēgt no finansējuma, izmantojot nākotnes atbilstības lēmumus, tiek grāmatota aktīvos (vai uzrādīta iespējamos aktīvos) Komisijas uzskaites sistēmā un finanšu pārskatu piezīmēs.

Komisija uzskata, ka attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība” dalībvalstu sniegtā informācija par atgūtām summām ir ticama, jo to apliecina neatkarīgas revidentu struktūras.

Politikas grupā “Lauksaimniecība” par katru finanšu korekciju atbilstības lēmumos noteikts gads, kurā veikts ar korekciju saistītais maksājums.

Finanšu pārskatos par politikas grupu “Lauksaimniecība” ietver dalībvalstu atgūtās summas un Komisijas veiktās korekcijas saistībā ar korekciju summām, par kurām lēmums tiek pieņemts par katru finanšu gadu un katru kalendāro gadu, šādu korekciju finansiālo īstenošanu un attiecīgajām iekasētajām summām attiecībā uz ELGF un politikas grupu “Lauku attīstība”.

| 4. | “Galileo” programmas aktīvu nodošana |
| --- | --- |

4.

“Galileo” programmas aktīvu nodošana

“Galileo” programmas aktīvu nodošana

“Galileo” programmas aktīvu nodošana

Nolīgumi par visu radīto, izstrādāto vai iegūto aktīvu īpašumtiesību nodošanu Savienībai vēl nav pilnībā ieviesti. Tā kā visi līdz šim radušies izdevumi ir uzskaitīti kā pētniecības izdevumi, tas neietekmē bilanci. Tomēr Komisijai jānodrošina, ka nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā informācija aktīvu efektīvai aizsardzībai.

Komisija strādā kopā ar Eiropas Kosmosa aģentūru, lai nodrošinātu, ka nodošanas brīdī ir pieejama visa vajadzīgā uzskaites un tehniskā informācija, kas sekmētu raitu nodošanas procesu. Nodošana paredzēta apstiprināšanas orbītā posma nobeigumā, kas tiek prognozēts 2012. gada beigās.

Tomēr Palāta vērš uzmanību uz atrunu, ko atbildīgais ģenerāldirektors iekļāvis savā 2010. gada pārskatā attiecībā uz Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību.

Komisija cieši seko Eiropas Kosmosa aģentūras panāktajai virzībai, īstenojot tās jauno uzskaites sistēmu un attiecīgi uzlabojot finanšu pārskatu sniegšanu.

Palāta sekos šā jautājuma virzībai.

---

2. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Darījumu pareizība

Tradicionālie pašu resursi

PVN un NKI pašu resursi

Pārējie ieņēmumi

Sistēmu efektivitāte

Tradicionālie pašu resursi

PVN pašu resursi

Joprojām ir ilgstoši spēkā esošas atrunas, bet to skaits samazinās

Kavējumi PVN direktīvu piemērošanas uzraudzībā

NKI pašu resursi

Vispārējās un īpašās atrunas

NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs vēl nav pabeigta

Apvienotās Karalistes korekcija

Atgūstamo summu atcelšana

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI) pēcpārbaude

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 2.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā finanšu informācija par 2010. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (93,8 %). Nodaļā iekļauts arī kopsavilkums par Komisijas turpmāko rīcību saistībā ar konstatējumiem, kas bija uzskaitīti Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

2.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par ieņēmumiem, kuros ietverti pašu resursi un citi ieņēmumi. Būtiskākā finanšu informācija par 2010. gada ieņēmumiem ir sniegta
  2.1. tabulā
  . Pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (93,8 %). Nodaļā iekļauts arī kopsavilkums par Komisijas turpmāko rīcību saistībā ar konstatējumiem, kas bija uzskaitīti Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI).

2.1. tabula.   Ieņēmumi. Galvenā informācija

| Budžeta sadaļa | Ieņēmumu veids | Apraksts | Ieņēmumi 2010. g. |
| --- | --- | --- | --- |
| milj. EUR | % |
| 1 | Tradicionālie pašu resursi (TPR) | Cukura ražošanas nodevas (11. nodaļa) | 145 | 0,1 |
| Muitas nodokļi (12. nodaļa) | 15 514 | 12,1 |
| PVN pašu resursi | Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā (13. nodaļa) | 13 393 | 10,5 |
| NKI pašu resursi | Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā (14. nodaļa) | 90 948 | 71,2 |
| Budžeta nelīdzsvarotības korekcija | Budžeta nelīdzsvarotības korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei (15. nodaļa) | – 128 | –0,1 |
| Bruto samazinājums gada NKI pašu resursu iemaksās | Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums (16. nodaļa) | –3 | 0,0 |
| | PAŠU RESURSI KOPĀ | 119 869 | 93,8 |
| 3 | | Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas | 1 460 | 1,1 |
| 4 | | Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām | 1 123 | 0,9 |
| 5 | | Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības | 388 | 0,3 |
| 6 | | Iemaksas un atmaksājumi ES/Kopienu līgumos un programmās | 3 511 | 2,7 |
| 7 | | Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas | 1 408 | 1,1 |
| 8 | | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas | — | 0,0 |
| 9 | | Dažādi ieņēmumi | 36 | 0,0 |
| | | CITI IEŅĒMUMI KOPĀ | 7 926 | 6,2 |
| Gada ieņēmumi kopā | 127 795 | 100,0 |

Budžeta sadaļa

Ieņēmumu veids

Apraksts

Ieņēmumi 2010. g.

milj. EUR

%

1

Tradicionālie pašu resursi (TPR)

Cukura ražošanas nodevas (11. nodaļa)

145

0,1

Muitas nodokļi (12. nodaļa)

15 514

12,1

PVN pašu resursi

Pašu resursi no PVN (pievienotās vērtības nodokļa) kārtējā finanšu gadā (13. nodaļa)

13 393

10,5

NKI pašu resursi

Pašu resursi, kuru pamatā ir NKI (nacionālais kopienākums) kārtējā finanšu gadā (14. nodaļa)

90 948

71,2

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija

Budžeta nelīdzsvarotības korekcija, kas piešķirta Apvienotajai Karalistei (15. nodaļa)

– 128

–0,1

Bruto samazinājums gada NKI pašu resursu iemaksās

Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums (16. nodaļa)

–3

0,0

PAŠU RESURSI KOPĀ

119 869

93,8

3

Pārpalikumi, atlikumi un korekcijas

1 460

1,1

4

Ieņēmumi no personām, kas saistītas ar iestādēm un citām Savienības struktūrām

1 123

0,9

5

Uzkrātie ieņēmumi no iestāžu administratīvās darbības

388

0,3

6

Iemaksas un atmaksājumi ES/Kopienu līgumos un programmās

3 511

2,7

7

Procenti par novēlotiem maksājumiem un soda naudas

1 408

1,1

8

Aizņēmumu un aizdevumu operācijas

—

0,0

9

Dažādi ieņēmumi

36

0,0

CITI IEŅĒMUMI KOPĀ

7 926

6,2

Gada ieņēmumi kopā

127 795

100,0

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

Ieņēmumu jomas īpašās iezīmes

| 2.2. | Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas (TPR) –, pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), kā arī pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI). |
| --- | --- |

2.2.

Ir triju veidu pašu resursi (1): tradicionālie pašu resursi – muitas nodokļi par importu un cukura ražošanas nodevas (TPR) –, pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (PVN), kā arī pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI).

| 2.3. | Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienības budžetā, atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konts) (2). |
| --- | --- |

2.3.

Tradicionālos pašu resursus aprēķina un iekasē dalībvalstis. Trīs ceturtdaļas no iekasētās summas dalībvalstis maksā Savienības budžetā, atlikušo ceturtdaļu tās ietur, lai segtu iekasēšanas izmaksas. Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par aprēķinātajiem nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par tiem aprēķinātajiem nodokļiem, kuri tajā nav iekļauti (B konts) (2).

| 2.4. | No PVN un NKI iegūtie pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI. |
| --- | --- |

2.4.

No PVN un NKI iegūtie pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI.

| 2.5. | Dažām dalībvalstīm piemēro samazinātu PVN resursu piesaistīšanas likmi (3) un bruto samazinājumu to NKI iemaksām (4) laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Turklāt Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājamo daļu tajā pašu resursu kategorijā, kas atvasināta no NKI. |
| --- | --- |

2.5.

Dažām dalībvalstīm piemēro samazinātu PVN resursu piesaistīšanas likmi (3) un bruto samazinājumu to NKI iemaksām (4) laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Turklāt Apvienotajai Karalistei piešķir korekciju budžeta līdzsvarošanai (AK korekcija), kura samazina tās maksājamo daļu tajā pašu resursu kategorijā, kas atvasināta no NKI.

| 2.6. | Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, no PVN iegūto pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, no NKI iegūtos pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo. |
| --- | --- |

2.6.

Pēc tam, kad ir ņemta vērā tradicionālo pašu resursu, no PVN iegūto pašu resursu un citu ieņēmumu kopsumma, no NKI iegūtos pašu resursus izmanto budžeta līdzsvarošanā. Jebkurš pārāk zemu (vai pārāk augstu) novērtēts NKI konkrētai dalībvalstij – kaut arī tas neietekmē kopējos NKI resursus – izraisa iemaksu palielinājumu (vai samazinājumu) no citām dalībvalstīm, kamēr problēmu atrod un izlabo.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 2.7. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.






  a) | Palāta Komisijas līmenī revidēja statistiski reprezentatīvu paraugu, kurā ietilpa 55 piedziņas rīkojumi, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk.
  2.1. pielikumu
  ); |
| --- | --- | --- |

2.7.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ieņēmumu jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem.

a)

Palāta Komisijas līmenī revidēja statistiski reprezentatīvu paraugu, kurā ietilpa 55 piedziņas rīkojumi, kas aptvēra visus ieņēmumu veidus (sk.
  2.1. pielikumu
  );

| b) | sistēmu novērtējumā bija iekļautas:






  i) | tradicionālo pašu resursu, no PVN iegūto pašu resursu un no NKI iegūto pašu resursu sistēmas; |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmu novērtējumā bija iekļautas:

i)

tradicionālo pašu resursu, no PVN iegūto pašu resursu un no NKI iegūto pašu resursu sistēmas;

| ii) | Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2006. gada galīgās summas aprēķina pārbaude); |
| --- | --- |

ii)

Komisijas sistēmas, kuras izmanto AK korekcijas aprēķinam (tostarp 2006. gada galīgās summas aprēķina pārbaude);

| iii) | sistēmas Komisijas apstiprinātajiem (5) atbrīvojumiem no summām, par kurām būtu jāsagatavo piedziņas rīkojumi (19 atbrīvojumu paraugs, kura kopējā vērtība bija 11 miljoni EUR) 2010. gadā (kopējā atbrīvojumu summa bija 22 miljoni EUR); |
| --- | --- |

iii)

sistēmas Komisijas apstiprinātajiem (5) atbrīvojumiem no summām, par kurām būtu jāsagatavo piedziņas rīkojumi (19 atbrīvojumu paraugs, kura kopējā vērtība bija 11 miljoni EUR) 2010. gadā (kopējā atbrīvojumu summa bija 22 miljoni EUR);

| iv) | Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība; |
| --- | --- |

iv)

Komisijas īstenotā soda naudu pārvaldība;

| c) | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudē bija iekļauts Budžeta ĢD gada darbības pārskats. |
| --- | --- |

c)

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudē bija iekļauts Budžeta ĢD gada darbības pārskats.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.8. | Pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. |
| --- | --- |

2.8.

Pārskatiem pakārtoto darījumu revīzija nevar ietvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā.

| 2.9. | Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē – valstīs, kuru iemaksas veido aptuveni 38 % no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas un pilnīgas. Revidenti pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu, “supervienkāršošanas” piešķiršanu vietējās muitošanas procedūras lietotājiem (atbrīvojums no paziņošanas) (6) un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti šajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.9.

Palāta novērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas Itālijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē – valstīs, kuru iemaksas veido aptuveni 38 % no kopējiem tradicionālajiem pašu resursiem. Tā pārbaudīja šo valstu grāmatvedības sistēmas un tradicionālo pašu resursu plūsmu, sākot ar to noteikšanu līdz deklarēšanai Komisijai, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka reģistrētās summas ir precīzas un pilnīgas. Revidenti pārbaudīja galvenos kontroles mehānismus saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu, “supervienkāršošanas” piešķiršanu vietējās muitošanas procedūras lietotājiem (atbrīvojums no paziņošanas) (6) un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti šajās dalībvalstīs.

| 2.10. | Saistībā ar sešiem piedziņas rīkojumiem attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem no parauga, kas minēts 2.7. punktā, Palāta salīdzināja atlasītos ikmēneša pārskatus ar dalībvalstu pakārtotajiem grāmatvedības datiem (7). |
| --- | --- |

2.10.

Saistībā ar sešiem piedziņas rīkojumiem attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem no parauga, kas minēts 2.7. punktā, Palāta salīdzināja atlasītos ikmēneša pārskatus ar dalībvalstu pakārtotajiem grāmatvedības datiem (7).

| 2.11. | Palāta novērtēja arī pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.11.

Palāta novērtēja arī pārraudzības un kontroles sistēmas Komisijā, tostarp Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs.

PVN un NKI pašu resursi

| 2.12. | PVN un NKI pašu resursu summas ir balstītas uz statistikas datiem, kuru pakārtotos darījumus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas apstrādā attiecīgos datus, lai aprēķinātu galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību. |
| --- | --- |

2.12.

PVN un NKI pašu resursu summas ir balstītas uz statistikas datiem, kuru pakārtotos darījumus nav iespējams revidēt tieši. Tāpēc revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotās makroekonomikas datu kopsummas, ko saņem Komisija, un pēc tam Palāta novērtēja, kā Komisijas datu apstrādes sistēmas apstrādā attiecīgos datus, lai aprēķinātu galīgajos budžeta pārskatos iekļaujamās summas. Tādējādi Palāta pārbaudīja budžeta izveidi un dalībvalstu iemaksu pareizību.

| 2.13. | Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzijā bija iekļauta arī Komisijas veiktā PVN un NKI atrunu pārvaldība, NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs un PVN direktīvu piemērošanas uzraudzība. Palāta nesniedz vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņem no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.13.

Palāta novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, kuru mērķis ir sniegt pamatotu pārliecību par to, ka šie līdzekļi ir pareizi aprēķināti un iekasēti. Revīzijā bija iekļauta arī Komisijas veiktā PVN un NKI atrunu pārvaldība, NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs un PVN direktīvu piemērošanas uzraudzība. Palāta nesniedz vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņem no dalībvalstīm.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 2.14. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . Darījumu parauga pārbaudē Palāta nekonstatēja būtisku kļūdu līmeni (8). Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0 %. Tomēr saistībā ar darījumu pārbaudi konstatēja dažas nepilnības sistēmās, un tās ir izklāstītas turpmāk. |
| --- | --- |

2.14.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.1. pielikumā
  . Darījumu parauga pārbaudē Palāta nekonstatēja būtisku kļūdu līmeni (8). Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0 %. Tomēr saistībā ar darījumu pārbaudi konstatēja dažas nepilnības sistēmās, un tās ir izklāstītas turpmāk.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.15. | Palāta konstatēja, ka kopumā Komisijai nosūtītajos dalībvalstu A konta pārskatos nav būtisku kļūdu. Tomēr vienā no sešiem revidētajiem darījumiem (9) deklarēto tradicionālo pašu resursu summu nebija iespējams salīdzināt ar pakārtotajiem grāmatvedības datiem. |
| --- | --- |

2.15.

Palāta konstatēja, ka kopumā Komisijai nosūtītajos dalībvalstu A konta pārskatos nav būtisku kļūdu. Tomēr vienā no sešiem revidētajiem darījumiem (9) deklarēto tradicionālo pašu resursu summu nebija iespējams salīdzināt ar pakārtotajiem grāmatvedības datiem.

| 2.15. | Komisija ar dalībvalstu varas iestādēm veic šā jautājuma pēcpārbaudi. |
| --- | --- |

2.15.

PVN un NKI pašu resursi

| 2.16. | Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķinā un dalībvalstu veiktajos maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr Palāta atrada kļūdu Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā (10), kas bija iekļauts 2010. gada budžetā. Šīs kļūdas rezultātā Apvienotajai Karalistei piešķīra pārāk lielu korekciju 189 miljonu EUR apmērā (3,5 % no 2006. gada AK korekcijas) (sk.
  2.5. pielikumu
  , īpaši 6. un 7. punktu). Lai izlabotu kļūdu, Komisija, saskaņojot to ar visām dalībvalstīm, izņēmuma kārtā ierosināja grozīt 2011. gada budžetu. |
| --- | --- |

2.16.

Palātas revīzijā konstatēja, ka dalībvalstu iemaksu aprēķinā un dalībvalstu veiktajos maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr Palāta atrada kļūdu Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā (10), kas bija iekļauts 2010. gada budžetā. Šīs kļūdas rezultātā Apvienotajai Karalistei piešķīra pārāk lielu korekciju 189 miljonu EUR apmērā (3,5 % no 2006. gada AK korekcijas) (sk.
  2.5. pielikumu
  , īpaši 6. un 7. punktu). Lai izlabotu kļūdu, Komisija, saskaņojot to ar visām dalībvalstīm, izņēmuma kārtā ierosināja grozīt 2011. gada budžetu.

| 2.16. | Tā kā tiek veikti koriģējoši pasākumi, kļūdai nebūs būtiskas ietekmes. |
| --- | --- |

2.16.

Pārējie ieņēmumi

| 2.17. | Palāta konstatēja, ka kopumā attiecībā uz citiem ieņēmumiem pārbaudītajos darījumos nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

2.17.

Palāta konstatēja, ka kopumā attiecībā uz citiem ieņēmumiem pārbaudītajos darījumos nav būtisku kļūdu.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 2.18. | Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka kopumā sistēmas efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. |
| --- | --- |

2.18.

Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka kopumā sistēmas efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

Tradicionālie pašu resursi

| 2.19. | Līdzīgi kā iepriekšējos gados (11), Palāta konstatēja problēmas procedūrās un sistēmās saistībā ar B kontos iekļautajām summām. Šīs problēmas ir saistītas ar:






  a) | nepamatotu iekļaušanu (nodrošinātie un neapstrīdētie gadījumi) un norakstīšanu (12); |
| --- | --- | --- |

2.19.

Līdzīgi kā iepriekšējos gados (11), Palāta konstatēja problēmas procedūrās un sistēmās saistībā ar B kontos iekļautajām summām. Šīs problēmas ir saistītas ar:

a)

nepamatotu iekļaušanu (nodrošinātie un neapstrīdētie gadījumi) un norakstīšanu (12);

| b) | kavējumiem tradicionālo pašu resursu aprēķināšanā, to iekļaušanu pārskatos un/vai muitas parādu paziņošanu (13); |
| --- | --- |

b)

kavējumiem tradicionālo pašu resursu aprēķināšanā, to iekļaušanu pārskatos un/vai muitas parādu paziņošanu (13);

| c) | novēlotu piedziņas pasākumu sākšanu debitoru parādu iekasēšanai (14). |
| --- | --- |

c)

novēlotu piedziņas pasākumu sākšanu debitoru parādu iekasēšanai (14).

| 2.19. | Komisija pieprasīs attiecīgajām dalībvalstīm veikt koriģējošus pasākumus atklāto trūkumu novēršanai, un vajadzības gadījumā tiks pieprasīti nesamaksātie tradicionālie pašu resursi, kā arī procenti par visiem novēlotiem maksājumiem. Veicot regulārās pārbaudes, Komisija turpinās kontrolēt B konta stāvokli. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Itālijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes valsts iestādes nespēja pilnībā pamatot summas, par kurām bija ziņots B kontu pārskatos, jo šīs summas nesakrita ar informāciju pakārtotajos dokumentos. |
| --- | --- |

2.20.

Itālijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes valsts iestādes nespēja pilnībā pamatot summas, par kurām bija ziņots B kontu pārskatos, jo šīs summas nesakrita ar informāciju pakārtotajos dokumentos.

| 2.20. | Komisija veiks Revīzijas palātas konstatējumu pārbaudi, ņemot vērā dalībvalstu atbildes uz šiem konstatējumiem. Vajadzības gadījumā Komisija attiecīgajām dalībvalstīm pieprasīs veikt koriģējošus pasākumus. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atrada trūkumus arī pārbaudēs, kuras veic pirms preču izlaišanas, īpaši saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu, “supervienkāršošanas” piešķiršanu vietējās muitošanas procedūras lietotājiem un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti. Daļēji efektīva valsts muitas pārraudzība paaugstina risku iekasēt nepareizas tradicionālo pašu resursu summas. |
| --- | --- |

2.21.

Apmeklētajās dalībvalstīs Palāta atrada trūkumus arī pārbaudēs, kuras veic pirms preču izlaišanas, īpaši saistībā ar preferenciālo nodokļu likmju piemērošanu, “supervienkāršošanas” piešķiršanu vietējās muitošanas procedūras lietotājiem un pārvadājuma un apdrošināšanas izmaksu uzskaiti. Daļēji efektīva valsts muitas pārraudzība paaugstina risku iekasēt nepareizas tradicionālo pašu resursu summas.

| 2.21. | Komisija ar attiecīgajām dalībvalstīm veiks Revīzijas palātas konstatējumu pārbaudi, pienācīgi ņemot vērā valstu atbildes uz šiem konstatējumiem. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būs jāveic koriģējoši pasākumi un jānodrošina nesamaksātās tradicionālo pašu resursu summas. Vajadzības gadījumā būs jāsamaksā arī novēloto maksājumu procenti. Komisija, pārbaudot tradicionālos pašu resursus, pēdējos gados īpašu uzmanību pievērsa dalībvalstu muitas kontroles sistēmām, tostarp tām, kas attiecas uz vietējās muitošanas procedūru. |
| --- | --- |

2.21.

PVN pašu resursi

Joprojām ir ilgstoši spēkā esošas atrunas, bet to skaits samazinās

| 2.22. | Ar atrunām Komisija patur atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās. 2010. gadā tika formulētas 52 atrunas, bet atceltas 67 atrunas. Gada beigās bija spēkā 152 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). 67 atrunu atcelšana palielināja PVN pašu resursus par gandrīz 90 miljoniem EUR (15). |
| --- | --- |

2.22.

Ar atrunām Komisija patur atvērtus korekcijām pēc tiesību aktos noteiktā četru gadu termiņa apšaubāmus elementus dalībvalstu iesniegtajās PVN deklarācijās. 2010. gadā tika formulētas 52 atrunas, bet atceltas 67 atrunas. Gada beigās bija spēkā 152 atrunas (sk.
  2.2. tabulu
  ). 67 atrunu atcelšana palielināja PVN pašu resursus par gandrīz 90 miljoniem EUR (15).

| 2.23. | Palāta atzīmē labus panākumus ilgstoši spēkā esošu PVN atrunu atcelšanā. 2010. gada beigās joprojām bija spēkā astoņas šādas atrunas, kuras attiecās uz laiku pirms 2000. gada; 2009. gada beigās šādu atrunu bija 20. Palāta uzskata, ka par ilgstoši spēkā esošām var uzskatīt tās atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms desmit gadiem. Tāpēc jāpieskaita vēl astoņas atrunas, kuras attiecas uz 2001. gadu. |
| --- | --- |

2.23.

Palāta atzīmē labus panākumus ilgstoši spēkā esošu PVN atrunu atcelšanā. 2010. gada beigās joprojām bija spēkā astoņas šādas atrunas, kuras attiecās uz laiku pirms 2000. gada; 2009. gada beigās šādu atrunu bija 20. Palāta uzskata, ka par ilgstoši spēkā esošām var uzskatīt tās atrunas, kuras attiecas uz gadu vismaz pirms desmit gadiem. Tāpēc jāpieskaita vēl astoņas atrunas, kuras attiecas uz 2001. gadu.

| 2.23. | Tā kā ne Komisija, ne dalībvalstis nevar veikt pasākumus, lai atrisinātu problēmu, kas vēl nav konstatēta, Komisija uzskata, ka, nosakot ilgstoši spēkā esošās atrunas, būtu jāņem vērā periods pēc atrunas paziņošanas. Tādējādi Komisija kā ilgstoši spēkā esošas uzrauga tās atrunas, kas ir spēkā vairāk nekā piecus gadus pēc atrunas paziņošanas. |
| --- | --- |

2.23.

2.2. tabula.   2010. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas attiecībā uz PVN

| Dalībvalstis | 2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | 2010. gadā formulētās atrunas | 2010. gadā atceltās atrunas | 2010. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas | Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Bulgārija | 1 | 1 | 0 | 2 | 2007 |
| Čehijas Republika | 9 | 0 | 1 | 8 | 2004 |
| Dānija | 5 | 5 | 1 | 9 | 2004 |
| Vācija | 4 | 0 | 3 | 1 | 2003 |
| Igaunija | 8 | 4 | 3 | 9 | 2004 |
| Īrija | 17 | 1 | 8 | 10 | 1998 |
| Grieķija | 11 | 0 | 4 | 7 | 1999 |
| Spānija | 2 | 1 | 2 | 1 | 2003 |
| Francija | 10 | 0 | 4 | 6 | 2001 |
| Itālija | 9 | 5 | 6 | 8 | 1995 |
| Kipra | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Latvija | 5 | 2 | 1 | 6 | 2004 |
| Lietuva | 7 | 0 | 5 | 2 | 2005 |
| Luksemburga | 3 | 0 | 1 | 2 | 2004 |
| Ungārija | 4 | 1 | 1 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Nīderlande | 7 | 4 | 3 | 8 | 2004 |
| Austrija | 5 | 1 | 0 | 6 | 2002 |
| Polija | 6 | 1 | 1 | 6 | 2004 |
| Portugāle | 10 | 8 | 4 | 14 | 1999 |
| Rumānija | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Slovēnija | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Slovākija | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Somija | 10 | 1 | 3 | 8 | 1995 |
| Zviedrija | 7 | 9 | 6 | 10 | 1995 |
| Apvienotā Karaliste | 5 | 5 | 1 | 9 | 1998 |
| KOPĀ | 167 | 52 | 67 | 152 | |

Dalībvalstis

2009. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

2010. gadā formulētās atrunas

2010. gadā atceltās atrunas

2010. gada 31. decembrī spēkā esošās atrunas

Senākais gads, uz kuru attiecas atrunas

Beļģija

3

0

3

0

Bulgārija

1

1

0

2

2007

Čehijas Republika

9

0

1

8

2004

Dānija

5

5

1

9

2004

Vācija

4

0

3

1

2003

Igaunija

8

4

3

9

2004

Īrija

17

1

8

10

1998

Grieķija

11

0

4

7

1999

Spānija

2

1

2

1

2003

Francija

10

0

4

6

2001

Itālija

9

5

6

8

1995

Kipra

3

3

0

6

2004

Latvija

5

2

1

6

2004

Lietuva

7

0

5

2

2005

Luksemburga

3

0

1

2

2004

Ungārija

4

1

1

4

2004

Malta

10

0

0

10

2004

Nīderlande

7

4

3

8

2004

Austrija

5

1

0

6

2002

Polija

6

1

1

6

2004

Portugāle

10

8

4

14

1999

Rumānija

0

0

0

0

Slovēnija

3

0

3

0

Slovākija

3

0

3

0

Somija

10

1

3

8

1995

Zviedrija

7

9

6

10

1995

Apvienotā Karaliste

5

5

1

9

1998

KOPĀ

167

52

67

152

Avots: Eiropas Komisija.

Kavējumi PVN direktīvu piemērošanas uzraudzībā

| 2.24. | Komisijai ir jānodrošina PVN direktīvu pareiza piemērošana un jāuzrauga transponēšana un dalībvalstīs ieviesto izpildes pasākumu atbilstība. Nepareiza vai nepilnīga transponēšana var ietekmēt saņemto PVN summu un līdz ar to – maksājamo PVN pašu resursu summu. 2010. gadā stājās spēkā trīs PVN direktīvas: divas saistībā ar “PVN priekšlikumu kompleksu” (16) un viena – saistībā ar kopējo PVN sistēmu, lai apkarotu nodokļu krāpniecību, kas saistīta ar Kopienas iekšējiem darījumiem (17). |
| --- | --- |

2.24.

Komisijai ir jānodrošina PVN direktīvu pareiza piemērošana un jāuzrauga transponēšana un dalībvalstīs ieviesto izpildes pasākumu atbilstība. Nepareiza vai nepilnīga transponēšana var ietekmēt saņemto PVN summu un līdz ar to – maksājamo PVN pašu resursu summu. 2010. gadā stājās spēkā trīs PVN direktīvas: divas saistībā ar “PVN priekšlikumu kompleksu” (16) un viena – saistībā ar kopējo PVN sistēmu, lai apkarotu nodokļu krāpniecību, kas saistīta ar Kopienas iekšējiem darījumiem (17).

| 2.25. | Komisija vēl nebija pabeigusi novērtēt “PVN priekšlikumu kompleksa” valstu izpildes pasākumus septiņās dalībvalstīs 2010. gada beigās jeb 12 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā. Arī Komisijas novērtējuma procedūra attiecībā uz to, kā tiek ieviesta PVN direktīva par nodokļu krāpniecības apkarošanu, saistībā ar divām dalībvalstīm 2010. gada beigās tikai sākās. |
| --- | --- |

2.25.

Komisija vēl nebija pabeigusi novērtēt “PVN priekšlikumu kompleksa” valstu izpildes pasākumus septiņās dalībvalstīs 2010. gada beigās jeb 12 mēnešus pēc direktīvas stāšanās spēkā. Arī Komisijas novērtējuma procedūra attiecībā uz to, kā tiek ieviesta PVN direktīva par nodokļu krāpniecības apkarošanu, saistībā ar divām dalībvalstīm 2010. gada beigās tikai sākās.

| 2.25. | Komisija uzraudzības pasākumus 2011. gada 16. maijā noslēdza ar visa “PVN priekšlikumu kompleksa” izpildes pilnīgu vispārēju novērtējumu 22 dalībvalstīs. Vēl tiek vērtētas pārējās piecas dalībvalstis; šis vērtējums tiks pabeigts līdz 2011. gada septembrim.

  Attiecībā uz PVN direktīvu par nodokļu krāpniecības apkarošanu jāmin, ka Komisija, lai varētu veikt pareizu novērtējumu, 2010. gada martā sāka deviņu dalībvalstu pārkāpumu izskatīšanu.


  Komisija 2009. un 2010. gadā ATFS (Nodokļu krāpšanas apkarošanas stratēģijas grupa) un SCAC (Administratīvās sadarbības pastāvīgā komiteja) izvirzīja un apsprieda jautājumu par abām pārējām dalībvalstīm. Tāpēc pilnīgs novērtējums būs pieejams līdz 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

2.25.

Attiecībā uz PVN direktīvu par nodokļu krāpniecības apkarošanu jāmin, ka Komisija, lai varētu veikt pareizu novērtējumu, 2010. gada martā sāka deviņu dalībvalstu pārkāpumu izskatīšanu.

Komisija 2009. un 2010. gadā ATFS (Nodokļu krāpšanas apkarošanas stratēģijas grupa) un SCAC (Administratīvās sadarbības pastāvīgā komiteja) izvirzīja un apsprieda jautājumu par abām pārējām dalībvalstīm. Tāpēc pilnīgs novērtējums būs pieejams līdz 2011. gada beigām.

NKI pašu resursi

Vispārējās un īpašās atrunas

| 2.26. | Par laika posmu no 2002. līdz 2006. gadam 2010. gada beigās bija spēkā vispārējas atrunas (18) par NKI datiem ES-15 dalībvalstīs, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2006. gadam ES-10 dalībvalstīs, un vēl ir jāpabeidz atjaunināta vai jauna NKI uzskaitījuma analīze (19). |
| --- | --- |

2.26.

Par laika posmu no 2002. līdz 2006. gadam 2010. gada beigās bija spēkā vispārējas atrunas (18) par NKI datiem ES-15 dalībvalstīs, kā arī par laika posmu no 2004. līdz 2006. gadam ES-10 dalībvalstīs, un vēl ir jāpabeidz atjaunināta vai jauna NKI uzskaitījuma analīze (19).

| 2.27. | Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2010. gada sākumā bija spēkā četras (20) īpašās NKP atrunas (21). Komisija 2010. gadā nevienu no tām neatcēla. Tā kā neviena jauna īpašā atruna netika formulēta, spēkā esošo īpašo atrunu skaits gada beigās nav mainījies. |
| --- | --- |

2.27.

Attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu 2010. gada sākumā bija spēkā četras (20) īpašās NKP atrunas (21). Komisija 2010. gadā nevienu no tām neatcēla. Tā kā neviena jauna īpašā atruna netika formulēta, spēkā esošo īpašo atrunu skaits gada beigās nav mainījies.

| 2.27. | Komisija turpina sadarbību ar tām divām valstīm, kurām joprojām ir spēkā NKI atrunas par 1995.–2001. gada posmu (2010. gada beigās: Grieķijā – viena un Apvienotajā Karalistē – trīs), lai tādējādi šīs atrunas varētu atcelt. Šī sadarbība bija veiksmīga, un 2011. gada maijā tika atcelta viena Apvienotās Karalistes atruna. |
| --- | --- |

2.27.

NKI uzskaitījuma pārbaude dalībvalstīs vēl nav pabeigta

| 2.28. | Komisija 2010. gadā apmeklēja sešas dalībvalstis, lai pārbaudītu NKI uzskaitījumu, un veica tiešās pārbaudes četrās no šīm dalībvalstīm, taču pārbaudēm izraudzījās ļoti nelielu NKI sastāvdaļu skaitu. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja pamatnostādnēm tiešās pārbaudes nav paredzētas, lai izdarītu secinājumus par visām NKI aplēšu sastāvdaļām. |
| --- | --- |

2.28.

Komisija 2010. gadā apmeklēja sešas dalībvalstis, lai pārbaudītu NKI uzskaitījumu, un veica tiešās pārbaudes četrās no šīm dalībvalstīm, taču pārbaudēm izraudzījās ļoti nelielu NKI sastāvdaļu skaitu. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja pamatnostādnēm tiešās pārbaudes nav paredzētas, lai izdarītu secinājumus par visām NKI aplēšu sastāvdaļām.

| 2.28. | Attiecībā uz abām pārējām valstīm jāmin, ka tiešā pārbaude 2011. gada aprīlī tika veikta Rumānijā; Bulgārijā šādu pārbaudi paredzēts veikt 2011. gada beigās. Komisija tiešās pārbaudes metodi piemēro papildus valstu NKI uzskaitījumu pārbaudei, kuras pamatā ir NKI uzskaitījumu novērtējuma anketa (GIAQ). Izmantojot šo vispusīgo pārbaudes metodi, Komisija pamato savus secinājumus. Komisija uzskata, ka tiešajai pārbaudei atlasītais sastāvdaļu skaits bija pietiekams un atbilda NKI komitejas apstiprinātajām “Tiešās pārbaudes pamatnostādnēm”. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Eiropas Statistikas birojs 2010. gada beigās nebija sagatavojis nevienu novērtējuma ziņojumu par dalībvalstu NKI datiem par laikposmu, sākot no 2002. gada, un tāpēc attiecībā uz šo laikposmu nevarēja aizstāt nevienu vispārējo atrunu (sk. 2.26. punktu) ar īpašajām atrunām. |
| --- | --- |

2.29.

Eiropas Statistikas birojs 2010. gada beigās nebija sagatavojis nevienu novērtējuma ziņojumu par dalībvalstu NKI datiem par laikposmu, sākot no 2002. gada, un tāpēc attiecībā uz šo laikposmu nevarēja aizstāt nevienu vispārējo atrunu (sk. 2.26. punktu) ar īpašajām atrunām.

| 2.29. | Komisija novērtējuma ziņojumus iesniegs 2011. gadā, lai tādējādi vajadzības gadījumā vispārējās atrunas varētu aizstāt ar īpašajām atrunām; izņēmums, iespējams, būs Bulgārija un Rumānija, kuras saskaņā ar grafiku, par ko vienojās NKI komitejā, savus NKI uzskaitījumus nosūtīja 2009. gada beigās. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmām vajadzētu būt tādām, kas palīdz nodrošināt NKI datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu (22). Tomēr Eiropas Statistikas birojs vēl nav pabeidzis dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu izvērtēšanu un vēl nav pieņēmis pamatnostādnes par šādu sistēmu piemērošanu nacionālo kontu apkopošanai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.30.

Dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmām vajadzētu būt tādām, kas palīdz nodrošināt NKI datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu (22). Tomēr Eiropas Statistikas birojs vēl nav pabeidzis dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmu izvērtēšanu un vēl nav pieņēmis pamatnostādnes par šādu sistēmu piemērošanu nacionālo kontu apkopošanai dalībvalstīs.

| 2.30. | Komisija uzskata, ka tās piemērotā pieeja (NKI anketu dokumentārās pārbaudes, NKI uzskaitījumu pārbaude, izmantojot GIAQ, kā arī tieša pārbaude) ir atbilstīga, lai veiktu dalībvalstu NKI galīgo novērtējumu. Komisija uzskata, ka valsts kontu ticamību galvenokārt nodrošina izmantotie konkrētie statistikas avoti un metodes, un savu pieeju NKI apstiprināšanai Komisija ir balstījusi uz šo avotu un metožu pārbaudi un uzlabošanu. Šajā saistībā jāmin, ka dalībvalstu statistikas iestāžu pārraudzības un kontroles sistēmām (SCS) ir organizatorisks raksturs un tās nesniedz īpašas norādes par kontu ticamību, kaut arī SCS varētu palīdzēt samazināt kļūdu risku valsts kontos. Komisija jau ir ņēmusi vērā Revīzijas palātas apsvērumus un izstrādā SCS pamatnostādnes, 2010. gada 27. oktobrī šo jautājumu apsprieda arī NKI komitejas sanāksmē. |
| --- | --- |

2.30.

Apvienotās Karalistes korekcija

| 2.31. | AK korekcijas aprēķinā par 2007.–2009. atsauces gadu paredzēto izdevumu kopsummā, kas ir korekcijas aprēķina pamatelements, Komisija neiekļāva aptuveni 2 % ES līdzekļu kopējo maksājumu. Komisija izslēdza šīs summas, jo nebija pieejama informācija, par ko izdevumi ir veikti. Tā nepārbaudīja, vai šos izdevumus varēja iekļaut aprēķinā (sk.
  2.5. pielikumu
  , īpaši tā 3.–5. un 10. un 11. punktu). |
| --- | --- |

2.31.

AK korekcijas aprēķinā par 2007.–2009. atsauces gadu paredzēto izdevumu kopsummā, kas ir korekcijas aprēķina pamatelements, Komisija neiekļāva aptuveni 2 % ES līdzekļu kopējo maksājumu. Komisija izslēdza šīs summas, jo nebija pieejama informācija, par ko izdevumi ir veikti. Tā nepārbaudīja, vai šos izdevumus varēja iekļaut aprēķinā (sk.
  2.5. pielikumu
  , īpaši tā 3.–5. un 10. un 11. punktu).

| 2.31. | Mēģinot panākt 100 % precizitāti, būtu pārāk sarežģīti nodrošināt resursu efektīvu izmantošanu, jo, lai rūpīgi pārbaudītu katru gadījumu atsevišķi, būtu jāpārbauda tūkstošiem darījumu. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Palāta arī konstatēja, ka paredzēto izdevumu kopsummas aprēķinam izmantoto “faktisko maksājumu” definīcijā Komisija: |
| --- | --- |

2.32.

Palāta arī konstatēja, ka paredzēto izdevumu kopsummas aprēķinam izmantoto “faktisko maksājumu” definīcijā Komisija:

2.32.

| a) | neiekļauj izdevumus, kuri finansēti no piešķirtajiem ieņēmumiem (konkrētiem mērķiem paredzēti izdevumi); to īpatsvars no 2007. līdz 2009. gadam ir ievērojami pieaudzis no 1 % līdz 5 % no budžeta veiktajiem kopējiem maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

neiekļauj izdevumus, kuri finansēti no piešķirtajiem ieņēmumiem (konkrētiem mērķiem paredzēti izdevumi); to īpatsvars no 2007. līdz 2009. gadam ir ievērojami pieaudzis no 1 % līdz 5 % no budžeta veiktajiem kopējiem maksājumiem;

| a) | Ārējie piešķirtie ieņēmumi (parasti – apmēram viena trešdaļa kopējās summas) nebūtu jāiekļauj. Komisija norāda, ka 2010. gadā no piešķirtajiem ieņēmumiem finansēto izdevumu īpatsvars samazinājās līdz 2007. gada līmenim. |
| --- | --- |

a)

| b) | no paredzētajiem izdevumiem neatskaita iekasētajos piedziņas rīkojumos ietvertās summas, kuras konkrēti attiecas uz 6. budžeta sadaļu “Iemaksas un atmaksājumi Eiropas Kopienu nolīgumos un programmās”. Ieņēmumi no šā avota svārstījās 3 % līdz 5 % robežās no šā paša perioda maksājumiem. |
| --- | --- |

b)

no paredzētajiem izdevumiem neatskaita iekasētajos piedziņas rīkojumos ietvertās summas, kuras konkrēti attiecas uz 6. budžeta sadaļu “Iemaksas un atmaksājumi Eiropas Kopienu nolīgumos un programmās”. Ieņēmumi no šā avota svārstījās 3 % līdz 5 % robežās no šā paša perioda maksājumiem.

| b) | Ideālajā variantā šie finansējuma avoti būtu jāatņem no saņēmējvalstij paredzētajiem izdevumiem, taču šī informācija ir pieejama tikai manuāli, turklāt vienmēr iespējams dubultas uzskaites risks. Kā jau minēts, šādu darījumu ir tūkstošiem, un šis process prasītu apjomīgus resursus. |
| --- | --- |

b)

Minēto budžeta darījumu apsvēršana ļautu izdevumu piešķiršanā ievērot principu par būtības pārsvaru pār formu (sk.
  2.5. pielikumu
  , īpaši tā 3.–5. punktu un 10. un 11. punktu).

Taču to iespējams panākt tikai ar tādām izmaksām, kādas Komisija uzskata par neattaisnojamām.

| 2.33. | Iepriekšējos divos punktos minētie izlaidumi mazina AK korekcijas aprēķina precizitāti. Nav iespējam pateikt, kurā virzienā tie ietekmē aprēķina rezultātu. |
| --- | --- |

2.33.

Iepriekšējos divos punktos minētie izlaidumi mazina AK korekcijas aprēķina precizitāti. Nav iespējam pateikt, kurā virzienā tie ietekmē aprēķina rezultātu.

Atgūstamo summu atcelšana

| 2.34. | Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību (23) piedziņas rīkojumus var atcelt gadījumos, ja paredzamās atgūšanas izmaksas pārsniegtu atgūstamās summas, ja debitoru parādu nevar atgūt tā senuma vai parādnieka maksātnespējas dēļ un ja atgūšana ir pretrunā proporcionalitātes principam. Atcelšanas lēmums ir jāpamato. |
| --- | --- |

2.34.

Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību (23) piedziņas rīkojumus var atcelt gadījumos, ja paredzamās atgūšanas izmaksas pārsniegtu atgūstamās summas, ja debitoru parādu nevar atgūt tā senuma vai parādnieka maksātnespējas dēļ un ja atgūšana ir pretrunā proporcionalitātes principam. Atcelšanas lēmums ir jāpamato.

| 2.35. | Atcelšanas sistēmu revīzijā Palāta konstatēja, ka piedziņas rīkojumu atcelšanai Komisija kopumā piemēroja paredzētās procedūras un pamatoja pieņemtos lēmumus. Tomēr Palāta konstatēja nepilnības Komisijas īstenotajā pārvaldībā no 1995. līdz 2008. gadam, un šīs nepilnības palielināja risku, ka debitoru parādus neatgūs. Katrā no turpmāk aprakstītajiem atcelšanas gadījumiem tika konstatēta viena vai vairākas nepilnības (2.1., 2.2. un 2.3. piemērs). |
| --- | --- |

2.35.

Atcelšanas sistēmu revīzijā Palāta konstatēja, ka piedziņas rīkojumu atcelšanai Komisija kopumā piemēroja paredzētās procedūras un pamatoja pieņemtos lēmumus. Tomēr Palāta konstatēja nepilnības Komisijas īstenotajā pārvaldībā no 1995. līdz 2008. gadam, un šīs nepilnības palielināja risku, ka debitoru parādus neatgūs. Katrā no turpmāk aprakstītajiem atcelšanas gadījumiem tika konstatēta viena vai vairākas nepilnības (2.1., 2.2. un 2.3. piemērs).

| 2.35. | Parādu piedziņu daudzos gadījumos kavē obligātā revīzija un tiesas procesi. Komisija uzskata, ka tās īstenotajai pārvaldībai nebija būtiskas negatīvas ietekmes uz debitoru parādu faktisko piedziņu. |
| --- | --- |

2.35.

2.1. piemērs

Līgumslēdzēju finansiālo spēju novērtēšana

Vienā gadījumā (aptuveni EUR 500 000 apmērā), kas bija saistīts ar Piektās pētniecības pamatprogrammas dotācijas piešķiršanu, uzņēmuma spēju gūt peļņu no uzņēmējdarbības novērtēja kā negatīvu. Tomēr Komisija neņēma vērā, ka bija vajadzīgas finanšu garantijas, lai noslēgtu dotācijas nolīgumu. Beigās atgūstamo summu atcēla, jo bija pasludināts uzņēmuma bankrots.

Citos 15 gadījumos (6 miljoni EUR) saistībā ar dotāciju piešķiršanas procedūrām Piektajai pamatprogrammai un ārējām darbībām Komisija nevarēja pierādīt, ka tā būtu novērtējusi pieteikumu iesniedzēju finansiālās spējas. Astoņos no šiem gadījumiem atgūstamo summu atcēla, jo saņēmēji bija maksātnespējīgi.

2.1. piemērs

Līgumslēdzēju finansiālo spēju novērtēšana

Revīzijas palātas minētais gadījums bija 2001. gadā, un kopš tā laika ir ievērojami uzlabotas finansiālās dzīvotspējas pārbaudes, kas tika pārskatītas saistībā ar Piekto pamatprogrammu. Sestajai pamatprogrammai piemēroja un Septītajai pamatprogrammai piemēro sarežģītākus koeficientus. Turklāt Komisija ir pieņēmusi noteikumus, kuri nodrošina dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa pārbaudi (Komisijas 2007. gada 13. jūnija Lēmums C(2007) 2466); attiecīgie ģenerāldirektorāti ievēro šos noteikumus.

Komisija uzskata, ka šobrīd ir pieejami visi vajadzīgie pasākumi, lai mazinātu līdzīgu situāciju atkārtošanās risku.

Tā kā no 2003. gada obligāti jāpiemēro uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, pieteikumu iesniedzēju finansiālo spēju novērtēšanas procedūra ir pastiprināta un standartizēta. Tagad pretendentiem, kas iesniedz pieteikumus dotācijas saņemšanai, obligāti jāiesniedz arī papilddokumenti, kas pierāda stabilu un pietiekamu finansējuma avotu pieejamību, kas saglabātu darbību pasākuma veikšanas laikā un nodrošinātu līdzdalību tā finansēšanā.

2.2. piemērs

Līgumu pārvaldība

Minētā Piektās pamatprogrammas līguma koordinators nesadalīja priekšfinansējuma maksājumu citiem līgumslēdzējiem, kuri bija atbildīgi par projekta īstenošanu. Komisija nenodrošināja, lai tiktu izpildīti līguma nosacījumi par priekšfinansējuma sadalīšanu. Lielu daļu no šiem līdzekļiem nevarēja atgūt, un debitoru parādu (EUR 500 000) atcēla, jo koordinators pēc trim gadiem bankrotēja.

Citā gadījumā (EUR 145 000) saistībā ar Eiropas Kopienas investīciju partneru (ECIP) finanšu instrumentu konstatēja ilgstošus (no 1998. līdz 2005. gadam) administratīvās bezdarbības periodus Komisijas īstenotajā līguma pārvaldībā.

2.2. piemērs

Līgumu pārvaldība

Līdz 2005. gadam ECIP programmas īstenošanu kavēja administratīvi iemesli, pēc tam EuropeAid veiktajā vispārējā likvidācijas procesā atguva 600 pasākumiem izmaksātos EUR 35 miljonus. Minētajā gadījumā tika atgūtas 2/3 parādu (tos kompensējot), un prasību par EUR 145 000 atcēla galvenokārt tāpēc, ka, neraugoties uz atkārtotiem mēģinājumiem no 2005. gada noteikt šo lietu stāvokli, nebija iespējams precīzi noteikt, kas pēc konsorcija pārņemšanas mantojis bankas saistības.

2.3. piemērs

Piedziņas rīkojumu izdošana un piedziņas procedūru sākšana

Piecos atcelšanas gadījumos (2,5 miljoni EUR) bija nepamatoti kavējumi piedziņas rīkojumu izdošanā un/vai piedziņas procedūru sākšanā. Šie gadījumi attiecās uz Piekto pamatprogrammu (viens) un ārējām darbībām (četri), un atcelšanu piemēroja debitora maksātnespējas dēļ.

Minētajā ar ECIP finanšu instrumentu saistītajā gadījumā Komisija neizskatīja visas iespējas to kompensēt.

2.3. piemērs

Piedziņas rīkojumu izdošana un piedziņas procedūru sākšana

Parādu piedziņu daudzos gadījumos kavē obligātā revīzija un tiesas procesi. Komisija uzskata, ka tās īstenotajai pārvaldībai nebija būtiskas negatīvas ietekmes uz debitoru parādu faktisko piedziņu.

Tika uzlabotas arī iekšējās procedūras un novērsti parādzīmju izdošanas kavējumi.

ECIP gadījumā 2008. gadā gada noslēguma grāmatvedības procedūru dēļ tehniski nebija iespējams īstenot papildu kompensācijas iespējas.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 2.36. | Komisijas vadības apliecinājumu izvērtējuma rezultāti ir apkopoti
  2.3. pielikumā
  . Palāta turpmāk izvērsti apraksta nozīmīgus apsvērumus. |
| --- | --- |

2.36.

Komisijas vadības apliecinājumu izvērtējuma rezultāti ir apkopoti
  2.3. pielikumā
  . Palāta turpmāk izvērsti apraksta nozīmīgus apsvērumus.

| 2.37. | Arī Komisija savās pārbaudēs konstatēja nozīmīgu sistēmas nepilnību, kura atklājās Palātas revīzijā par pārskatu ticamību saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem vienā dalībvalstī (sk. 2.15. punktu). Palāta uzskata, ka šī nepilnība bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

2.37.

Arī Komisija savās pārbaudēs konstatēja nozīmīgu sistēmas nepilnību, kura atklājās Palātas revīzijā par pārskatu ticamību saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem vienā dalībvalstī (sk. 2.15. punktu). Palāta uzskata, ka šī nepilnība bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā.

| 2.37. | Komisija kopš 2008. gada rūpīgi uzrauga šīs dalībvalsts grāmatvedības sistēmas problēmas. Komisija veica kopumā trīs šim jautājumam veltītas tradicionālo pašu resursu pārbaudes – 2008. gadā vienu un 2009. gadā divas – un pieprasīja veikt koriģējošus pasākumus, tostarp grāmatvedības sistēmas iekšējās kontroles pastiprināšanu un pilnīgu ārējo revīziju. Šīs dalībvalsts panākto virzību vēlreiz apspriedīs 2011. gada jūlijā ACOR sanāksmē saistībā ar pēdējo Komisijas pārbaudes ziņojumu. Tā kā Komisija jau ir rūpīgi uzraudzījusi iepriekš novērotās nepilnības un līdz šim konstatējusi, ka tikai viena dalībvalsts nav pilnībā veikusi tradicionālo pašu resursu maksājumus, šis jautājums 2010. gada darbības pārskatā atsevišķi nebija minēts. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Kļūda, ko Palāta atrada Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā (sk. 2.16. punktu), ir aprakstīta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā, kurā ir izklāstīti papildu kontroles pasākumi, kas ieviesti vēlāk. Palāta tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pašas Komisijas būtiskuma kritērijus, Budžeta ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarācijā bija jāformulē atruna. |
| --- | --- |

2.38.

Kļūda, ko Palāta atrada Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā (sk. 2.16. punktu), ir aprakstīta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā, kurā ir izklāstīti papildu kontroles pasākumi, kas ieviesti vēlāk. Palāta tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pašas Komisijas būtiskuma kritērijus, Budžeta ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarācijā bija jāformulē atruna.

| 2.38. | Ņemot vērā korekcijas, kuras šobrīd izstrādā, kļūdas galīgā ietekme nepārsniegs Komisijas 2011. gadam noteikto būtiskuma slieksni. |
| --- | --- |

2.38.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 2.39. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu (24), Palāta secina, ka 2010. gada 31. decembrī slēgtā gada:






  a) | dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos; |
| --- | --- | --- |

2.39.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu (24), Palāta secina, ka 2010. gada 31. decembrī slēgtā gada:

a)

dalībvalstu deklarācijās un tradicionālo pašu resursu maksājumos;

| b) | Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm, kā arī |
| --- | --- |

b)

Komisijas aprēķinātajās dalībvalstu iemaksās, kas izriet no PVN un NKI datiem, kuri saņemti no dalībvalstīm, kā arī

| c) | citu veidu ieņēmumos |
| --- | --- |

c)

citu veidu ieņēmumos

nav būtisku kļūdu.

| 2.40. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Palāta tomēr vērš uzmanību uz turpmāk izklāstītajām nepilnībām: |
| --- | --- |

2.40.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Palāta tomēr vērš uzmanību uz turpmāk izklāstītajām nepilnībām:

2.40.

| a) | Palātas revīzijās joprojām atklājas problēmas B kontu izmantošanā (2.19. punkts) un problēmas saistībā ar A konta un B konta pārskatu ticamību (2.15. un 2.20. punkts). Nepilnības tika konstatētas arī valstu muitas pārraudzībā (2.21. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti; |
| --- | --- |

a)

Palātas revīzijās joprojām atklājas problēmas B kontu izmantošanā (2.19. punkts) un problēmas saistībā ar A konta un B konta pārskatu ticamību (2.15. un 2.20. punkts). Nepilnības tika konstatētas arī valstu muitas pārraudzībā (2.21. punkts). Palāta secina, ka revidēto dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmas tikai daļēji efektīvi nodrošina tradicionālo pašu resursu pilnīgu un pareizu uzskaiti;

| a) | Vajadzības gadījumā Komisijas dienesti prasīs attiecīgajām dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus Revīzijas palātas konstatēto nepilnību novēršanai. Lai mazinātu šo nepilnību skaitu, regulāro pārbaužu laikā Komisija turpinās kontrolēt B konta stāvokli. Kā minēts 2.21. punktā, pēdējās tradicionālo pašu resursu pārbaudēs Komisija īpašu uzmanību pievērsa dalībvalstu muitas pārraudzībai, arī turpmāk Komisija savās pārbaudēs uzraudzīs šo pārraudzību. |
| --- | --- |

a)

| b) | vēl arvien nav atceltas atrunas, kuras jau ilgi ir spēkā (2.23. punkts). Palāta konstatēja nepilnības arī pārbaudītajā Komisijas īstenotajā uzraudzībā attiecībā uz PVN direktīvu piemērošanu dalībvalstīs (2.25. punkts); |
| --- | --- |

b)

vēl arvien nav atceltas atrunas, kuras jau ilgi ir spēkā (2.23. punkts). Palāta konstatēja nepilnības arī pārbaudītajā Komisijas īstenotajā uzraudzībā attiecībā uz PVN direktīvu piemērošanu dalībvalstīs (2.25. punkts);

| b) | Komisija neatlaidīgi cenšas atrisināt jautājumu par tām ilgstoši spēkā esošām atrunām, kas nav saistītas ar Tiesā ierosinātajām pārkāpuma procedūrām.

  Attiecībā uz PVN direktīvu piemērošanu jāmin, ka šobrīd tiek vērtētas piecas atlikušās dalībvalstis, un Komisija šo novērtējumu plāno pabeigt līdz 2011. gada septembrim. Attiecībā uz PVN direktīvu par nodokļu krāpniecības apkarošanu jānorāda, ka, tā kā Komisija ir saņēmusi dalībvalstu nokavētos paziņojumus, tagad šīs direktīvas pilnīgu uzraudzību iespējams pabeigt līdz 2011. gada beigām un rezultātus apkopot Komisijas ziņojumā Padomei (skatīt 2.25. punktu). |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz PVN direktīvu piemērošanu jāmin, ka šobrīd tiek vērtētas piecas atlikušās dalībvalstis, un Komisija šo novērtējumu plāno pabeigt līdz 2011. gada septembrim. Attiecībā uz PVN direktīvu par nodokļu krāpniecības apkarošanu jānorāda, ka, tā kā Komisija ir saņēmusi dalībvalstu nokavētos paziņojumus, tagad šīs direktīvas pilnīgu uzraudzību iespējams pabeigt līdz 2011. gada beigām un rezultātus apkopot Komisijas ziņojumā Padomei (skatīt 2.25. punktu).

| c) | Komisija vēl nav līdz galam pārbaudījusi NKI uzskaitījumu, kas ietver dalībvalstu NKI datus par laikposmu, sākot no 2002. gada (2.29. punkts), un tā vēl nav atcēlusi atlikušās četras īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.27. punkts); |
| --- | --- |

c)

Komisija vēl nav līdz galam pārbaudījusi NKI uzskaitījumu, kas ietver dalībvalstu NKI datus par laikposmu, sākot no 2002. gada (2.29. punkts), un tā vēl nav atcēlusi atlikušās četras īpašās NKP atrunas attiecībā uz 1995.–2001. gada posmu (2.27. punkts);

| c) | Komisija ziņojumus par dalībvalstu NKI datiem iesniegs 2011. gadā, lai tādējādi vajadzības gadījumā vispārējās atrunas varētu aizstāt ar īpašajām atrunām. Lai šīs atrunas varētu atcelt, Komisija turpina sadarboties ar abām valstīm, kurām vēl aizvien ir spēkā NKI atrunas 1995.–2001. gada posmam. Šī sadarbība ir bijusi veiksmīga, un 2011. gadā tika atcelta viena Apvienotās Karalistes atruna. |
| --- | --- |

c)

| d) | AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā bija kļūda (25) (sk. 2.16. punktu). Turpmāko gadu korekcijas aprēķinā bija nepilnības (sk. 2.31.–2.33. punktu). Palāta secina, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina AK korekcijas pareizu aprēķinu; |
| --- | --- |

d)

AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā bija kļūda (25) (sk. 2.16. punktu). Turpmāko gadu korekcijas aprēķinā bija nepilnības (sk. 2.31.–2.33. punktu). Palāta secina, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina AK korekcijas pareizu aprēķinu;

| d) | Pēc tam, kad Revīzijas palāta šo kļūdu bija atklājusi, pārraudzības un kontroles sistēma tika pilnībā pārskatīta.

  Komisija uzskata, ka paredzēto izdevumu aprēķināšanas metodes ir pietiekami stabilas, lai varētu aprēķināt AK daļu. Šīs Revīzijas palātas norādītās “nepilnības” radušās pēc novērtējuma, ka aprēķināšanas metodes turpmākas uzlabošanas papildizmaksas būtu nerentablas. |
| --- | --- |

d)

Komisija uzskata, ka paredzēto izdevumu aprēķināšanas metodes ir pietiekami stabilas, lai varētu aprēķināt AK daļu. Šīs Revīzijas palātas norādītās “nepilnības” radušās pēc novērtējuma, ka aprēķināšanas metodes turpmākas uzlabošanas papildizmaksas būtu nerentablas.

| e) | no zaudējumiem budžetā saistībā ar debitoru parādu atcelšanu varēja izvairīties vai vismaz tos samazināt, ja Komisija šajā jautājumā būtu uzņēmusies lielāku iniciatīvu (2.35. punkts). |
| --- | --- |

e)

no zaudējumiem budžetā saistībā ar debitoru parādu atcelšanu varēja izvairīties vai vismaz tos samazināt, ja Komisija šajā jautājumā būtu uzņēmusies lielāku iniciatīvu (2.35. punkts).

| e) | Revīzijas palāta nav apstrīdējusi Komisijas lēmumus par debitoru parādu atcelšanu. Revīzijas palātas revidētās pakārtotās sistēmas, kas saistītas ar debitoru parādu atcelšanu, pārsvarā attiecas uz organizatorisko un juridisko situāciju pirms 10 gadiem. Vēlāk izveidota EuropeAid (2001. gadā), stājusies spēkā jaunā Finanšu regula (2003. gadā), izveidota uz IT balstīta Kopējā RELEX informācijas sistēma (2003. gadā) un ārējā atbalsta pārvaldība uzticēta par attiecīgo jomu atbildīgajām delegācijām (2004. gadā). |
| --- | --- |

e)

Ieteikumi

| 2.41. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  2.4. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi: |
| --- | --- |

2.41.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  2.4. pielikumā
  . Jāņem vērā turpmāk uzskaitītie jautājumi:

2.41.

| — | tradicionālo pašu resursu jomā Komisija ir izvērtējusi nepilnības, kas attiecas uz vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem. Palāta saglabā savu nostāju par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos; |
| --- | --- |

—

tradicionālo pašu resursu jomā Komisija ir izvērtējusi nepilnības, kas attiecas uz vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem. Palāta saglabā savu nostāju par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos;

| — | Savā 2010. gada darbības pārskatā Komisija ir izvērtējusi nepilnības, kas attiecas uz vienkāršotajām muitas procedūrām. Komisija ir pārbaudījusi arī visu dalībvalstu muitas kontroles stratēģijas un izstrādājusi tematisku ziņojumu par šajās pārbaudēs un Revīzijas palātas revīzijā atklātajām nepilnībām. Ar šā ziņojuma projektu Komisija iepazīstināja 2010. gada decembrī ACOR sanāksmē un 2011. gada jūlijā ACOR sanāksmē apspriedīs ziņojuma galīgo redakciju.

  Jautājumā par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas nostājai. Komisija ir pārbaudījusi Tiesas spriedumus Elshani (spriedums lietā C-459/07) un Dansk Logistik (spriedums lietā C-230/08) lietās un secinājusi, ka tā var saglabāt savu pašreizējo nostāju.


  Skatīt Komisijas atbildi uz 2.4. pielikumu. |
| --- | --- |

—

Jautājumā par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas nostājai. Komisija ir pārbaudījusi Tiesas spriedumus Elshani (spriedums lietā C-459/07) un Dansk Logistik (spriedums lietā C-230/08) lietās un secinājusi, ka tā var saglabāt savu pašreizējo nostāju.

Skatīt Komisijas atbildi uz 2.4. pielikumu.

| — | attiecībā uz pašu resursiem, kas atvasināti no nacionālā kopienākuma, dalībvalstis ne vienmēr ievēro pamatnostādnes attiecībā uz paziņošanu par būtisku statistikas datu pārskatīšanu, nav arī panākta virzība kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pašu resursiem, kas atvasināti no nacionālā kopienākuma, dalībvalstis ne vienmēr ievēro pamatnostādnes attiecībā uz paziņošanu par būtisku statistikas datu pārskatīšanu, nav arī panākta virzība kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanā Eiropas Savienībā.

| — | Attiecībā uz pašu resursiem, kas atvasināti no nacionālā kopienākuma, jāmin, ka pārskatīšanas jautājums ir risināts dokumentā GNIC/085, un dalībvalstu NKI tiek uzraudzīti ar ikgadējo kvalitātes ziņojumu starpniecību atbilstīgi NKI regulai. Jautājumā par CMFB (30) pamatnostādnēm attiecībā uz paziņošanu par būtisku statistikas datu pārskatīšanu Komisija (Eiropas Statistikas birojs) – jo īpaši NKI komitejas sanāksmēs – turpinās uzsvērt, ka dalībvalstīm jāpiemēro šīs pamatnostādnes. Komisija, ņemot vērā Revīzijas palātas apsvērumus, turpina diskusijas ar dalībvalstīm par kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Pēc šīs pārskatīšanas, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai:

| — | turpināt pūliņus, lai nodrošinātu B kontu pareizu izmantošanu, lai grāmatvedības sistēmas būtu veidotas tā, ka dalībvalstu A un B kontu pārskati ir nepārprotami pilnīgi un pareizi, un lai tiktu vairāk stiprināta valstu muitas pārraudzība (tradicionālie pašu resursi); |
| --- | --- |

—

turpināt pūliņus, lai nodrošinātu B kontu pareizu izmantošanu, lai grāmatvedības sistēmas būtu veidotas tā, ka dalībvalstu A un B kontu pārskati ir nepārprotami pilnīgi un pareizi, un lai tiktu vairāk stiprināta valstu muitas pārraudzība (tradicionālie pašu resursi);

| — | Lai nodrošinātu dalībvalstu A un B kontu pareizību, Komisija savu pārbaužu laikā turpinās kontrolēt B kontus un grāmatvedības sistēmas. Kā minēts atbildē uz 2.21. punktu, pēdējās tradicionālo pašu resursu pārbaudēs Komisija īpašu uzmanību pievērsa dalībvalstu muitas kontroles sistēmām un turpmāko pārbaužu gaitā tā turpinās uzraudzīt valstu muitas pārraudzību un dalībvalstu pasākumus tās stiprināšanai. |
| --- | --- |

—

| — | iesniegt NKI komitejai novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI datiem, lai 2011. gadā visas spēkā esošās vispārējās atrunas par laikposmu, sākot no 2002. gada, varētu aizstāt ar īpašajām atrunām. Dalībvalstu NKI novērtējumā Komisijai jāņem vērā novērtējums par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs un skaidri jādefinē sava atzinuma tvērums (no NKI iegūtie pašu resursi). |
| --- | --- |

—

iesniegt NKI komitejai novērtējuma ziņojumus par dalībvalstu NKI datiem, lai 2011. gadā visas spēkā esošās vispārējās atrunas par laikposmu, sākot no 2002. gada, varētu aizstāt ar īpašajām atrunām. Dalībvalstu NKI novērtējumā Komisijai jāņem vērā novērtējums par nacionālo kontu apkopošanā izmantotajām pārraudzības un kontroles sistēmām valstu statistikas iestādēs un skaidri jādefinē sava atzinuma tvērums (no NKI iegūtie pašu resursi).

| — | Komisija novērtējuma ziņojumus iesniegs 2011. gadā, lai tādējādi vajadzības gadījumā vispārējās atrunas varētu aizstāt ar īpašajām atrunām. Komisija uzskata, ka tās piemērotā pieeja (NKI anketu dokumentārās pārbaudes, NKI uzskaitījumu pārbaude, izmantojot GIAQ, kā arī tieša pārbaude) ir atbilstīga, lai veiktu dalībvalstu NKI galīgo novērtējumu. Šajā saistībā jāmin, ka pārraudzības un kontroles sistēmām (SCS) ir organizatorisks raksturs un tās nesniedz īpašas norādes par kontu ticamību, kas galvenokārt ir atkarīga no izmantotajiem statistikas avotiem un metodēm, kaut arī SCS varētu palīdzēt samazināt kļūdu risku valstu kontos. Komisija ņems vērā Revīzijas palātas apsvērumus un turpinās izstrādāt SCS pamatnostādnes valstu kontu apkopošanai dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

ĪPAŠĀ ZIŅOJUMA NR. 2/2008 PAR SAISTOŠO IZZIŅU PAR TARIFU (BTI) PĒCPĀRBAUDE

Ievads

| 2.42. | Palāta 2008. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI) (26). Saistošā izziņa par tarifu ir tarifa klasifikācijas lēmums, kuru pēc uzņēmēju lūguma rakstiski sagatavo dalībvalsts muitas iestāde. Šīs izziņas derīguma termiņš ir līdz sešiem gadiem pēc tās izdošanas dienas, un tā ir juridiski saistoša visām Eiropas Savienības muitas iestādēm darbā ar izziņas turētāju. |
| --- | --- |

2.42.

Palāta 2008. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 2/2008 par saistošo izziņu par tarifu (BTI) (26). Saistošā izziņa par tarifu ir tarifa klasifikācijas lēmums, kuru pēc uzņēmēju lūguma rakstiski sagatavo dalībvalsts muitas iestāde. Šīs izziņas derīguma termiņš ir līdz sešiem gadiem pēc tās izdošanas dienas, un tā ir juridiski saistoša visām Eiropas Savienības muitas iestādēm darbā ar izziņas turētāju.

| 2.43. | Tika konstatēts, ka kopumā saistošā tarifa izziņu sistēma darbojās labi. Tomēr bija vajadzīgi uzlabojumi. |
| --- | --- |

2.43.

Tika konstatēts, ka kopumā saistošā tarifa izziņu sistēma darbojās labi. Tomēr bija vajadzīgi uzlabojumi.

| 2.44. | Lēmumā par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (27) Parlaments mudināja Komisiju pielikt pūliņus, lai novērstu esošās nepilnības un atrisinātu domstarpības par tarifa klasifikāciju. Padome aicināja Komisiju turpmāk pilnveidot BTI sistēmu un pārraudzīt tās īstenošanu un piemērošanu dalībvalstīs, bet uzsvēra, ka iespējamā dalībvalstu finansiālā atbildība, ja tāda ir, būtu jāizvērtē ļoti piesardzīgi (28). |
| --- | --- |

2.44.

Lēmumā par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu (27) Parlaments mudināja Komisiju pielikt pūliņus, lai novērstu esošās nepilnības un atrisinātu domstarpības par tarifa klasifikāciju. Padome aicināja Komisiju turpmāk pilnveidot BTI sistēmu un pārraudzīt tās īstenošanu un piemērošanu dalībvalstīs, bet uzsvēra, ka iespējamā dalībvalstu finansiālā atbildība, ja tāda ir, būtu jāizvērtē ļoti piesardzīgi (28).

2.44.

Ieteikumu pēcpārbaude

| a) | Ieteikums. Komisijai jāsamazina kavējumi nekonsekventas tarifu klasifikācijas jautājuma atrisināšanā (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 43. un 44. punkts). |
| --- | --- |

a)

Ieteikums. Komisijai jāsamazina kavējumi nekonsekventas tarifu klasifikācijas jautājuma atrisināšanā (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 43. un 44. punkts).

Ieteikuma izpilde. Palielināts to darbinieku skaits, kuri nodarbojas ar jautājumiem par saistošo izziņu par tarifu, un samazināti kavējumi nekonsekventas tarifu klasifikācijas jautājuma atrisināšanā.

| b) | Ieteikums. Komisijai jāizvērtē pilnīga finansiālā ietekme, ko rada nepareizi izsniegtas saistošās izziņas par tarifu, un jāatjaunina datubāze Eiropas saistošajām izziņām par tarifu (EBTI-3) (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 45. un 46. punkts). |
| --- | --- |

b)

Ieteikums. Komisijai jāizvērtē pilnīga finansiālā ietekme, ko rada nepareizi izsniegtas saistošās izziņas par tarifu, un jāatjaunina datubāze Eiropas saistošajām izziņām par tarifu (EBTI-3) (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 45. un 46. punkts).

b)

Ieteikuma izpilde. Komisija spēja uzskatāmi parādīt, ka tā sauc dalībvalstis pie atbildības par zaudējumiem, kas radušies nepareizi izsniegtas saistošās izziņas dēļ.

Datubāzē EBTI-3 ieviesa jaunas funkcijas, lai labāk ievērotu tiesību aktu prasības. Publiski pieejamās datubāzes EBTI-3 lietotāju saskarni pašlaik tulko visās ES oficiālajās valodās (izņemot maltiešu un īru valodu) un pakāpeniski atjaunina terminu skaidrojošo vārdnīcu.

Komisija turpinās pārbaudīt saistošo izziņu par tarifu nepareizu izmantošanu, kas negatīvi ietekmē tradicionālos pašu resursus, un vajadzības gadījumā prasīs no dalībvalstīm finansiālu atbildību.

| c) | Ieteikums. Jāstiprina tiesību akti, kurus papildina Komisijas administratīvās vadlīnijas (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 47. punkts). |
| --- | --- |

c)

Ieteikums. Jāstiprina tiesību akti, kurus papildina Komisijas administratīvās vadlīnijas (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 47. punkts).

Ieteikuma izpilde. Ir pieņemta prasība importētājam deklarēt saistošo informāciju par tarifu par precēm (29), taču šo prasību nepiemēros, kamēr nebūs stājušies spēkā modernizētā muitas kodeksa īstenošanas noteikumi. Ar šiem noteikumiem tiks uzlabota arī labvēlības perioda pārvaldība.

| d) | Ieteikums. Komisijai jāmudina dalībvalstis novērst konstatētās nepilnības (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 48. punkts). |
| --- | --- |

d)

Ieteikums. Komisijai jāmudina dalībvalstis novērst konstatētās nepilnības (Īpašā ziņojuma Nr. 2/2008 48. punkts).

| d) | Komisija, īstenojot saistošo izziņu par tarifu pārvaldības procedūras, ir veikusi dalībvalstu pilnīgu uzraudzību. Šo procesu sāka 2007. gada vidū un vēl aizvien turpina pēcpārbaužu veidā. Komisija 2011. gadā attiecībā uz saistošo izziņu par tarifu paredzējusi veikt arī piecas tradicionālo pašu resursu pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

d)

Ieteikuma izpilde. Uzraudzības apmeklējumos Komisija veica pēcpārbaudi par gadījumiem, kuros nebija ievērotas tiesību aktu prasības, un par Palātas ziņotajām nepilnībām.

Komisija turpina uzraudzīt dalībvalstu panākto virzību un regulāri novērš nepilnības, kas saistītas ar juridisko prasību piemērošanu.

Secinājumi

| 2.45. | Komisija ir uzlabojusi BTI sistēmu un uzraudzījusi tās ieviešanu un piemērošanu dalībvalstīs. Tomēr galvenie stāvokļa uzlabošanas pasākumi tiks īstenoti tikai tad, kad būs stājušies spēkā modernizētā muitas kodeksa īstenošanas noteikumi. Komisijai jāturpina samazināt laiku, kas vajadzīgs, lai atrisinātu klasifikācijas jautājumus. |
| --- | --- |

2.45.

Komisija ir uzlabojusi BTI sistēmu un uzraudzījusi tās ieviešanu un piemērošanu dalībvalstīs. Tomēr galvenie stāvokļa uzlabošanas pasākumi tiks īstenoti tikai tad, kad būs stājušies spēkā modernizētā muitas kodeksa īstenošanas noteikumi. Komisijai jāturpina samazināt laiku, kas vajadzīgs, lai atrisinātu klasifikācijas jautājumus.

| 2.45. | Komisija ņem vērā šo ieteikumu un cenšas paātrināt klasifikācijas jautājumu risināšanu. |
| --- | --- |

2.45.

---

(1)  Sk. Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.) un Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 105/2009 (OV L 36, 5.2.2009., 1. lpp.).

(2)  Ja nodokļi vai nodevas nav samaksātas un nav arī nodrošinājuma vai ja tie ir nodrošināti, bet tiek apstrīdēti, dalībvalstis var apturēt šo resursu pieejamību, iegrāmatojot tos šajā atsevišķajā kontā.

(3)  Vācija, Nīderlande, Austrija un Zviedrija.

(4)  Nīderlande un Zviedrija.

(5)  EuropAid sadarbības birojs (AIDCO), kurš 2011. gadā kļūs par Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātu – EuropeAid (ĢD DEVCO), Konkurences ģenerāldirektorāts un Enerģētikas ģenerāldirektorāts.

(6)  Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 266. panta 2. punkts: “Ar nosacījumu, ka tādējādi netiek ietekmēta darbību pareizas izpildes pārbaudīšana, muitas dienesti var: (. .) b) īpašos apstākļos, ja to nosaka konkrēto preču veids un straujais apgrozījums, neprasīt atļaujas turētājam ziņot kompetentajai muitas iestādei par katru preču pienākšanu (. .)” Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES) Nr. 430/2010 (OV L 125, 21.5.2010., 10. lpp.).

(7)  Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Nīderlande, Vācija un Zviedrija.

(8)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Par ieņēmumu revīziju Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir mazāks nekā 2 %.

(9)  Beļģijas ikmēneša pārskats. Šīs dalībvalsts daļa kopējos 2010. gada TPR bija 9,5 %.

(10)  AK korekcijas n gada galīgo aprēķinu iekļauj n + 4 gada budžetā.

(11)  Piemēram, 2.20. punkts Pārskatā par 2009. finanšu gadu.

(12)  Apvienotā Karaliste.

(13)  Apvienotā Karaliste, Itālija un Nīderlande.

(14)  Apvienotā Karaliste.

(15)  Šo summu veido palielinājums par aptuveni 105 miljoniem EUR un samazinājums par gandrīz 15 miljoniem EUR.

(16)  Padomes 2008. gada 12. februāra Direktīva 2008/8/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (OV L 44, 20.2.2008., 11. lpp.), un Padomes 2008. gada 12. februāra Direktīva 2008/9/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK paredzētajai pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanai nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgās valsts teritorijā, bet veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī (OV L 44, 20.2.2008., 23. lpp.).

(17)  Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīva 2008/117/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, lai apkarotu nodokļu krāpniecību, kas saistīta ar Kopienas iekšējiem darījumiem (OV L 14, 20.1.2009., 7. lpp.).

(18)  Grozītās Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 7. punktā teikts, ka NKP/NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. septembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām. Šos punktus dēvē par atrunām. Vispārēja atruna attiecas uz visiem dalībvalsts datiem. Saskaņā ar četru gadu noteikumu visi Bulgārijas un Rumānijas NKI dati ir atvērti.

(19)  Atbilstoši 3. pantam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.) dalībvalstis sniedz Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) to procedūru un statistikas pamatdatu uzskaitījumu, kuri izmantoti, lai aprēķinātu NKI un tā sastāvdaļas saskaņā ar EKS 95.

(20)  Šīs spēkā esošās atrunas attiecas uz Grieķiju (viena) un Apvienoto Karalisti (trīs) un ir saistītas galvenokārt ar metodoloģiskiem un datu apkopošanas aspektiem.

(21)  Īpaša atruna attiecas uz NKI (līdz 2001. gadam – NKP) uzskaitījuma atsevišķiem elementiem, piemēram, atsevišķu pasākumu bruto pievienoto vērtību, kopējiem galīgajiem patēriņa izdevumiem vai bruto darbības rezultātu un jaukto ienākumu.

(22)  Sk. 2.28. punktu Pārskatā par 2009. finanšu gadu.

(23)  87. pants Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

(24)  2.12. un 2.13. punktā izskaidroto iemeslu dēļ šis secinājums nesniedz vērtējumu par to, cik kvalitatīvi ir PVN un NKI dati, kurus Komisija saņēma no dalībvalstīm.

(25)  Turklāt 2009. gada decembrī Komisija atrada kļūdu savā AK korekcijas provizorisko aplēšu aprēķinā 2008. un 2009. gadam, un summas, kas bija aplēstas par lielu, bija attiecīgi 138 miljoni EUR (2,6 %) un 458 miljoni EUR (13 %). Sk. 2.17. punktu Pārskatā par 2009. finanšu gadu. Labotās summas ir ņemtas vērā atjauninātās AK korekcijas aplēses aprēķinā, kuru veica 2010. gadā (pirms galīgo summu aprēķināšanas 2012. un 2013. gadā).

(26)  OV C 103, 24.4.2008., 1. lpp.

(27)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa Lēmums par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija.

(28)  Padomes 2881. sanāksme Luksemburgā 2008. gada 23. un 24. jūnijā.

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.).

(30)  Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja

2.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TPR | PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā | Pārējie ieņēmumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| piedziņas rīkojumi | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| Kļūdu nav | 100 % | (6) | 100 % | (43) | 100 % | (6) | 100 % | (55) | 95 % | 100 % | 100 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 5 % | 0 % | 0 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars (2) | 0 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

TPR

PVN/NKI korekcijas budžeta 1. sadaļā

Pārējie ieņēmumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

6

43

6

55

62

60

66

piedziņas rīkojumi

6

43

6

55

62

60

66

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

Kļūdu nav

100 %

(6)

100 %

(43)

100 %

(6)

100 %

(55)

95 %

100 %

100 %

Viena vai vairākas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

5 %

0 %

0 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars (2)

0 %

---

(1)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

(2)  Tā kā netika atrasta neviena būtiska kļūda, ir parādīts tikai iespējamākais kļūdu īpatsvars.

2.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija) | Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- |
| Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs | Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes par debitoru parādiem | Komisijas īstenotā atrunu / budžeta izpildes pārvaldība |
| TPR | efektīvas | efektīvas | — | daļēji efektīvi | efektīvas |
| PVN/NKI | efektīvas | efektīvas | efektīvas | — | efektīvas |
| Apvienotās Karalistes korekcija | — | daļēji efektīvas | — | — | daļēji efektīvas |
| Atbrīvojumi | — | efektīvas | efektīvas (1) | — | efektīvas |
| Soda naudas | — | efektīvas | — | — | efektīvas |
| — | Neattiecas vai nav vērtēts. |

Attiecīgā sistēma

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi (Komisija)

Galvenie iekšējās kontroles mehānismi revidētajās dalībvalstīs

Kopvērtējums

Komisijas veiktās pārbaudes dalībvalstīs

Komisijas aprēķins / dokumentu pārbaudes par debitoru parādiem

Komisijas īstenotā atrunu / budžeta izpildes pārvaldība

TPR

efektīvas

efektīvas

—

daļēji efektīvi

efektīvas

PVN/NKI

efektīvas

efektīvas

efektīvas

—

efektīvas

Apvienotās Karalistes korekcija

—

daļēji efektīvas

—

—

daļēji efektīvas

Atbrīvojumi

—

efektīvas

efektīvas (1)

—

efektīvas

Soda naudas

—

efektīvas

—

—

efektīvas

—

Neattiecas vai nav vērtēts.

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

---

(1)  Attiecībā uz 2010. gadā piešķirtajiem atbrīvojumiem Palāta konstatēja, ka Komisijas īstenotajā pārvaldībā iepriekšējos gados bija nepilnības, kuras palielināja risku neatgūt debitoru parādus.

2.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācija (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| Budžeta ĢD | Par pašu resursiem atrunas nav formulētas | — | Arī Komisijas pārbaudēs konstatēja nozīmīgu sistēmas nepilnību, kura atklājās Palātas revīzijā par pārskatu ticamību saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem Beļģijā. Palāta uzskata, ka šī nepilnība bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā (sk. 2.37. punktu).
  Kļūda, kuru Palāta atrada Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā, ir aprakstīta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā, kurā ir izklāstīti papildu kontroles pasākumi, kurus ieviesa vēlāk. Palāta tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pašas Komisijas būtiskuma kritērijus, Budžeta ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarācijā bija jāformulē atruna (sk. 2.38. punktu). | B | A |
| — | Neattiecas. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācija (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

Budžeta ĢD

Par pašu resursiem atrunas nav formulētas

—

Arī Komisijas pārbaudēs konstatēja nozīmīgu sistēmas nepilnību, kura atklājās Palātas revīzijā par pārskatu ticamību saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem Beļģijā. Palāta uzskata, ka šī nepilnība bija jāpiemin Budžeta ĢD gada darbības pārskatā (sk. 2.37. punktu).

Kļūda, kuru Palāta atrada Komisijas veiktajā AK korekcijas 2006. gada galīgās summas aprēķinā, ir aprakstīta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā, kurā ir izklāstīti papildu kontroles pasākumi, kurus ieviesa vēlāk. Palāta tomēr uzskata, ka, ņemot vērā pašas Komisijas būtiskuma kritērijus, Budžeta ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarācijā bija jāformulē atruna (sk. 2.38. punktu).

B

A

—

Neattiecas.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | generāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

generāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | generāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

generāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

2.4. PIELIKUMS

IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDES TABULA IEŅĒMUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. | Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.32. punktā Palāta vērsa uzmanību uz Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2010 par vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem iekļautajiem revīzijas rezultātiem un ziņoja, ka Komisijai 2010. gada darbības pārskatā būs jāņem vērā šajā ziņojumā izteiktie secinājumi, kā arī pašas veikto vienkāršoto procedūru konstatējumu pēcpārbaude un dalībvalstu kontroles stratēģija. | Komisija atzina, ka dalībvalstīs ir nepilnības vienkāršoto procedūru muitas kontrolē. Tomēr, ņemot vērā Komisijas pastāvīgās pārbaudes, dalībvalstu atsaucību uz Palātas konstatējumiem un atklāto kļūdu zemo vispārējo finansiālo ietekmi, Komisija uzskatīja, ka ģenerāldirektora deklarācijā (kas iekļauta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā) atruna par šo jautājumu nav jāformulē. | Savā 2010. gada darbības pārskatā Komisija ir izvērtējusi nepilnības, kas attiecas uz vienkāršotajām muitas procedūrām. Komisija pārbauda pasākumus, ko dalībvalstis veic, atbildot uz Komisijas pārbaužu un Revīzijas palātas revīziju konstatējumiem. Vairākas dalībvalstis ir ziņojušas par jau veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem konstatēto uzraudzības nepilnību novēršanai. Šos pasākumus Komisija pārbaudīs nākamo pārbaužu gaitā. Komisija ir pārbaudījusi arī visu dalībvalstu muitas kontroles stratēģijas un izstrādājusi tematisku ziņojumu par šajās pārbaudēs un Revīzijas palātas revīzijā atklātajām nepilnībām. Ar šā ziņojuma projektu Komisija iepazīstināja 2010. gada decembrī ACOR sanāksmē. Dalībvalstīm tika dots laiks, lai sagatavotu savus novērojumus par šo projektu, un ACOR sanāksmē 2011. gada jūlijā tiks apspriesta ziņojuma galīgā redakcija, kurā ņemti vērā šie novērojumi. | Palāta ņem vērā šo Komisijas novērtējumu un pati veiks analīzi, kā arī pēcpārbaudi īpašajam ziņojumam par vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem. |
| 2009. | Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.22. punktā Palāta izteica viedokli, ka parāds, kas radies par precēm, kuras konfiscētas pēc Kopienas teritorijā esošās pirmās muitas iestādes šķērsošanas, ir jāiegrāmato B kontos. Šāds viedoklis atbilst Tiesas 2009. gada aprīļa spriedumam (lieta C-459/07), taču Komisija to neatbalsta. | Komisija analizēja nesenu (2010. gada aprīļa) Tiesas spriedumu līdzīgā jautājumā (lieta C-230/08). | Jautājumā par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas nostājai. Komisija savu nostāju pamato ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93, ar ko īsteno ES Muitas kodeksu, 867.a pantu, saskaņā ar kuru jāuzskata, ka aizturētās un konfiscētās preces ir nodotas muitas noliktavas procedūrai atbilstīgi Muitas kodeksa 98. panta noteikumiem. Precēm, kas nodotas šai procedūrai, muitas parāds uzskatāms par atliktu un tas nav jāiegrāmato. Komisija ir pārbaudījusi Tiesas spriedumus Elshani (spriedums lietā C-459/07) un Dansk Logistik (spriedums lietā C-230/08) lietās un secinājusi, ka tā var saglabāt savu pašreizējo nostāju. | Palāta saglabā savu nostāju par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos. Šo nostāju apstiprina abi minētie Tiesas spriedumi. |
| Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.27. punktā Palāta informēja, ka 2010. gada janvāra ziņojumā Ekonomikas un finanšu padomei par Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku Komisija apšaubīja Grieķijas makroekonomikas statistikas datu kvalitāti, tostarp tos datus, kas attiecas uz nacionālajiem kontiem, un ka Komisija un Padome izteica šaubas par to, cik efektīvi darbojas pārraudzības un kontroles sistēmas Grieķijas Statistikas dienestā, kurš sagatavo arī datus NKI pašu resursu aprēķināšanai. | Komisijas rūpīgajā analīzē par iespējamo ietekmi, kādu uz Grieķijas datiem varētu radīt šī deficīta un parāda pārbaude, neatklājās nozīmīga ietekme uz IKP/NKI līmeni. Pārbaudē, kuru 2010. gadā Komisija (Eiropas Statistikas birojs) veica par Grieķijas fiskālajiem datiem, konstatēja no 0,5 % līdz 0,9 % lielu ietekmi uz Grieķijas IKP. Šo pārbaudi veica saistībā ar Komisijas 2010. gada janvāra ziņojumā minētajām nepilnībām. | Komisijas atbilde uz Revīzijas palātas apsvērumiem 2010. gada pavasarī, kad tika gatavots Revīzijas palātas pārskats par 2009. gadu, attiecās uz konstatējumiem 2010. gada janvāra pārskatā, kurā nebija risināts jautājums par valsts uzņēmumu pārklasificēšanu. Revīzijas palātas minētā IKP ietekme izriet no 2010. gada novembrī pabeigtā darba saistībā ar valsts uzņēmumu pārklasificēšanu. Tāpēc nav jāpārskata Komisijas atbilde uz gada pārskatā iekļauto Revīzijas palātas apsvērumu, kas attiecās uz 2009. finanšu gadu. Komisija, ievērojot stabilas NKI uzraudzības procedūras, turpmākajos gados pārskatīs dalībvalstu datus par iepriekšējiem gadiem. | Komisijas novērtējumā par ietekmi, ko uz IKP/NKI rada nepilnības saistībā ar Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku, jāņem vērā 2010. gada novembrī Komisijas veiktā darba rezultāti. |
| 2009. | Pārskatā par 2006. finanšu gadu Palāta iekļāva apsvērumus saistībā ar grozījumiem Grieķijas NKI datos (4.24.–4.26. punkts) un 4.32. punktā ieteica Komisijai: | | | |
| a) | izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai Komisija un NKI komiteja būtu iepriekš brīdināta par lielām izmaiņām; |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

2009.

Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.32. punktā Palāta vērsa uzmanību uz Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2010 par vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem iekļautajiem revīzijas rezultātiem un ziņoja, ka Komisijai 2010. gada darbības pārskatā būs jāņem vērā šajā ziņojumā izteiktie secinājumi, kā arī pašas veikto vienkāršoto procedūru konstatējumu pēcpārbaude un dalībvalstu kontroles stratēģija.

Komisija atzina, ka dalībvalstīs ir nepilnības vienkāršoto procedūru muitas kontrolē. Tomēr, ņemot vērā Komisijas pastāvīgās pārbaudes, dalībvalstu atsaucību uz Palātas konstatējumiem un atklāto kļūdu zemo vispārējo finansiālo ietekmi, Komisija uzskatīja, ka ģenerāldirektora deklarācijā (kas iekļauta Budžeta ĢD gada darbības pārskatā) atruna par šo jautājumu nav jāformulē.

Savā 2010. gada darbības pārskatā Komisija ir izvērtējusi nepilnības, kas attiecas uz vienkāršotajām muitas procedūrām. Komisija pārbauda pasākumus, ko dalībvalstis veic, atbildot uz Komisijas pārbaužu un Revīzijas palātas revīziju konstatējumiem. Vairākas dalībvalstis ir ziņojušas par jau veiktajiem vai plānotajiem koriģējošajiem pasākumiem konstatēto uzraudzības nepilnību novēršanai. Šos pasākumus Komisija pārbaudīs nākamo pārbaužu gaitā. Komisija ir pārbaudījusi arī visu dalībvalstu muitas kontroles stratēģijas un izstrādājusi tematisku ziņojumu par šajās pārbaudēs un Revīzijas palātas revīzijā atklātajām nepilnībām. Ar šā ziņojuma projektu Komisija iepazīstināja 2010. gada decembrī ACOR sanāksmē. Dalībvalstīm tika dots laiks, lai sagatavotu savus novērojumus par šo projektu, un ACOR sanāksmē 2011. gada jūlijā tiks apspriesta ziņojuma galīgā redakcija, kurā ņemti vērā šie novērojumi.

Palāta ņem vērā šo Komisijas novērtējumu un pati veiks analīzi, kā arī pēcpārbaudi īpašajam ziņojumam par vienkāršotajām muitas procedūrām ievedumiem.

2009.

Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.22. punktā Palāta izteica viedokli, ka parāds, kas radies par precēm, kuras konfiscētas pēc Kopienas teritorijā esošās pirmās muitas iestādes šķērsošanas, ir jāiegrāmato B kontos. Šāds viedoklis atbilst Tiesas 2009. gada aprīļa spriedumam (lieta C-459/07), taču Komisija to neatbalsta.

Komisija analizēja nesenu (2010. gada aprīļa) Tiesas spriedumu līdzīgā jautājumā (lieta C-230/08).

Jautājumā par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas nostājai. Komisija savu nostāju pamato ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93, ar ko īsteno ES Muitas kodeksu, 867.a pantu, saskaņā ar kuru jāuzskata, ka aizturētās un konfiscētās preces ir nodotas muitas noliktavas procedūrai atbilstīgi Muitas kodeksa 98. panta noteikumiem. Precēm, kas nodotas šai procedūrai, muitas parāds uzskatāms par atliktu un tas nav jāiegrāmato. Komisija ir pārbaudījusi Tiesas spriedumus Elshani (spriedums lietā C-459/07) un Dansk Logistik (spriedums lietā C-230/08) lietās un secinājusi, ka tā var saglabāt savu pašreizējo nostāju.

Palāta saglabā savu nostāju par konfiscēto preču muitas parādu iegrāmatošanu B kontos. Šo nostāju apstiprina abi minētie Tiesas spriedumi.

Pārskata par 2009. finanšu gadu 2.27. punktā Palāta informēja, ka 2010. gada janvāra ziņojumā Ekonomikas un finanšu padomei par Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku Komisija apšaubīja Grieķijas makroekonomikas statistikas datu kvalitāti, tostarp tos datus, kas attiecas uz nacionālajiem kontiem, un ka Komisija un Padome izteica šaubas par to, cik efektīvi darbojas pārraudzības un kontroles sistēmas Grieķijas Statistikas dienestā, kurš sagatavo arī datus NKI pašu resursu aprēķināšanai.

Komisijas rūpīgajā analīzē par iespējamo ietekmi, kādu uz Grieķijas datiem varētu radīt šī deficīta un parāda pārbaude, neatklājās nozīmīga ietekme uz IKP/NKI līmeni. Pārbaudē, kuru 2010. gadā Komisija (Eiropas Statistikas birojs) veica par Grieķijas fiskālajiem datiem, konstatēja no 0,5 % līdz 0,9 % lielu ietekmi uz Grieķijas IKP. Šo pārbaudi veica saistībā ar Komisijas 2010. gada janvāra ziņojumā minētajām nepilnībām.

Komisijas atbilde uz Revīzijas palātas apsvērumiem 2010. gada pavasarī, kad tika gatavots Revīzijas palātas pārskats par 2009. gadu, attiecās uz konstatējumiem 2010. gada janvāra pārskatā, kurā nebija risināts jautājums par valsts uzņēmumu pārklasificēšanu. Revīzijas palātas minētā IKP ietekme izriet no 2010. gada novembrī pabeigtā darba saistībā ar valsts uzņēmumu pārklasificēšanu. Tāpēc nav jāpārskata Komisijas atbilde uz gada pārskatā iekļauto Revīzijas palātas apsvērumu, kas attiecās uz 2009. finanšu gadu. Komisija, ievērojot stabilas NKI uzraudzības procedūras, turpmākajos gados pārskatīs dalībvalstu datus par iepriekšējiem gadiem.

Komisijas novērtējumā par ietekmi, ko uz IKP/NKI rada nepilnības saistībā ar Grieķijas valsts budžeta deficītu un parāda statistiku, jāņem vērā 2010. gada novembrī Komisijas veiktā darba rezultāti.

2009.

Pārskatā par 2006. finanšu gadu Palāta iekļāva apsvērumus saistībā ar grozījumiem Grieķijas NKI datos (4.24.–4.26. punkts) un 4.32. punktā ieteica Komisijai:

a)

izstrādāt noteikumus par NKI izmaiņu paziņošanu, lai Komisija un NKI komiteja būtu iepriekš brīdināta par lielām izmaiņām;

| a) | Četras dalībvalstis bija iekļāvušas lielas izmaiņas savās 2010. gada NKI aptaujās un kvalitātes ziņojumos. Vienā gadījumā (Somija) izmaiņas netika iepriekš paziņotas. |
| --- | --- |

a)

Četras dalībvalstis bija iekļāvušas lielas izmaiņas savās 2010. gada NKI aptaujās un kvalitātes ziņojumos. Vienā gadījumā (Somija) izmaiņas netika iepriekš paziņotas.

| a) | Komisija, jo īpaši NKI komitejas sanāksmēs un divpusējā saziņā, pastāvīgi atgādina dalībvalstīm, ka jāpiemēro pamatnostādnes. Lai gan Somijas gadījumā jau iepriekš NKI komitejas sanāksmēs un NKI vizītē Somijā tika sniegta pilnīga informācija, Komisija turpinās uzraudzīt CMFB noteikto procedūru un uzsvērs vajadzību piemērot šo procedūru dalībvalstīs. |
| --- | --- |

a)

| a) | Komisijai jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis vienmēr ievēro (CMFB pieņemtās) pamatnostādnes par lielu statistikas datu izmaiņu paziņošanu. |
| --- | --- |

a)

| b) | īstenot saskaņotu politiku nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju; un |
| --- | --- |

b)

īstenot saskaņotu politiku nacionālo kontu datu izmaiņām, iekļaujot prasību par regulāru standartizāciju; un

| b) | Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas (CMFB) 2010. gada janvāra sanāksmē tika nolemts, ka Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) un Eiropas Centrālajai bankai 2010. gada rudenī jāuzsāk ietekmes pētījums par nacionālo kontu un maksājumu bilances politikas pārskatīšanu un 2011. gada CMFB janvāra sanāksmē jāprezentē aptaujas rezultāti saistībā ar šo pētījumu. Tomēr, tā kā bija jāpabeidz jaunās EKS (Eiropas kontu sistēmas) projekts un bija citi uzdevumi, aptaujas sākšanu nolēma atlikt līdz 2011. gada sākumam un ietekmes pētījuma rezultātus prezentēt CMFB sanāksmē 2011. gada jūlijā. |
| --- | --- |

b)

Valūtas, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas (CMFB) 2010. gada janvāra sanāksmē tika nolemts, ka Komisijai (Eiropas Statistikas birojam) un Eiropas Centrālajai bankai 2010. gada rudenī jāuzsāk ietekmes pētījums par nacionālo kontu un maksājumu bilances politikas pārskatīšanu un 2011. gada CMFB janvāra sanāksmē jāprezentē aptaujas rezultāti saistībā ar šo pētījumu. Tomēr, tā kā bija jāpabeidz jaunās EKS (Eiropas kontu sistēmas) projekts un bija citi uzdevumi, aptaujas sākšanu nolēma atlikt līdz 2011. gada sākumam un ietekmes pētījuma rezultātus prezentēt CMFB sanāksmē 2011. gada jūlijā.

| b) | Komentāru nav. |
| --- | --- |

b)

| b) | Palāta atzīmē, ka Komisija (Eiropas Statistikas birojs) 2010. gadā nav panākusi virzību kopējas pārskatīšanas politikas ieviešanā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

b)

| c) | nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007.
  finanšu gada pārskatos. Pārskatos par 2007., 2008. un 2009. finanšu gadu Palāta aprakstīja šo jautājumu pēcpārbaudi: 4.2. pielikumā (2007. un 2008. gada pārskatā) un 2.4. pielikumā (2009. gada pārskatā). |
| --- | --- |

c)

nodrošināt, lai secinājumi, kas izriet no Grieķijas uzskaitījuma pārbaudes, būtu pieejami pietiekami agri, lai varētu izlabotos datus iekļaut 2007.

finanšu gada pārskatos. Pārskatos par 2007., 2008. un 2009. finanšu gadu Palāta aprakstīja šo jautājumu pēcpārbaudi: 4.2. pielikumā (2007. un 2008. gada pārskatā) un 2.4. pielikumā (2009. gada pārskatā).

| c) | Komisija (Eiropas Statistikas birojs) turpina sadarbību ar Grieķijas statistikas iestādi, lai varētu atcelt vienu atlikušo NKP atrunu par 1995.–2001. gada posmu. |
| --- | --- |

c)

Komisija (Eiropas Statistikas birojs) turpina sadarbību ar Grieķijas statistikas iestādi, lai varētu atcelt vienu atlikušo NKP atrunu par 1995.–2001. gada posmu.

| c) | Komisija (Eiropas Statistikas birojs) turpina sadarbību ar Grieķijas varas iestādēm, lai varētu atcelt pēdējo Grieķijas atrunu 1995.–2001. gada posmam. |
| --- | --- |

c)

| c) | Sk. 2.26., 2.27. un 2.29. punktu. |
| --- | --- |

c)

2.5. PIELIKUMS

APVIENOTĀS KARALISTES KOREKCIJAS APRĒĶINS PAR 2006. GADU UN TURPMĀKAJIEM GADIEM

| 1. | Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanas kārtība attiecībā uz 2006. gadu ir izklāstīta 2000. gada Lēmumā par pašu resursiem (1) un Komisijas darba dokumentā, kuru, pieņemot Lēmumu par pašu resursiem, apstiprinājusi Padome (2). |
| --- | --- |

1.

Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanas kārtība attiecībā uz 2006. gadu ir izklāstīta 2000. gada Lēmumā par pašu resursiem (1) un Komisijas darba dokumentā, kuru, pieņemot Lēmumu par pašu resursiem, apstiprinājusi Padome (2).

| 2. | Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšana notiek vairākos posmos. |
| --- | --- |

2.

Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšana notiek vairākos posmos.

| 3. | Pirmajā posmā:






  a) | aprēķina starpību starp:






  i) | Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no nenolīdzinātas (3) PVN aprēķina bāzes summas un |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pirmajā posmā:

a)

aprēķina starpību starp:

i)

Apvienotās Karalistes procentuālo daļu no nenolīdzinātas (3) PVN aprēķina bāzes summas un

| ii) | Apvienotās Karalistes procentuālo daļu paredzēto izdevumu kopsummā; |
| --- | --- |

ii)

Apvienotās Karalistes procentuālo daļu paredzēto izdevumu kopsummā;

| b) | iegūto starpību (a) reizina ar paredzēto izdevumu kopsummu; |
| --- | --- |

b)

iegūto starpību (a) reizina ar paredzēto izdevumu kopsummu;

| c) | iegūto rezultātu (b) reizina ar 0,66. |
| --- | --- |

c)

iegūto rezultātu (b) reizina ar 0,66.

| 4. | “Nenolīdzinātas PNV aprēķinu bāzes” bija pamatā no PVN iegūtiem pašu resursiem, jo tās bija spēkā tajā laikā, kad ieviesa Apvienotās Karalistes korekciju. |
| --- | --- |

4.

“Nenolīdzinātas PNV aprēķinu bāzes” bija pamatā no PVN iegūtiem pašu resursiem, jo tās bija spēkā tajā laikā, kad ieviesa Apvienotās Karalistes korekciju.

| 5. | “Paredzētie izdevumi” ir izdevumi no Savienības budžeta, kurus var piešķirt saņēmējiem dalībvalstīs. No šiem izdevumiem ir izslēgti izdevumi ārpus Eiropas Savienības vai izdevumi, kurus nevar piešķirt vai noteikt. No paredzēto izdevumu kopsummas atskaita summu, kas atbilst pirmspievienošanās izdevumiem dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā. |
| --- | --- |

5.

“Paredzētie izdevumi” ir izdevumi no Savienības budžeta, kurus var piešķirt saņēmējiem dalībvalstīs. No šiem izdevumiem ir izslēgti izdevumi ārpus Eiropas Savienības vai izdevumi, kurus nevar piešķirt vai noteikt. No paredzēto izdevumu kopsummas atskaita summu, kas atbilst pirmspievienošanās izdevumiem dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā.

| 6. | Otrais posms korekcijas aprēķinā ir “Apvienotās Karalistes priekšrocības” aprēķināšana, pamatojoties uz tām izmaiņām no PVN iegūtajos pašu resursos, kuras izdarītas kopš Apvienotās Karalistes korekcijas ieviešanas (samazināta likme, pēc kuras iegūst PVN pašu resursus, “nolīdzinot” PVN bāzi līdz 50 % no dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI)), un uz ceturtā pašu resursa, kura pamatā ir NKI, ieviešanu. |
| --- | --- |

6.

Otrais posms korekcijas aprēķinā ir “Apvienotās Karalistes priekšrocības” aprēķināšana, pamatojoties uz tām izmaiņām no PVN iegūtajos pašu resursos, kuras izdarītas kopš Apvienotās Karalistes korekcijas ieviešanas (samazināta likme, pēc kuras iegūst PVN pašu resursus, “nolīdzinot” PVN bāzi līdz 50 % no dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI)), un uz ceturtā pašu resursa, kura pamatā ir NKI, ieviešanu.

| 7. | “Apvienotās Karalistes priekšrocības” aprēķina konkrētā daļa, kas kritizēta 2.16. punktā, ir saistīta ar PVN pašu resursu vienotās likmes aprēķinu par 2006. gadu. Tajā no PVN resursu “maksimālās piesaistīšanas likmes” (2006. gadā tā bija 0,50 %) atņem “fiksēto likmi”, kura savukārt ir piesaistīta Apvienotās Karalistes atlaides lielumam. 2.16. punktā minētā kļūda ir radusies tāpēc, ka Komisija “fiksēto likmi” pieskaitīja pie “maksimālās piesaistīšanas likmes”, nevis to no šīs likmes atņēma. |
| --- | --- |

7.

“Apvienotās Karalistes priekšrocības” aprēķina konkrētā daļa, kas kritizēta 2.16. punktā, ir saistīta ar PVN pašu resursu vienotās likmes aprēķinu par 2006. gadu. Tajā no PVN resursu “maksimālās piesaistīšanas likmes” (2006. gadā tā bija 0,50 %) atņem “fiksēto likmi”, kura savukārt ir piesaistīta Apvienotās Karalistes atlaides lielumam. 2.16. punktā minētā kļūda ir radusies tāpēc, ka Komisija “fiksēto likmi” pieskaitīja pie “maksimālās piesaistīšanas likmes”, nevis to no šīs likmes atņēma.

| 8. | Korekciju tālāk pielāgo, atskaitot “neparedzētos tradicionālo pašu resursu ieņēmumus”. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālo pašu resursu ieņēmumiem. Laikā, kad ieviesa Apvienotās Karalistes atlaidi, dalībvalstis paturēja 10 %. Korekciju samazina tā, ka samazinās Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumi. |
| --- | --- |

8.

Korekciju tālāk pielāgo, atskaitot “neparedzētos tradicionālo pašu resursu ieņēmumus”. Dalībvalstis patur 25 % no tradicionālo pašu resursu ieņēmumiem. Laikā, kad ieviesa Apvienotās Karalistes atlaidi, dalībvalstis paturēja 10 %. Korekciju samazina tā, ka samazinās Apvienotās Karalistes pašu resursu maksājumi.

| 9. | Kārtība, kādā aprēķina Apvienotās Karalistes korekciju pēc 2006. gada, ir izklāstīta 2007. gada Lēmumā par pašu resursiem (4) un jaunā Komisijas darba dokumentā, kuru apstiprinājusi Padome (5). Kārtība, kādā veic aprēķinu pēc 2006. gada, dažos detalizētos aspektos atšķiras no 2006. gada korekcijas aprēķina kārtības. |
| --- | --- |

9.

Kārtība, kādā aprēķina Apvienotās Karalistes korekciju pēc 2006. gada, ir izklāstīta 2007. gada Lēmumā par pašu resursiem (4) un jaunā Komisijas darba dokumentā, kuru apstiprinājusi Padome (5). Kārtība, kādā veic aprēķinu pēc 2006. gada, dažos detalizētos aspektos atšķiras no 2006. gada korekcijas aprēķina kārtības.

| 10. | Attiecībā uz paredzētajiem izdevumiem, kuru pamatprincipi nav mainījušies (salīdzinājumā ar 2000. gada Lēmumu par pašu resursiem), jāatzīmē divi aspekti, īpaši saistībā ar 2.31. un 2.33. punktā minēto kritiku:






  a) | Komisijas darba dokumentā teikts, ka tajos gadījumos, kad Komisija zina, ka attiecīgais saņēmējs darbojas kā starpnieks, maksājumus, ja tas ir iespējams, attiecina uz dalībvalsti(-īm), kurā(-ās) atrodas gala saņēmējs(-i), saskaņā ar saņēmēja(-u) daļu šajos maksājumos; |
| --- | --- | --- |

10.

Attiecībā uz paredzētajiem izdevumiem, kuru pamatprincipi nav mainījušies (salīdzinājumā ar 2000. gada Lēmumu par pašu resursiem), jāatzīmē divi aspekti, īpaši saistībā ar 2.31. un 2.33. punktā minēto kritiku:

a)

Komisijas darba dokumentā teikts, ka tajos gadījumos, kad Komisija zina, ka attiecīgais saņēmējs darbojas kā starpnieks, maksājumus, ja tas ir iespējams, attiecina uz dalībvalsti(-īm), kurā(-ās) atrodas gala saņēmējs(-i), saskaņā ar saņēmēja(-u) daļu šajos maksājumos;

| b) | izdevumu jēdziens, kuru Komisija lietojusi AK korekcijas aprēķinam, atbilst “faktiskajiem maksājumiem”, kas attiecas uz konkrēto gadu vai nu saskaņā ar tā gada budžetu, vai neizpildītu apropriāciju pārnesumiem uz nākamo gadu. |
| --- | --- |

b)

izdevumu jēdziens, kuru Komisija lietojusi AK korekcijas aprēķinam, atbilst “faktiskajiem maksājumiem”, kas attiecas uz konkrēto gadu vai nu saskaņā ar tā gada budžetu, vai neizpildītu apropriāciju pārnesumiem uz nākamo gadu.

| 11. | Šīs nodaļas 2.31.–2.33. punktā norādīts, ka Komisija nav attiecīgi rīkojusies, lai aprēķinā iekļautu paredzēto izdevumu kopsummu vai, cik tas iespējams, maksājumus attiecinātu. |
| --- | --- |

11.

Šīs nodaļas 2.31.–2.33. punktā norādīts, ka Komisija nav attiecīgi rīkojusies, lai aprēķinā iekļautu paredzēto izdevumu kopsummu vai, cik tas iespējams, maksājumus attiecinātu.

---

(1)  Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.).

(2)  Komisijas darba dokuments par budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā saskaņā ar 4. un 5. pantu Lēmumā 2000/597/EK (atsauce 10646/00, Padomes Ģenerālsekretariāta 2000. gada 21. septembra 2. papildinājums piezīmē darba kārtības “I/A” punktam, adresēts Pastāvīgo pārstāvju komitejai / Padomei, Padomes Lēmuma 2000/597/EK, Euratom par ES pašu resursu sistēmu pieņemšana).

(3)  Kā noteikts 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā Lēmumā 2000/597/EK, PVN aprēķinu bāze katrai dalībvalstij nepārsniedz 50 % no NKP (līdz 2001. gadam) / NKI (no 2002. gada).

(4)  Sk. Lēmumu 2007/436/EK, Euratom.

(5)  Komisijas darba dokuments par Apvienotās Karalistes budžeta nelīdzsvarotības korekcijas (“Apvienotās Karalistes korekcijas”) aprēķinu, finansēšanu, maksāšanu un iegrāmatošanu budžetā (atsauce 9851/07, Padomes Ģenerālsekretariāta 2007. gada 23. maija 2. papildinājums piezīmē darba kārtības “I/A” punktam, adresēts Pastāvīgo pārstāvju komitejai / Padomei, Padomes Lēmuma 2007/436/EK, Euratom par ES pašu resursu sistēmu pieņemšana).

---

3. NODAĻA

Lauksaimniecība un dabas resursi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

Sistēmas, kas attiecas uz līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām

Politikas jomas “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”, “07. Vide”, “11. Jūrlietas un zivsaimniecība” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “05. Lauksaimniecība un lauku attīstība”, “07. Vide”, “11. Jūrlietas un zivsaimniecība” un “17. Veselība un patērētāju aizsardzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  3.1. tabulā
  .

3.1. tabula.   Lauksaimniecība un dabas resursi. Galvenā informācija par 2010. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 5 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | Administratīvie izdevumi | 131 | Centralizēta tieša |
| Intervence lauksaimniecības tirgos | 4 314 | Dalīta |
| Tiešais atbalsts | 39 676 | Dalīta |
| Lauku attīstība | 11 483 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās pasākumi | 14 | Decentralizēta |
| Citi | (7) | Dalīta |
| | 55 611 | |
| 7 | Vide | Administratīvie izdevumi | 91 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 267 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| | 358 | |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | Administratīvie izdevumi | 40 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 616 | Centralizēta/dalīta |
| | 656 | |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | Administratīvie izdevumi | 112 | Centralizēta tieša |
| Pamatdarbības izdevumi | 478 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša |
| | 590 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (41) | 374 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 56 841 | |
| No tiem: — avansi | 851 | |
| — starpposma/galīgie maksājumi | 55 990 | |
| Gada maksājumi kopā | 57 215 | |
| Gada saistības kopā | 60 992 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

5

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Administratīvie izdevumi

131

Centralizēta tieša

Intervence lauksaimniecības tirgos

4 314

Dalīta

Tiešais atbalsts

39 676

Dalīta

Lauku attīstība

11 483

Dalīta

Pirmspievienošanās pasākumi

14

Decentralizēta

Citi

(7)

Dalīta

55 611

7

Vide

Administratīvie izdevumi

91

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

267

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

358

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

Administratīvie izdevumi

40

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

616

Centralizēta/dalīta

656

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

Administratīvie izdevumi

112

Centralizēta tieša

Pamatdarbības izdevumi

478

Centralizēta tieša / centralizēta netieša

590

Administratīvie izdevumi kopā (41)

374

Pamatdarbības izdevumi kopā

56 841

No tiem: — avansi

851

— starpposma/galīgie maksājumi

55 990

Gada maksājumi kopā

57 215

Gada saistības kopā

60 992

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

| 3.2. | Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām. |
| --- | --- |

3.2.

Kopējās lauksaimniecības politikas mērķi (1), kā noteikts Līgumā, ir celt lauksaimniecības ražīgumu, šādi panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, ka patērētāji piedāvātos produktus saņem par samērīgām cenām.

| 3.3. | Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus finansē no ES budžeta galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (turpmāk – ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (turpmāk – ELFLA) dažādās proporcijās līdzfinansē lauku attīstības programmas. |
| --- | --- |

3.3.

Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumus finansē no ES budžeta galvenokārt ar divu fondu starpniecību (2): no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (turpmāk – ELGF) pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (turpmāk – ELFLA) dažādās proporcijās līdzfinansē lauku attīstības programmas.

| 3.4. | Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi (43 990 miljoni EUR).






  — | Tiešais atbalsts “Vienotā maksājuma shēma” (VMS). VMS maksājumi balstās uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes, ko deklarējis lauksaimnieks. VMS izdevumi 2010. gadā bija 29 070 miljoni EUR (73 % tiešā atbalsta). |
| --- | --- | --- |

3.4.

Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi (43 990 miljoni EUR).

—

Tiešais atbalsts “Vienotā maksājuma shēma” (VMS). VMS maksājumi balstās uz “tiesībām” (4), kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes, ko deklarējis lauksaimnieks. VMS izdevumi 2010. gadā bija 29 070 miljoni EUR (73 % tiešā atbalsta).

| — | Tiešais atbalsts “Vienota platībmaksājuma shēma” (VPMS), ar kuru paredz vienādas summas izmaksu par katru attiecināmo lauksaimniecības zemes hektāru un kuru pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (5); šie izdevumi 2010. gadā bija 4 460 miljoni EUR (11 % no tiešā atbalsta). |
| --- | --- |

—

Tiešais atbalsts “Vienota platībmaksājuma shēma” (VPMS), ar kuru paredz vienādas summas izmaksu par katru attiecināmo lauksaimniecības zemes hektāru un kuru pašlaik piemēro desmit jaunajās dalībvalstīs (5); šie izdevumi 2010. gadā bija 4 460 miljoni EUR (11 % no tiešā atbalsta).

| — | Citas tiešā atbalsta shēmas “saistītie maksājumi” attiecas uz konkrētiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem. Minēto shēmu izdevumi 2010. gadā bija 6 146 miljoni EUR (16 % no tiešā atbalsta). |
| --- | --- |

—

Citas tiešā atbalsta shēmas “saistītie maksājumi” attiecas uz konkrētiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem. Minēto shēmu izdevumi 2010. gadā bija 6 146 miljoni EUR (16 % no tiešā atbalsta).

| — | Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos: galvenie pasākumi ir intervences krājumu uzglabāšana un eksporta kompensācijas, bet abu nozīme pēdējos gados ir samazinājusies, un citi pasākumi, piemēram, atbalsts vīna, augļu, dārzeņu un pārtikas programmām (2010. gadā kopā – 4 314 miljoni EUR). |
| --- | --- |

—

Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos: galvenie pasākumi ir intervences krājumu uzglabāšana un eksporta kompensācijas, bet abu nozīme pēdējos gados ir samazinājusies, un citi pasākumi, piemēram, atbalsts vīna, augļu, dārzeņu un pārtikas programmām (2010. gadā kopā – 4 314 miljoni EUR).

| 3.5. | Lauku attīstības izdevumus līdzfinansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un tajos ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, ieguldījumiem lauku saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā (11 497 miljoni EUR) (6). |
| --- | --- |

3.5.

Lauku attīstības izdevumus līdzfinansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un tajos ietverti tēriņi daudziem pasākumiem, piemēram, agrovides shēmām, kompensācijām par lauksaimniecību mazāk labvēlīgos apgabalos, ieguldījumiem lauku saimniecībās un lauku teritoriju infrastruktūrā (11 497 miljoni EUR) (6).

| 3.6. | Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta (7) un dažām ELFLA atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem ir juridiskas saistības ievērot “savstarpējās atbilstības” prasības attiecībā uz vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (likumā noteiktās pārvaldības prasības jeb LNPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (8). ES tiesību aktos noteikts, ka gadījumā, ja tiek konstatēta šo prasību neievērošana, visai tiešo maksājumu summai, kas izmaksāta saskaņā ar konstatējuma kalendārajā gadā iesniegto pieprasījumu, piemēro samazinājumu vai maksājumu nepiešķir (9). |
| --- | --- |

3.6.

Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta (7) un dažām ELFLA atbalsta shēmām ES atbalsta saņēmējiem ir juridiskas saistības ievērot “savstarpējās atbilstības” prasības attiecībā uz vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību (likumā noteiktās pārvaldības prasības jeb LNPP) un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS) (8). ES tiesību aktos noteikts, ka gadījumā, ja tiek konstatēta šo prasību neievērošana, visai tiešo maksājumu summai, kas izmaksāta saskaņā ar konstatējuma kalendārajā gadā iesniegto pieprasījumu, piemēro samazinājumu vai maksājumu nepiešķir (9).

| 3.6. | Samazinājumu piemēro vai maksājumu nepiešķir tikai tādā gadījumā, ja prasību neievērošana ir darbības vai bezdarbības rezultāts, ko var tieši attiecināt uz lauksaimniekiem un ja darbība vai bezdarbība nav nenozīmīga. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Uz ES platībatkarīgo atbalstu var pretendēt tikai lauksaimnieki. Lauksaimnieks ir fiziska vai juridiska persona, kas veic lauksaimniecisku darbību, – tas nozīmē lauksaimniecības produktu ražošanu vai audzēšanu, ieskaitot ražas novākšanu, slaukšanu, dzīvnieku audzēšanu un turēšanu lauksaimniecības nolūkiem, vai zemes uzturēšanu LLVS (10). Zemes uzturēšana LLVS nozīmē, ka tiek veikta minimālā lauksaimnieciskā darbība, kas vajadzīga, lai pretendentam būtu tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

3.7.

Uz ES platībatkarīgo atbalstu var pretendēt tikai lauksaimnieki. Lauksaimnieks ir fiziska vai juridiska persona, kas veic lauksaimniecisku darbību, – tas nozīmē lauksaimniecības produktu ražošanu vai audzēšanu, ieskaitot ražas novākšanu, slaukšanu, dzīvnieku audzēšanu un turēšanu lauksaimniecības nolūkiem, vai zemes uzturēšanu LLVS (10). Zemes uzturēšana LLVS nozīmē, ka tiek veikta minimālā lauksaimnieciskā darbība, kas vajadzīga, lai pretendentam būtu tiesības uz atbalstu.

| 3.8. | Abu fondu izdevumi tiek veikti ar apmēram 80 (11) valsts vai reģionālu maksājumu aģentūru starpniecību 27 dalībvalstīs. Šīs maksājumu aģentūras veic maksājumus saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām jāpārliecinās par atbalsta pieprasījumu attiecināmību. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras par to ziņo Komisijai nākamā gada februārī. |
| --- | --- |

3.8.

Abu fondu izdevumi tiek veikti ar apmēram 80 (11) valsts vai reģionālu maksājumu aģentūru starpniecību 27 dalībvalstīs. Šīs maksājumu aģentūras veic maksājumus saņēmējiem, bet iepriekš tām pašām vai to pilnvarotajām struktūrām jāpārliecinās par atbalsta pieprasījumu attiecināmību. Maksājumu aģentūru kontus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (apliecinātājiestādes), kuras par to ziņo Komisijai nākamā gada februārī.

| 3.8. | Atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 885/2006 5. pantam sertifikācijas struktūras ik gadu papildus maksājumu aģentūru gada pārskatiem pārbauda to iekšējās kontroles procedūras. |
| --- | --- |

3.8.

Politikas jomas “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

| 3.9. | Savienības politikai vides jomā jāveicina labāka vides un cilvēku veselības aizsardzība un kvalitāte, kā arī dabas resursu racionāla izmantošana, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (12) ir finansiāli nozīmīgākais instruments, ko izmanto ES ieguldījumiem projektos (izdevumi 2010. gadā bija 205 miljoni EUR), kurus dalībvalstis īsteno dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, kā arī vides politikā, pārvaldībā, informācijai un komunikācijai. |
| --- | --- |

3.9.

Savienības politikai vides jomā jāveicina labāka vides un cilvēku veselības aizsardzība un kvalitāte, kā arī dabas resursu racionāla izmantošana, tostarp starptautiskā līmenī. Finanšu instruments vides jomā (LIFE) (12) ir finansiāli nozīmīgākais instruments, ko izmanto ES ieguldījumiem projektos (izdevumi 2010. gadā bija 205 miljoni EUR), kurus dalībvalstis īsteno dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, kā arī vides politikā, pārvaldībā, informācijai un komunikācijai.

| 3.10. | Eiropas Zivsaimniecības fonds (13) (EZF) ir galvenais instruments (izdevumi 2010. gadā bija 395 miljoni EUR (14)) jūrlietu un zivsaimniecības politikas jomā. Kopējai zivsaimniecības politikai attiecīgajā nozarē ir tādi paši mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.2. punktu). |
| --- | --- |

3.10.

Eiropas Zivsaimniecības fonds (13) (EZF) ir galvenais instruments (izdevumi 2010. gadā bija 395 miljoni EUR (14)) jūrlietu un zivsaimniecības politikas jomā. Kopējai zivsaimniecības politikai attiecīgajā nozarē ir tādi paši mērķi kā kopējai lauksaimniecības politikai (sk. 3.2. punktu).

| 3.11. | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES atbalsta, no vienas puses, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību un, no otras puses, patērētāju labklājību (izdevumi 2010. gadā bija 478 miljoni EUR). |
| --- | --- |

3.11.

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā ES atbalsta, no vienas puses, cilvēku, dzīvnieku un augu veselības aizsardzību un, no otras puses, patērētāju labklājību (izdevumi 2010. gadā bija 478 miljoni EUR).

Avansi un starpposma/galīgie maksājumi

| 3.12. | ELGF izdevumi galvenokārt ir to subsīdiju atmaksas (starpposma/galīgie maksājumi), ko dalībvalstis izmaksājušas lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

3.12.

ELGF izdevumi galvenokārt ir to subsīdiju atmaksas (starpposma/galīgie maksājumi), ko dalībvalstis izmaksājušas lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem.

| 3.13. | Visi ELFLA maksājumi 2010. gadā attiecās uz avansiem un starpposma maksājumiem. No EZF bija veikti tikai starpposma maksājumi. |
| --- | --- |

3.13.

Visi ELFLA maksājumi 2010. gadā attiecās uz avansiem un starpposma maksājumiem. No EZF bija veikti tikai starpposma maksājumi.

| 3.14. | Veselības un patērētāju aizsardzības jomā nav avansa maksājumu, dalībvalstīm atlīdzina deklarētos izdevumus. Vides jomā ir paredzēts priekšfinansējums līdz 40 % no ES ieguldījuma LIFE projektā, kā noteikts dotācijas nolīgumā. |
| --- | --- |

3.14.

Veselības un patērētāju aizsardzības jomā nav avansa maksājumu, dalībvalstīm atlīdzina deklarētos izdevumus. Vides jomā ir paredzēts priekšfinansējums līdz 40 % no ES ieguldījuma LIFE projektā, kā noteikts dotācijas nolīgumā.

Ievērojams samazinājums ELFLA maksājumu apropriācijās

| 3.15. | ELFLA jomā maksājumu apropriācijas 2010. gada beigās samazinājās par 1 160 miljoniem EUR (apmēram 9 % no sākotnējām maksājumu apropriācijām) (15) galvenokārt tāpēc, ka palēninājās dalībvalstu izdevumi saistībā ar grūtībām sniegt valsts līdzfinansējumu pašreizējā ekonomiskajā situācijā. |
| --- | --- |

3.15.

ELFLA jomā maksājumu apropriācijas 2010. gada beigās samazinājās par 1 160 miljoniem EUR (apmēram 9 % no sākotnējām maksājumu apropriācijām) (15) galvenokārt tāpēc, ka palēninājās dalībvalstu izdevumi saistībā ar grūtībām sniegt valsts līdzfinansējumu pašreizējā ekonomiskajā situācijā.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 3.16. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju politikas grupā “Lauksaimniecība un lauku attīstība” īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem:






  — | revīzijā pārbaudīja 238 maksājumu paraugu, no tiem 146 bija ELGF maksājumi, 80 bija ELFLA maksājumi, bet 12 maksājumi attiecās uz vides, jūrlietu un zivsaimniecības, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomām; visi bija starpposma un galīgie maksājumi, |
| --- | --- | --- |

3.16.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Attiecībā uz revīziju politikas grupā “Lauksaimniecība un lauku attīstība” īpaši jānorāda uz turpmāk minētajiem specifiskajiem jautājumiem:

—

revīzijā pārbaudīja 238 maksājumu paraugu, no tiem 146 bija ELGF maksājumi, 80 bija ELFLA maksājumi, bet 12 maksājumi attiecās uz vides, jūrlietu un zivsaimniecības, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomām; visi bija starpposma un galīgie maksājumi,

| — | sistēmu novērtējums aptvēra ELGF IAKS revīzijas, ko atlasīja, pamatojoties uz būtiskuma, riska un nejaušas atlases (MUS) kritēriju apvienojumu, piecās maksājumu aģentūrās trīs dalībvalstīs, kurās piemēro VMS – Vācijā (Saksijā un Lejassaksijā), Spānijā (Kastīlijā-Lamančā un Estremadurā) un Apvienotajā Karalistē (Velsā) –, un vienā dalībvalstī (Francijā) tas aptvēra kontroles sistēmu, kas attiecas uz “cukura nozares pārstrukturēšanas” pasākumu. Lauku attīstības jomā Palāta nejaušās atlases veidā izraudzījās un pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmas Vācijā (Mēklenburgā-Priekšpomerānijā), Apvienotajā Karalistē (Skotijā), Rumānijā, Polijā, Portugālē, Itālijā (Toskānā), Latvijā un Francijā. Vides jomā Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles sistēmu Vides ĢD, |
| --- | --- |

—

sistēmu novērtējums aptvēra ELGF IAKS revīzijas, ko atlasīja, pamatojoties uz būtiskuma, riska un nejaušas atlases (MUS) kritēriju apvienojumu, piecās maksājumu aģentūrās trīs dalībvalstīs, kurās piemēro VMS – Vācijā (Saksijā un Lejassaksijā), Spānijā (Kastīlijā-Lamančā un Estremadurā) un Apvienotajā Karalistē (Velsā) –, un vienā dalībvalstī (Francijā) tas aptvēra kontroles sistēmu, kas attiecas uz “cukura nozares pārstrukturēšanas” pasākumu. Lauku attīstības jomā Palāta nejaušās atlases veidā izraudzījās un pārbaudīja pārraudzības un kontroles sistēmas Vācijā (Mēklenburgā-Priekšpomerānijā), Apvienotajā Karalistē (Skotijā), Rumānijā, Polijā, Portugālē, Itālijā (Toskānā), Latvijā un Francijā. Vides jomā Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles sistēmu Vides ĢD,

| — | DAS 2008 un DAS 2009 paziņoto nepilnību pēcpārbaudes saistībā ar Zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS) un pārbaudēm uz vietas veica trijās maksājumu aģentūrās: Grieķijā, Bulgārija un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

DAS 2008 un DAS 2009 paziņoto nepilnību pēcpārbaudes saistībā ar Zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS) un pārbaudēm uz vietas veica trijās maksājumu aģentūrās: Grieķijā, Bulgārija un Rumānijā,

| — | papildus iepriekš minētajām maksājumu un sistēmu revīzijām Nīderlandē un Čehijas Republikā veica ar attiecīgo valstu augstākajām revīzijas iestādēm saskaņotas revīzijas. Nīderlandē revidēja papildu paraugu, kurā bija 55 maksājumi – 53 no tiem bija veikti saistībā ar ELGF pasākumiem, bet divi attiecās uz lauku attīstības izdevumiem, kā arī novērtēja attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas. Čehijas Republikā pārbaudīja 30 maksājumus, kas attiecās uz četriem lauku attīstības programmas pasākumiem, kā arī novērtēja attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas. Šo papildu paraugu pārbaužu rezultāti ir iekļauti kļūdas īpatsvara aprēķinā (16), |
| --- | --- |

—

papildus iepriekš minētajām maksājumu un sistēmu revīzijām Nīderlandē un Čehijas Republikā veica ar attiecīgo valstu augstākajām revīzijas iestādēm saskaņotas revīzijas. Nīderlandē revidēja papildu paraugu, kurā bija 55 maksājumi – 53 no tiem bija veikti saistībā ar ELGF pasākumiem, bet divi attiecās uz lauku attīstības izdevumiem, kā arī novērtēja attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas. Čehijas Republikā pārbaudīja 30 maksājumus, kas attiecās uz četriem lauku attīstības programmas pasākumiem, kā arī novērtēja attiecīgās pārraudzības un kontroles sistēmas. Šo papildu paraugu pārbaužu rezultāti ir iekļauti kļūdas īpatsvara aprēķinā (16),

| — | attiecībā uz savstarpēju atbilstību Palāta pārbaudīja tikai LLVS prasību izpildi (minimālais augsnes segums, izvairīšanās no nevēlamas veģetācijas izplatības), kurām pierādījumus var iegūt un secinājumus var izdarīt revīzijas apmeklējuma laikā. Saistībā ar ELFLA maksājumiem pārbaudīja atsevišķas likumā noteiktās pārvaldības prasības (dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju). Turklāt saistībā ar sistēmu revīziju Palāta analizēja, kā valstu līmenī tiek īstenoti LLVS standarti un kādas ir dalībvalstu ieviestās kontroles sistēmas. Konstatētās neatbilstības pašlaik nav iekļautas kļūdu īpatsvara aprēķinā, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz savstarpēju atbilstību Palāta pārbaudīja tikai LLVS prasību izpildi (minimālais augsnes segums, izvairīšanās no nevēlamas veģetācijas izplatības), kurām pierādījumus var iegūt un secinājumus var izdarīt revīzijas apmeklējuma laikā. Saistībā ar ELFLA maksājumiem pārbaudīja atsevišķas likumā noteiktās pārvaldības prasības (dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju). Turklāt saistībā ar sistēmu revīziju Palāta analizēja, kā valstu līmenī tiek īstenoti LLVS standarti un kādas ir dalībvalstu ieviestās kontroles sistēmas. Konstatētās neatbilstības pašlaik nav iekļautas kļūdu īpatsvara aprēķinā,

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudēs ietvēra Lauksaimniecības un lauku attīstības, Klimata politikas, Vides, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus, |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudēs ietvēra Lauksaimniecības un lauku attīstības, Klimata politikas, Vides, Jūrlietu un zivsaimniecības un Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus,

| — | turklāt, lai novērtētu pamatu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja 61 apliecinātājiestādes apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 56 maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

—

turklāt, lai novērtētu pamatu Komisijas finanšu noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja 61 apliecinātājiestādes apliecinājumus un ziņojumus, kas attiecās uz 56 maksājumu aģentūrām.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 3.17. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 37 % darījumu ir kļūdas. Saskaņā ar Palātas aplēsēm, kas balstās darījumu pārbaužu rezultātos, iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,3 % (17). Turklāt Palāta konstatēja, ka Komisija veikusi nepareizus avansa maksājumus dalībvalstīm par 401 miljonu EUR (jeb 0,7 % no gada kopējiem maksājumiem) (sk. 3.22. punktu) (18). |
| --- | --- |

3.17.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  3.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 37 % darījumu ir kļūdas. Saskaņā ar Palātas aplēsēm, kas balstās darījumu pārbaužu rezultātos, iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 2,3 % (17). Turklāt Palāta konstatēja, ka Komisija veikusi nepareizus avansa maksājumus dalībvalstīm par 401 miljonu EUR (jeb 0,7 % no gada kopējiem maksājumiem) (sk. 3.22. punktu) (18).

| 3.17. | Palātas secinājums attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” apstiprina pozitīvu tendenci, jo pēdējo gadu laikā iespējamākais kļūdu īpatsvars bijis tuvu būtiskuma slieksnim, kas ir 2 %. Komisija arī atzīmē, ka saistībā ar ELGF izdevumiem, kuri 2010. gadā veidoja 77 % no kopējiem izdevumiem saskaņā ar šo nodaļu, iespējamākā kļūda ir ievērojami zemāka par būtiskuma slieksni un saistībā ar tiešajiem maksājumiem, uz kuriem attiecas IAKS, tā ir vēl zemāka.

  Turklāt ar ES budžetu saistīto risku atbilstīgi sedz atbilstības pārbaudes procedūra.


  Avansa maksājumi 401 miljona EUR apmērā nav nepareizi maksājumi finansējuma galīgajiem saņēmējiem. Turklāt attiecīgo summu atgūšana notiek pastāvīgi un tiks pabeigta līdz 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

3.17.

Turklāt ar ES budžetu saistīto risku atbilstīgi sedz atbilstības pārbaudes procedūra.

Avansa maksājumi 401 miljona EUR apmērā nav nepareizi maksājumi finansējuma galīgajiem saņēmējiem. Turklāt attiecīgo summu atgūšana notiek pastāvīgi un tiks pabeigta līdz 2011. gada beigām.

| 3.18. | Palātas veiktā revīzija apstiprināja iepriekšējā gada rezultātus, ka kļūdu biežums maksājumos un kļūdu ietekme nav vienāda visās politikas jomās. Palāta norāda, ka lauku attīstības izdevumos ir īpaši daudz kļūdu. Turpretim tiešajos maksājumos, uz kuriem attiecas IAKS, būtiskas kļūdas nekonstatēja. |
| --- | --- |

3.18.

Palātas veiktā revīzija apstiprināja iepriekšējā gada rezultātus, ka kļūdu biežums maksājumos un kļūdu ietekme nav vienāda visās politikas jomās. Palāta norāda, ka lauku attīstības izdevumos ir īpaši daudz kļūdu. Turpretim tiešajos maksājumos, uz kuriem attiecas IAKS, būtiskas kļūdas nekonstatēja.

| 3.18. | Komisija atbalsta Palātas viedokli, ka dažās lauku attīstības izdevumu jomās pastāv lielāka kļūdu sastopamība, bet uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas nepārtraukti tiek uzlabotas. Komisija uzskata, ka tā rezultātā kļūdu īpatsvars šajā jomā samazinās. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ELGF kļūdas bija 39 darījumos (27 %) no paraugam atlasītajiem 146 darījumiem. Skaitļos izsakāmas kļūdas bija 29 (74 %) no šiem darījumiem. Lauku attīstības izdevumos kļūdas bija 40 darījumos (50 %) no paraugam atlasītajiem 80 darījumiem. Skaitļos izsakāmas kļūdas bija 21 (52 %) no šiem darījumiem. Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomā astoņos (67 %) no 12 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Četros (50 %) no šiem darījumiem kļūdas bija izsakāmas skaitļos. |
| --- | --- |

3.19.

ELGF kļūdas bija 39 darījumos (27 %) no paraugam atlasītajiem 146 darījumiem. Skaitļos izsakāmas kļūdas bija 29 (74 %) no šiem darījumiem. Lauku attīstības izdevumos kļūdas bija 40 darījumos (50 %) no paraugam atlasītajiem 80 darījumiem. Skaitļos izsakāmas kļūdas bija 21 (52 %) no šiem darījumiem. Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomā astoņos (67 %) no 12 pārbaudītajiem darījumiem bija kļūdas. Četros (50 %) no šiem darījumiem kļūdas bija izsakāmas skaitļos.

| 3.19. | Komisija atzīmē, ka vairums skaitļos izsakāmo kļūdu finanšu izteiksmē ir salīdzinoši mazas un galvenokārt attiecas uz nelielām starpībām, Palātai veicot zemes gabalu pārmērīšanu (skatīt 3.20. punktu). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | No visiem darījumiem, kuros bija kļūdas, 2010. gadā 54 darījumos (62 %) bija skaitļos izsakāmas attiecināmības un galvenokārt precizitātes kļūdas (97 % ELGF un 52 % ELFLA), un šo kļūdu cēlonis bija pārāk lielas attiecināmās zemes deklarēšana. |
| --- | --- |

3.20.

No visiem darījumiem, kuros bija kļūdas, 2010. gadā 54 darījumos (62 %) bija skaitļos izsakāmas attiecināmības un galvenokārt precizitātes kļūdas (97 % ELGF un 52 % ELFLA), un šo kļūdu cēlonis bija pārāk lielas attiecināmās zemes deklarēšana.

| 3.21. | Palātas konstatēto kļūdu piemēri izklāstīti turpmāk (sk. 3.1. piemēru). |
| --- | --- |

3.21.

Palātas konstatēto kļūdu piemēri izklāstīti turpmāk (sk. 3.1. piemēru).

| |
| --- |

Attiecināmības kļūdu piemērs ELGF

| |
| --- |

Dalībvalsts iestādēm izmaksāja 4,3 miljonus EUR par 1 965 tonnām intervences sviesta (19), kuru piegādāja kā maksāšanas līdzekli (barteru) veiksmīgajiem pretendentiem (20) otrā dalībvalstī saskaņā ar ES pārtikas palīdzības programmu trūcīgām personām. Apmaiņā pret sviestu veiksmīgie pretendenti (operatori) piedāvāja piegādāt dažādus sierus un citus piena produktus trūcīgām personām.

Reglamentējošie ES tiesību akti (21) paredz, ka operators nedrīkst sviestu laist tirgū dalībvalstī, kurā tas nonācis intervences rezultātā, bet tas ir jānosūta citai dalībvalstij. Šīs prasības mērķis ir nepieļaut sviesta atgriešanos dalībvalstī, kurā to iepirka intervencē tirgus apsaimniekošanas nolūkā (22). Sviestu no intervences krājumiem nogādāja līdz otras dalībvalsts (23) robežai, kur noformēja ES kontroles dokumentus. Tomēr lielāko daļu sviesta neizkrāva, bet nekavējoties pārveda atpakaļ uz izcelsmes dalībvalsti, kur to piedāvāja vietējā tirgū, apejot ES tiesību aktus (24).

Attiecināmības kļūdu piemērs ELGF

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā shēmas mērķis – ka trūcīgākajām personām pārtika jāpiegādā par brīvu – tika pilnībā sasniegts, un šīm personām piegādātā siera un sviesta vērtība pārsniedza finanšu maksājumu ES budžetā. Bez tam tā uzskata, ka šis gadījums galvenokārt attiecas uz 2009. gada shēmas konkrēta noteikuma efektivitāti, kurš saskaņā ar preču brīvu apriti neaizliedza citam operatoram nodot produktus tālāk pirmajai dalībvalstij, kā tas bija šajā gadījumā. Tādēļ, lai gan šā nosacījuma galvenais mērķis netika pilnībā sasniegts, Komisija neredz pamatu atgūt konkrētās summas.

Problēma attiecās tikai uz 2009. gada programmu, jo nākamajās programmās līdzīgi noteikumi netika iekļauti.

Tomēr Komisija izskatīs iespējas uzlabot pārredzamību bartera kārtībai, kas ir būtiska daļa no atbalsta shēmas trūcīgākajiem un kuru tādēļ Komisija plāno turpināt nākotnē.

Precizitātes kļūdu piemēri ELGF

Palāta konstatēja, ka VMS maksājumi apmēram 12 500 individuālo saņēmēju bija veikti, pamatojoties uz novecojušu ZGIS, un rezultātā kopējais pārmaksājums bija 11 miljoni EUR. Pretēji ES tiesību aktiem valsts iestādes nolēma šo summu iekasēt no valsts budžeta, nevis atgūt pārmaksājumus no lauksaimniekiem, tādējādi piešķirot tiem neapstiprinātu valsts atbalstu. Individuālie maksājumi lauksaimniekiem ir pārāk lieli un līdz ar to nav pareizi.

Precizitātes kļūdu piemēri ELGF

Komisija apzinās šīs nepilnības konkrētajā ZGIS un risinās tās, izmantojot atbilstības pārbaudes procedūras. Tomēr jāpiemin, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 796/200473. panta 4. punktam atmaksāšanas saistības lauksaimniekam nepiemēro, ja maksājums izdarīts kompetentās iestādes vai citas iestādes kļūdas dēļ un lauksaimnieks pamatoti nav varējis šo kļūdu atklāt. Jebkurā gadījumā valsts iestāžu lēmums iekasēt summas valsts budžetā nodrošināja to, ka no ES budžeta nav finansēti nepamatoti maksājumi.

Attiecināmības kļūdu piemēri ELFLA

Iepirkuma noteikumu neievērošana. ELFLA projekts par veloceliņa izbūvi, kurā daļu darbu tieši piešķīra saņēmējam. Tā kā netika rīkots publiskā iepirkuma konkurss, tad daļa ar šo līgumu saistīto maksājumu ir uzskatāmi par pārkāpumu.

Nav ievēroti konkrēti attiecināmības kritēriji. Veica maksājumu lauku attīstības pasākumam “mežu ekonomiskās vērtības uzlabošana”. Projekta mērķis bija “paretināt” koku blīvumu mežā, lai uzlabotu kvalitāti un arī kokmateriālu vērtību. Saņēmējam bija jāievēro divi attiecināmības kritēriji: 1) koku blīvumam pirms retināšanas bija jābūt vismaz 800 stumbru uz hektāru un 2) darbi jāveic no oktobra līdz janvārim, lai samazinātu risku augu veselībai. Abi šie attiecināmības kritēriji nebija ievēroti: koku blīvums pirms retināšanas bija 600, un darbus veica no marta līdz maijam. Līdz ar to maksājums ir nepareizs.

Attiecināmības kļūdu piemēri ELFLA

Iepirkuma noteikumu neievērošana.

Komisija virzīs šo lietu, piemērojot atbilstības pārbaudes procedūru.

Nav ievēroti konkrēti attiecināmības kritēriji.

Komisija ievēro, ka attiecināmības nosacījums, kas saistīts ar darba periodu, šķiet, ir bijis reģionālo iestāžu noteikts, pienācīgi nenovērtējot tā pamatojumu un ietekmi. Tā iesaka dalībvalstīm, papildus valsts noteikumiem reģionālā līmenī nosakot konkrētus attiecināmības noteikumus, izveidot pārredzamas procedūras, ietverot visas iesaistītās puses.

Kļūdu piemēri politikas jomās “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

Vides ĢD nepareizi atskaitīja attiecināmās personāla izmaksas LIFE III projektā. To daļēji kompensēja, pieņemot atmaksai (lai gan tas bija pārkāpums) izdevumus, kas atbilda ārpus attiecināmā projekta perioda laikā izmaksātajām algām. Turklāt apliecinošie dokumenti par deklarētajiem izdevumiem bija nepilnīgi.

| 3.22. | No 2007. gada līdz 2009. gadam Padome pieņēma vairākus lēmumus palielināt lauku attīstības budžetu par 5,43 miljardiem EUR galvenokārt, lai reaģētu uz “jauniem izaicinājumiem” (proti, klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību utt.). 3 miljardi EUR no šīs summas bija līdzekļu pārskaitījums no tiešajiem atbalsta pasākumiem uz lauku attīstības pasākumiem (“modulācija”). Rezultātā dalībvalstis pielāgoja savas lauku attīstības programmas, tās papildinot, un 2010. gadā Komisija šīm papildu programmām izmaksāja avansus, kuru summa bija 401 miljons EUR. Taču tiesību aktos šādi papildu avansi nav paredzēti (priekšfinansējums ir atļauts tikai tad, kad lauku attīstības programmas pieņem programmu posma sākumā, t. i., 2007.–2008. gadā, nevis pēc to pārskatīšanas). Turklāt tiesību aktos ir skaidri aizliegts priekšfinansējums no modulācijas līdzekļiem. Līdz ar to nebija juridiska pamata izmaksāt 401 miljonu EUR. |
| --- | --- |

3.22.

No 2007. gada līdz 2009. gadam Padome pieņēma vairākus lēmumus palielināt lauku attīstības budžetu par 5,43 miljardiem EUR galvenokārt, lai reaģētu uz “jauniem izaicinājumiem” (proti, klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību utt.). 3 miljardi EUR no šīs summas bija līdzekļu pārskaitījums no tiešajiem atbalsta pasākumiem uz lauku attīstības pasākumiem (“modulācija”). Rezultātā dalībvalstis pielāgoja savas lauku attīstības programmas, tās papildinot, un 2010. gadā Komisija šīm papildu programmām izmaksāja avansus, kuru summa bija 401 miljons EUR. Taču tiesību aktos šādi papildu avansi nav paredzēti (priekšfinansējums ir atļauts tikai tad, kad lauku attīstības programmas pieņem programmu posma sākumā, t. i., 2007.–2008. gadā, nevis pēc to pārskatīšanas). Turklāt tiesību aktos ir skaidri aizliegts priekšfinansējums no modulācijas līdzekļiem. Līdz ar to nebija juridiska pamata izmaksāt 401 miljonu EUR.

| 3.22. | Komisija piekrīt Palātas apsvērumam, bet atzīmē, ka avansa maksājumi 401 miljona EUR apmērā nav nepareizi maksājumi finansējuma galīgajiem saņēmējiem. Attiecīgo summu atgūšana notiek pastāvīgi un tiks pabeigta līdz 2011. gada beigām. |
| --- | --- |

3.22.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

Politikas joma “Lauksaimniecība un lauku attīstība”

Sistēmas, kas attiecas uz darījumu pareizību

| 3.23. | Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3.2. pielikumā
  . IAKS ir galvenā kontroles sistēma ELGF un ELFLA darījumu pareizības nodrošināšanai (25). |
| --- | --- |

3.23.

Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3.2. pielikumā
  . IAKS ir galvenā kontroles sistēma ELGF un ELFLA darījumu pareizības nodrošināšanai (25).

| 3.24. | Veicot 2010. gada revīziju sešās maksājumu aģentūrās, Palāta konstatēja, ka četrās aģentūrās IAKS efektīvi nodrošina maksājumu pareizību, bet pārējās divās – daļēji efektīvi. Turklāt trijās aģentūrās Palāta veica pēcpārbaudes revīzijas un konstatēja, ka joprojām ir trūkumi ZGIS un pārbaudes uz vietas nav kvalitatīvas. |
| --- | --- |

3.24.

Veicot 2010. gada revīziju sešās maksājumu aģentūrās, Palāta konstatēja, ka četrās aģentūrās IAKS efektīvi nodrošina maksājumu pareizību, bet pārējās divās – daļēji efektīvi. Turklāt trijās aģentūrās Palāta veica pēcpārbaudes revīzijas un konstatēja, ka joprojām ir trūkumi ZGIS un pārbaudes uz vietas nav kvalitatīvas.

| 3.24. | Attiecībā uz sešām maksājumu aģentūrām, kurās Palāta veica revīziju 2010. gadā, Palātas konstatējumi atspoguļo ievērojamu uzlabojumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kad tā tikai vienu no astoņām IAKS, kurās tika veikta revīzija, atzina par efektīvu. Turklāt nepilnības, kuras Palāta atklāja divās no tām, bija nenozīmīgas, un daļēji tās nerada risku ES budžetam. Jebkurā gadījumā kontroles statistika šīm maksājumu aģentūrām, ko apstiprinājušas sertifikācijas struktūras, rāda, ka nepilnību potenciālā finanšu ietekme nebija būtiska maksājumu aģentūras līmenī.

  Attiecībā uz Palātas veiktajām trijām revīzijas pēcpārbaudēm attiecīgās dalībvalstis (BG, RO un GR) ir izpildījušas vai grasās pabeigt rīcības plānus, lai novērstu nepilnības to IAKS. Tā rezultātā situācija šajās dalībvalstīs ir ievērojami uzlabojusies.


  Attiecībā uz IAKS novērtējumu kopumā skatīt arī atbildi par 3.29. punktu. |
| --- | --- |

3.24.

Attiecībā uz Palātas veiktajām trijām revīzijas pēcpārbaudēm attiecīgās dalībvalstis (BG, RO un GR) ir izpildījušas vai grasās pabeigt rīcības plānus, lai novērstu nepilnības to IAKS. Tā rezultātā situācija šajās dalībvalstīs ir ievērojami uzlabojusies.

Attiecībā uz IAKS novērtējumu kopumā skatīt arī atbildi par 3.29. punktu.

| 3.25. | Attiecībā uz deviņām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka divas no ieviestajām kontroles sistēmām nebija efektīvas, sešas bija daļēji efektīvas un viena efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

3.25.

Attiecībā uz deviņām lauku attīstības jomā revidētajām pārraudzības un kontroles sistēmām Palāta konstatēja, ka divas no ieviestajām kontroles sistēmām nebija efektīvas, sešas bija daļēji efektīvas un viena efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 3.25. | Komisija piekrīt Palātai par tām divām pārraudzības un kontroles sistēmām, kuras tika novērtētas kā neefektīvas. Attiecībā uz pārējām dalībvalstīm Komisijas revīzija parāda, ka tās ir ieviesušas sistēmas, kas ir efektīvas vai daļēji efektīvas, izņemot 2. ass pasākumus Bulgārijā, Portugālē un Rumānijā (skatīt Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2010. gada darbības pārskatu). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Katras dalībvalsts IAKS ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāze, sistēma lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku reģistrēšanai, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Sistēma paredz vairākus attiecināmības pārbaudes mehānismus: visu atbalsta pieprasījumu administratīvo pārbaudi, sasaistu pārbaudes ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un vismaz 5 % pārbaudes saimniecībās uz vietas, kas jāveic maksājumu aģentūrām. |
| --- | --- |

3.26.

Katras dalībvalsts IAKS ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāze, sistēma lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijai un dzīvnieku reģistrēšanai, kā arī tiesību reģistrs tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Sistēma paredz vairākus attiecināmības pārbaudes mehānismus: visu atbalsta pieprasījumu administratīvo pārbaudi, sasaistu pārbaudes ar datubāzēm, lai novērstu dubultus pieprasījumus par to pašu zemi un/vai dzīvniekiem, un vismaz 5 % pārbaudes saimniecībās uz vietas, kas jāveic maksājumu aģentūrām.

| 3.27. | IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Attiecībā uz ELFLA un jo īpaši agrovidi un mazāk labvēlīgiem apgabaliem dažus pamatelementus, piemēram, attiecināmo platību un dzīvnieku skaitu, aptver IAKS, bet citas prasības reglamentē īpaši izstrādāti kontroles mehānismi (26). |
| --- | --- |

3.27.

IAKS aptver galvenās no ELGF finansētās shēmas, proti, VMS, VPMS un visas platībatkarīgā saistītā atbalsta shēmas, kā arī shēmas, kas paredz piemaksas par dzīvniekiem. Attiecībā uz ELFLA un jo īpaši agrovidi un mazāk labvēlīgiem apgabaliem dažus pamatelementus, piemēram, attiecināmo platību un dzīvnieku skaitu, aptver IAKS, bet citas prasības reglamentē īpaši izstrādāti kontroles mehānismi (26).

| 3.28. | Palātas veiktā IAKS revīzija aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Pārbaudīja šādus elementus: |
| --- | --- |

3.28.

Palātas veiktā IAKS revīzija aptvēra gan atbilstību attiecīgo regulu noteikumiem, gan sistēmu efektivitātes novērtējumu darījumu pareizības nodrošināšanas aspektā. Pārbaudīja šādus elementus:

3.28.

| I) | administratīvās procedūras un kontroles mehānismus pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāti; |
| --- | --- |

I)

administratīvās procedūras un kontroles mehānismus pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāti;

| II) | kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

II)

kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas;

| III) | sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanai un kontroles nodrošināšanai. |
| --- | --- |

III)

sistēmas savstarpējās atbilstības īstenošanai un kontroles nodrošināšanai.

| III) | Komisija atgādina, ka tas, ka lauksaimnieki ievēro savstarpējās atbilstības kritēriju, nav attiecināmības kritērijs un tādēļ šo kritēriju pārbaude neattiecas uz pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. Lauksaimnieki, kas neievēro šos kritērijus, ir tiesīgi saņemt maksājumus, bet tiem piemēro sankcijas atkarībā no atklātās neatbilstības smaguma, mēroga, pastāvības un atkārtošanās, kā arī konkrētā finansējuma saņēmēja nolaidības vai nolūka. |
| --- | --- |

III)

Savstarpējās atbilstības prasību neievērošana ietekmē ES tiešā atbalsta pilnu izmaksu, jo uz saņēmējiem attiecas juridiskas saistības šīs prasības izpildīt (sk. 3.6. punktu).

| 3.29. | Palātas ikgadējās IAKS sistēmu revīzijas, kas veiktas pēdējos gados, liecina: IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē tas, ka datubāzēs nav precīzu datu, sasaistu pārbaudes ir nepilnīgas un noviržu pārbaudes ir nepilnīgas vai nepareizas. Šādas nepilnības Palāta konstatēja atsevišķās maksājumu aģentūrās. Vairākās maksājumu aģentūrās, kurās Palāta veica revīziju, tika konstatētas nepilnības divos galvenajos kontroles mehānismos – ZGIS deklarēto zemes gabalu sasaistu pārbaudēs un šo zemes gabalu pārbaudēs uz vietas. |
| --- | --- |

3.29.

Palātas ikgadējās IAKS sistēmu revīzijas, kas veiktas pēdējos gados, liecina: IAKS efektivitāti negatīvi ietekmē tas, ka datubāzēs nav precīzu datu, sasaistu pārbaudes ir nepilnīgas un noviržu pārbaudes ir nepilnīgas vai nepareizas. Šādas nepilnības Palāta konstatēja atsevišķās maksājumu aģentūrās. Vairākās maksājumu aģentūrās, kurās Palāta veica revīziju, tika konstatētas nepilnības divos galvenajos kontroles mehānismos – ZGIS deklarēto zemes gabalu sasaistu pārbaudēs un šo zemes gabalu pārbaudēs uz vietas.

| 3.29. | Komisija uzskata, ka kopumā IAKS ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu maksājumu riska samazināšanai.

  IAKS vispārējā efektivitāte un nepārtrauktais uzlabojums ir pierādīts ar rezultātiem atbilstības revīzijās, kuras Komisija beidzamo gadu laikā ir veikusi visās dalībvalstīs, uzrādot zemāku kļūdu īpatsvaru kontroles statistikā, kuru tā saņem no dalībvalstīm un kuru pārbauda un apstiprina sertifikācijas struktūras, kā arī ar Palātas pašas DAS konstatējumiem 2010. gadā, kad kļūdu īpatsvars tiešajiem maksājumiem bija 1 %.


  Atlikušās nepilnības ir galvenokārt nenozīmīgākas un padara IAKS nevis neefektīvu, bet drīzāk uzlabojamu. Visas šīs nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības pārbaudes procedūras, kuras nodrošina, ka risks ES budžetam ir pienācīgi novērsts.


  Skatīt arī Komisijas atbildi par 3.24. punktu. |
| --- | --- |

3.29.

IAKS vispārējā efektivitāte un nepārtrauktais uzlabojums ir pierādīts ar rezultātiem atbilstības revīzijās, kuras Komisija beidzamo gadu laikā ir veikusi visās dalībvalstīs, uzrādot zemāku kļūdu īpatsvaru kontroles statistikā, kuru tā saņem no dalībvalstīm un kuru pārbauda un apstiprina sertifikācijas struktūras, kā arī ar Palātas pašas DAS konstatējumiem 2010. gadā, kad kļūdu īpatsvars tiešajiem maksājumiem bija 1 %.

Atlikušās nepilnības ir galvenokārt nenozīmīgākas un padara IAKS nevis neefektīvu, bet drīzāk uzlabojamu. Visas šīs nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības pārbaudes procedūras, kuras nodrošina, ka risks ES budžetam ir pienācīgi novērsts.

Skatīt arī Komisijas atbildi par 3.24. punktu.

I.   Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

| 3.30. | Maksājumu aģentūrām jāveic administratīvās pārbaudes, lai noskaidrotu, vai pieprasījumos ir ievērotas shēmas prasības (27). Administratīvajās pārbaudēs, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, ietver sasaistu pārbaudes, cita starpā ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un ticamas, vai pārbaudēs atklāja novirzes un vai tika veikti kļūdu labošanas pasākumi. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības. |
| --- | --- |

3.30.

Maksājumu aģentūrām jāveic administratīvās pārbaudes, lai noskaidrotu, vai pieprasījumos ir ievērotas shēmas prasības (27). Administratīvajās pārbaudēs, ja vien tas ir iespējami un lietderīgi, ietver sasaistu pārbaudes, cita starpā ar IAKS datubāzēm. Palāta pārbaudīja, vai datubāzes bija pilnīgas un ticamas, vai pārbaudēs atklāja novirzes un vai tika veikti kļūdu labošanas pasākumi. Turpmāk izklāstītas svarīgākās sistēmu nepilnības.

ELGF

| 3.31. | Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir datubāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un pēc izvēles izmantotas ortofotogrāfijas (28). Trijās dalībvalstīs (Grieķijā, Rumānijā un Spānijā) Palāta konstatēja gadījumus, kad “pastāvīgo ganību” (29) atsauces zemes gabali bija reģistrēti ZGIS kā 100 % attiecināmi, lai gan tos daļēji klāja biezs mežs vai arī tiem bija citas neattiecināmas īpašības un tādējādi tie bija tikai daļēji attiecināmi (sk. 3.2. piemēru). |
| --- | --- |

3.31.

Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS) ir datubāze, kurā reģistrēta visa dalībvalsts lauksaimniecības zeme (bāzes zemes gabali) un pēc izvēles izmantotas ortofotogrāfijas (28). Trijās dalībvalstīs (Grieķijā, Rumānijā un Spānijā) Palāta konstatēja gadījumus, kad “pastāvīgo ganību” (29) atsauces zemes gabali bija reģistrēti ZGIS kā 100 % attiecināmi, lai gan tos daļēji klāja biezs mežs vai arī tiem bija citas neattiecināmas īpašības un tādējādi tie bija tikai daļēji attiecināmi (sk. 3.2. piemēru).

| 3.31. | Ja revīzija ir konstatējusi, ka zeme ir saņēmusi tiešo atbalstu neatbilstīgi tiesību normām, ir uzsāktas atbilstības pārbaudes procedūras. |
| --- | --- |

3.31.

| |
| --- |

3.32.

| |
| --- |

| 3.32. | Piecās dalībvalstīs (Bulgārijā, Nīderlandē (30), Grieķijā, Rumānijā un Spānijā) Palāta konstatēja nepilnības saistībā ar ZGIS atjaunināšanu. |
| --- | --- |

Piecās dalībvalstīs (Bulgārijā, Nīderlandē (30), Grieķijā, Rumānijā un Spānijā) Palāta konstatēja nepilnības saistībā ar ZGIS atjaunināšanu.

| 3.32. | Attiecībā uz Nīderlandi ir veikta atsauce uz Komisijas atbildi par 3.21. punktu (Precizitātes kļūdu piemēri ELGF). Grieķijai līdz 2008. gada beigām tika pabeigta jauna, moderna ZGIS. Rumānijai koriģējošs rīcības plāns tika pieņemts 2009. gadā un pabeigts 2011. gada sākumā. Bulgārijai koriģējošs rīcības plāns tika pieņemts 2009. gadā un tiks pabeigts līdz 2011. gada beigām. Spānijai ir atjaunojošs plāns, bet tai ir lūgts pastiprināt pūliņus šajā jautājumā 2011. gada gaitā. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Attiecībā uz kontroles sistēmu (ne IAKS) pasākumam “cukura nozares pārstrukturēšana” Francijā Palāta konstatēja, ka sistēma ir tikai daļēji efektīva (sk. 3.3. piemēru). |
| --- | --- |

3.33.

Attiecībā uz kontroles sistēmu (ne IAKS) pasākumam “cukura nozares pārstrukturēšana” Francijā Palāta konstatēja, ka sistēma ir tikai daļēji efektīva (sk. 3.3. piemēru).

| |
| --- |

ELFLA

| |
| --- |

| 3.34. | Administratīvās pārbaudes attiecas uz atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai vajadzīgo attiecināmības prasību izpildi (31). Šajās pārbaudēs iekļauj sasaistu pārbaudes ar datiem, kas jau ir pieejami administrācijai, piemēram, IAKS datubāzēs. |
| --- | --- |

3.34.

Administratīvās pārbaudes attiecas uz atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai vajadzīgo attiecināmības prasību izpildi (31). Šajās pārbaudēs iekļauj sasaistu pārbaudes ar datiem, kas jau ir pieejami administrācijai, piemēram, IAKS datubāzēs.

| 3.35. | Mērķis vienai no galvenajām administratīvajām pārbaudēm pasākumiem (32), ar kuriem paredzēts uzlabot konkurenci lauksaimniecības nozarē (piemēram, lauku saimniecību modernizācija) un uzlabot un attīstīt lauku infrastruktūru, ir novērtēt deklarēto izmaksu pamatotību. Tāpēc dalībvalstīm ir jāievieš piemērotas sistēmas saņēmēju deklarēto izmaksu novērtēšanai. Palāta konstatēja, ka šī tiesību aktos noteiktā prasība nebija efektīvi īstenota četrās no septiņām valsts iestādēm, kuras revidēja šajā aspektā. |
| --- | --- |

3.35.

Mērķis vienai no galvenajām administratīvajām pārbaudēm pasākumiem (32), ar kuriem paredzēts uzlabot konkurenci lauksaimniecības nozarē (piemēram, lauku saimniecību modernizācija) un uzlabot un attīstīt lauku infrastruktūru, ir novērtēt deklarēto izmaksu pamatotību. Tāpēc dalībvalstīm ir jāievieš piemērotas sistēmas saņēmēju deklarēto izmaksu novērtēšanai. Palāta konstatēja, ka šī tiesību aktos noteiktā prasība nebija efektīvi īstenota četrās no septiņām valsts iestādēm, kuras revidēja šajā aspektā.

| 3.35. | Komisija piekrīt viedoklim, ka izmaksu pamatotības administratīvās pārbaudes ir būtiskas, lai nodrošinātu visas kontroles sistēmas efektivitāti. Komisijas revīzijas misiju laikā šīs būtiskās pārbaudes tiek sistemātiski pārbaudītas. Vispārējais novērtējums ir tāds, ka Komisijas pārbaudītajās dalībvalstīs, izņemot divas dalībvalstis, darbojas efektīvas vai daļēji efektīvas sistēmas. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Dažiem ELFLA projektiem administratīvās pārbaudes ietver apstiprinājuma pārbaudi par to, ka darbība atbilst piemērojamajiem valsts un ES tiesību aktiem, tostarp par publisko iepirkumu. Palāta konstatēja, ka Portugālē ar dambja izbūvi saistītās izmaksas bija sadalītas uz vairākiem līgumiem, kurus tādējādi varēja piešķirt tieši, nevis rīkojot konkursu. Administratīvajās pārbaudēs tas nebija atklāts. |
| --- | --- |

3.36.

Dažiem ELFLA projektiem administratīvās pārbaudes ietver apstiprinājuma pārbaudi par to, ka darbība atbilst piemērojamajiem valsts un ES tiesību aktiem, tostarp par publisko iepirkumu. Palāta konstatēja, ka Portugālē ar dambja izbūvi saistītās izmaksas bija sadalītas uz vairākiem līgumiem, kurus tādējādi varēja piešķirt tieši, nevis rīkojot konkursu. Administratīvajās pārbaudēs tas nebija atklāts.

| 3.36. | Komisija virzīs šo lietu, piemērojot atbilstības pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

3.36.

II.   Kontroles sistēmas, kuru pamatā ir pārbaudes uz vietas

| 3.37. | Katru gadu dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, aptverot vismaz 5 % no visiem saņēmējiem lielākajai daļai atbalsta shēmu (33). Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija riska analīzes procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, skatīja šo pārbaužu kvalitāti un veikto korekciju pareizību. |
| --- | --- |

3.37.

Katru gadu dalībvalstīm jāveic pārbaudes uz vietas, aptverot vismaz 5 % no visiem saņēmējiem lielākajai daļai atbalsta shēmu (33). Revīzijā Palāta galveno uzmanību pievērsa tam, cik piemērotas bija riska analīzes procedūras, ar kurām atlasīja pārbaudāmos saņēmējus, skatīja šo pārbaužu kvalitāti un veikto korekciju pareizību.

| 3.38. | Atkārtojot pārbaudes uz vietas, ko bija veikušas maksājumu aģentūras, Palāta bieži konstatēja, ka kontroles mehānismi nav pienācīgi īstenoti (sk. 3.4. piemēru). |
| --- | --- |

3.38.

Atkārtojot pārbaudes uz vietas, ko bija veikušas maksājumu aģentūras, Palāta bieži konstatēja, ka kontroles mehānismi nav pienācīgi īstenoti (sk. 3.4. piemēru).

| |
| --- |

3.39.

| |
| --- |

| 3.39. | Saistībā ar ELFLA Palāta konstatēja nepilnības uz vietas veicamo pārbaužu plānošanā un to rezultātu analīzē. Piemēram, Portugālē gandrīz visas pārbaudes (97,5 %) bija veiktas ar ievērojamu kavēšanos, t. i., vienu vai pat divus gadus pēc maksājuma pieprasīšanas, un tas traucēja atklāt neatbilstības gadījumus. |
| --- | --- |

Saistībā ar ELFLA Palāta konstatēja nepilnības uz vietas veicamo pārbaužu plānošanā un to rezultātu analīzē. Piemēram, Portugālē gandrīz visas pārbaudes (97,5 %) bija veiktas ar ievērojamu kavēšanos, t. i., vienu vai pat divus gadus pēc maksājuma pieprasīšanas, un tas traucēja atklāt neatbilstības gadījumus.

| 3.39. | Komisija ir atklājusi tādas pašas nepilnības, veicot revīziju Portugālē. Tomēr Portugāles iestādes ir sniegušas Komisijai informāciju, kas parāda, ka attiecībā uz 2010. pieprasījumu gadu situācija ir ievērojami uzlabojusies un ka liela daļa pārbaužu ir pabeigtas 2010. gada decembrī. |
| --- | --- |

3.39.

III.   Sistēma savstarpējās atbilstības īstenošanas un kontroles nodrošināšanai

| 3.40. | Savstarpējās atbilstības prasībās ietilpst likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP) un LLVS standarti (sk. 3.6. punktu). Likumā noteiktās pārvaldības prasības ir izklāstītas dažādās ES direktīvās un regulās, bet LLVS standarti ir jādefinē valsts tiesību aktos. Attiecībā uz savstarpējo atbilstību maksājumu aģentūrām jāpārbauda vismaz 1 % tiešo maksājumu pieprasījumu. |
| --- | --- |

3.40.

Savstarpējās atbilstības prasībās ietilpst likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP) un LLVS standarti (sk. 3.6. punktu). Likumā noteiktās pārvaldības prasības ir izklāstītas dažādās ES direktīvās un regulās, bet LLVS standarti ir jādefinē valsts tiesību aktos. Attiecībā uz savstarpējo atbilstību maksājumu aģentūrām jāpārbauda vismaz 1 % tiešo maksājumu pieprasījumu.

| 3.41. | Apmeklējumos uz vietas un uz ierobežotas revīzijas pamata (sk. 3.16. punkta piekto ievilkumu) Palāta konstatēja pārkāpumus savstarpējās atbilstības pārbaudēs apmēram 12 % maksājumu, kuriem jāpārbauda savstarpējā atbilstība. Konstatētās neatbilstības attiecās gan uz LNPP (dzīvnieku identifikācija un reģistrācija), gan uz LLVS (nevēlamas veģetācijas izplatība). |
| --- | --- |

3.41.

Apmeklējumos uz vietas un uz ierobežotas revīzijas pamata (sk. 3.16. punkta piekto ievilkumu) Palāta konstatēja pārkāpumus savstarpējās atbilstības pārbaudēs apmēram 12 % maksājumu, kuriem jāpārbauda savstarpējā atbilstība. Konstatētās neatbilstības attiecās gan uz LNPP (dzīvnieku identifikācija un reģistrācija), gan uz LLVS (nevēlamas veģetācijas izplatība).

| 3.41. | Palātas konstatējumus apstiprina pārbaužu statistika, kuru Komisija ir saņēmusi no dalībvalstīm. Statistika parāda, ka sankcijas ir piemērotas. |
| --- | --- |

3.41.

Sistēmas, kas attiecas uz līdzekļu atgūšanu un finanšu korekcijām

Līdzekļu atgūšanas gadījumi

| 3.42. | Palāta publicēja īpašo ziņojumu par līdzekļu atgūšanas revīziju saistībā ar KLP (34), kurā konstatēja, ka tagad sistēmas daudz efektīvāk aizsargā ES finanšu intereses un ka, sākot no 2006. gada, atgūšanas rādītāji ir uzlabojušies. Taču šīs sistēmas ir turpmāk jāuzlabo, paskaidrojot noteikumus un līdz ar to samazinot interpretācijas iespējas un dalībvalstīs pieņemtās prakses daudzveidību. |
| --- | --- |

3.42.

Palāta publicēja īpašo ziņojumu par līdzekļu atgūšanas revīziju saistībā ar KLP (34), kurā konstatēja, ka tagad sistēmas daudz efektīvāk aizsargā ES finanšu intereses un ka, sākot no 2006. gada, atgūšanas rādītāji ir uzlabojušies. Taču šīs sistēmas ir turpmāk jāuzlabo, paskaidrojot noteikumus un līdz ar to samazinot interpretācijas iespējas un dalībvalstīs pieņemtās prakses daudzveidību.

| 3.42. | Komisija atzinīgi vērtē Palātas novērtējumu par to, ka beidzamo gadu laikā ir uzlabojusies līdzekļu atgūšanas pārvaldība un revīzija saistībā ar KLP. Attiecībā uz īpašajā ziņojumā izteiktajiem apsvērumiem par sistēmas turpmāku uzlabošanu Komisija apsvērs iespējamos grozījumus, lai attiecīgos gadījumos ieviestu, saskaņotu vai skaidrotu attiecīgos noteikumus tās likumdošanas iniciatīvā attiecībā uz KLP 2020. gada perspektīvā. |
| --- | --- |

3.42.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūra

| 3.43. | Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Atbalstu izmaksā dalībvalstis, bet pēc tam to atlīdzina Komisija (35). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, kuru sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finansējuma lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus. |
| --- | --- |

3.43.

Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Atbalstu izmaksā dalībvalstis, bet pēc tam to atlīdzina Komisija (35). Izdevumu galīgā atzīšana notiek divu posmu procedūrā, kuru sauc par grāmatojumu noskaidrošanu. Šie divi posmi ietver Komisijas ikgadējo finansējuma lēmumu un daudzgadu atbilstīguma lēmumus.

| 3.44. | Iepriekšējos gada pārskatos, ka arī īpašajā ziņojumā (36) par grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīziju Palāta ir kritizējusi to, ka dalībvalstis, nevis galasaņēmēji maksā finanšu korekcijas un ka atbilstības pielāgojumos lielā mērā izmanto vienotas likmes korekcijas, kas nav tieši saistītas ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstības noskaidrošanas sistēma 2010. gadā nebija mainīta. |
| --- | --- |

3.44.

Iepriekšējos gada pārskatos, ka arī īpašajā ziņojumā (36) par grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīziju Palāta ir kritizējusi to, ka dalībvalstis, nevis galasaņēmēji maksā finanšu korekcijas un ka atbilstības pielāgojumos lielā mērā izmanto vienotas likmes korekcijas, kas nav tieši saistītas ar nepareizo maksājumu reālo summu. Atbilstības noskaidrošanas sistēma 2010. gadā nebija mainīta.

| 3.44. | Tas, ko Palāta kritizē atbilstības pārbaudes sistēmā, ir raksturīgs šai sistēmai. Atbilstības pārbaudes ir izveidotas, lai no ES finansējuma izslēgtu izdevumus, kas neatbilst ES tiesību aktiem. Tas nav mehānisms, lai atgūtu nepareizus maksājumus saņēmējiem, kas saskaņā ar dalītas pārvaldības principu ir vienīgi dalībvalstu pienākums.

  Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic turpmākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešams atgūt saņēmējiem izmaksātas summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus.


  Vienotu likmju izmantošanu ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, atzīstot šādas prakses atbilstību tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz atbilstības darbībām, un noteiktos apstākļos pieņēmis Eiropas Parlaments savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā (§ 83).


  Visbeidzot, Komisija ir norādījusi dalībvalstīm: ja to sertifikācijas struktūras atkārtoti pārbauda reprezentatīvu izlasi no darījumiem, kurus maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi, veicot pārbaudi uz vietas, un uz šā pamata apstiprina dalībvalsts kontroles statistikas ticamību, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku un ka finanšu korekcijas minētajam gadam nepārsniegs šo līmeni. |
| --- | --- |

3.44.

Ja atbilstības pārbaužu rezultātā ir iespējams identificēt nepamatotus saņēmējiem veiktus maksājumus, dalībvalstīm ir jāveic turpmākas pret saņēmējiem vērstas atgūšanas darbības. Pat tad, ja nav nepieciešams atgūt saņēmējiem izmaksātas summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmā, nevis nepamatotiem maksājumiem, finanšu korekciju veikšana tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus.

Vienotu likmju izmantošanu ir apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, atzīstot šādas prakses atbilstību tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz atbilstības darbībām, un noteiktos apstākļos pieņēmis Eiropas Parlaments savā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā (§ 83).

Visbeidzot, Komisija ir norādījusi dalībvalstīm: ja to sertifikācijas struktūras atkārtoti pārbauda reprezentatīvu izlasi no darījumiem, kurus maksājumu aģentūra ir pārbaudījusi, veicot pārbaudi uz vietas, un uz šā pamata apstiprina dalībvalsts kontroles statistikas ticamību, tad Komisija pieņems, ka iegūtais kļūdu īpatsvars atspoguļo maksimālo iespējamo risku un ka finanšu korekcijas minētajam gadam nepārsniegs šo līmeni.

Maksājuma aģentūru pārbaužu rezultātu apstiprināšana

| 3.45. | Apliecinātājiestāžu pienākums ir sniegt atzinumu par to, cik kvalitatīvas ir maksājumu aģentūru uz vietas veiktās pārbaudes, un apstiprināt pārbaužu rezultātu kompilāciju. Savā gada darbības pārskatā Komisija izmanto pārbaužu rezultātus, lai novērtētu atlikušās kļūdas īpatsvaru lauksaimniecības izdevumos. |
| --- | --- |

3.45.

Apliecinātājiestāžu pienākums ir sniegt atzinumu par to, cik kvalitatīvas ir maksājumu aģentūru uz vietas veiktās pārbaudes, un apstiprināt pārbaužu rezultātu kompilāciju. Savā gada darbības pārskatā Komisija izmanto pārbaužu rezultātus, lai novērtētu atlikušās kļūdas īpatsvaru lauksaimniecības izdevumos.

| 3.46. | Komisijas pamatnostādnes dod apliecinātājiestādēm iespēju vai nu piedalīties pārbaudēs uz vietas, vai veikt tās atkārtoti. Liela daļa apliecinātājiestāžu izvēlas apstiprināt pārbaužu kvalitāti, neveicot atkārtotas pārbaudes, bet pavadot valstu inspektorus. Pamatojoties uz savu pieredzi, Palāta uzskata, ka pārbaužu kvalitāte uzlabotos, ja apliecinātājiestādēm prasītu sistemātiski un atkārtoti veikt iepriekšējās pārbaudes. |
| --- | --- |

3.46.

Komisijas pamatnostādnes dod apliecinātājiestādēm iespēju vai nu piedalīties pārbaudēs uz vietas, vai veikt tās atkārtoti. Liela daļa apliecinātājiestāžu izvēlas apstiprināt pārbaužu kvalitāti, neveicot atkārtotas pārbaudes, bet pavadot valstu inspektorus. Pamatojoties uz savu pieredzi, Palāta uzskata, ka pārbaužu kvalitāte uzlabotos, ja apliecinātājiestādēm prasītu sistemātiski un atkārtoti veikt iepriekšējās pārbaudes.

| 3.46. | Lai arī Komisija piekrīt, ka, savlaicīgi veicot atkārtotu iepriekšējo pārbaudi, var nodrošināt labāku uz vietas veikto pārbaužu kvalitātes novērtējumu, tomēr kontroles vidi ir iespējams novērtēt, veicot pārbaudes kopā ar sertifikācijas struktūru. Noteiktos gadījumos var nebūt iespējas savlaicīgi veikt atkārtotu pārbaudi. Šie ierobežojumi ir raksturīgi daudzām ex post kontrolēm, ko veic ārējie revidenti. Šādās situācijās laba alternatīva ir papildpārbaudes. Šādām pārbaudēm ir papildu labums, jo tās lauksaimniekiem samazina administratīvo slogu, izvairoties no kontroļu uzkrāšanās.

  Analīze, kas veikta par sertifikācijas struktūru ziņojumiem par 2010. finanšu gadu, parāda, ka sertifikācijas struktūras ir veikušas aptuveni 3 000 pārbaužu. Kad sertifikācijas struktūras veica nepieciešamās pārbaudes, aptuveni 24 % gadījumu pārbaudes tika veiktas atkārtoti, papildpārbaudes tika veiktas 45 % gadījumu, bet 12 % gadījumu tika izmantotas abas pieejas. 19 % gadījumu sertifikācijas struktūras skaidri nenodalīja abas metodes. |
| --- | --- |

3.46.

Analīze, kas veikta par sertifikācijas struktūru ziņojumiem par 2010. finanšu gadu, parāda, ka sertifikācijas struktūras ir veikušas aptuveni 3 000 pārbaužu. Kad sertifikācijas struktūras veica nepieciešamās pārbaudes, aptuveni 24 % gadījumu pārbaudes tika veiktas atkārtoti, papildpārbaudes tika veiktas 45 % gadījumu, bet 12 % gadījumu tika izmantotas abas pieejas. 19 % gadījumu sertifikācijas struktūras skaidri nenodalīja abas metodes.

| 3.47. | Lai gan Palātas pašas ELGF jomā atkārtoti veiktās pārbaudes Bulgārijā, Rumānijā, Grieķijā un Nīderlandē (37) parādīja, ka valstu pārbaužu kvalitāte nav pienācīga, attiecīgās apliecinātājiestādes ziņoja, ka pārbaužu kvalitāte bijusi laba (38) vai vismaz pienācīga (39). |
| --- | --- |

3.47.

Lai gan Palātas pašas ELGF jomā atkārtoti veiktās pārbaudes Bulgārijā, Rumānijā, Grieķijā un Nīderlandē (37) parādīja, ka valstu pārbaužu kvalitāte nav pienācīga, attiecīgās apliecinātājiestādes ziņoja, ka pārbaužu kvalitāte bijusi laba (38) vai vismaz pienācīga (39).

| 3.47. | Bulgārijas, Rumānijas un Nīderlandes gadījumā nepilnību finanšu ietekme pārbaudēs, ko veikušas maksājumu aģentūras, nebija būtiska, un tādēļ atbilstīgi Komisijas vadlīnijām sertifikācijas struktūras tās ir pareizi novērtējušas kā labas vai pietiekamas.

  Attiecībā uz Grieķiju sertifikācijas struktūra savā ziņojumā par 2010. finanšu gadu dažus pārbaužu uz vietas elementus atzina par vājiem un citus par pienācīgiem. |
| --- | --- |

3.47.

Attiecībā uz Grieķiju sertifikācijas struktūra savā ziņojumā par 2010. finanšu gadu dažus pārbaužu uz vietas elementus atzina par vājiem un citus par pienācīgiem.

| 3.48. | Turklāt ES tiesību akti prasa, lai apliecinātājiestāžu darbība būtu neatkarīga no maksājumu aģentūrām un tādējādi netiktu pieļauts potenciāls interešu konflikts. Lielākajā daļā dalībvalstu apliecinātājiestādes funkcijas ir piešķirtas vai nu valsts revīzijas iestādei, privātam revidentu birojam, vai arī finanšu ministrijas iekšējās revīzijas departamentam, bet Nīderlande šo funkciju ir piešķīrusi Lauksaimniecības ministrijas iekšējās revīzijas departamentam, kuru Palāta neuzskata par neatkarīgu no iestādēm, kas īsteno KLP. |
| --- | --- |

3.48.

Turklāt ES tiesību akti prasa, lai apliecinātājiestāžu darbība būtu neatkarīga no maksājumu aģentūrām un tādējādi netiktu pieļauts potenciāls interešu konflikts. Lielākajā daļā dalībvalstu apliecinātājiestādes funkcijas ir piešķirtas vai nu valsts revīzijas iestādei, privātam revidentu birojam, vai arī finanšu ministrijas iekšējās revīzijas departamentam, bet Nīderlande šo funkciju ir piešķīrusi Lauksaimniecības ministrijas iekšējās revīzijas departamentam, kuru Palāta neuzskata par neatkarīgu no iestādēm, kas īsteno KLP.

| 3.48. | Komisija turpinās uzraudzīt jautājumu par Nīderlandes iestādēm, lai nodrošinātu sertifikācijas struktūras darbības neatkarību. Tomēr Komisija atzīmē, ka Palāta nav novērojusi neko, kas mudinātu domāt, ka neatkarības risks būtu palielinājies. |
| --- | --- |

3.48.

Politikas jomas “Vide”, “Jūrlietas un zivsaimniecība” un “Veselība un patērētāju aizsardzība”

| 3.49. | Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomas pārvalda Komisija, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Revīzijā pārbaudīja Vides ĢD iekšējās kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

3.49.

Vides, zivsaimniecības un jūrlietu, kā arī veselības un patērētāju aizsardzības jomas pārvalda Komisija, piemērojot īpašas kontroles sistēmas. Revīzijā pārbaudīja Vides ĢD iekšējās kontroles sistēmu.

Vides ĢD iekšējās kontroles sistēma

| 3.50. | Pārbaudīja 30 nejauši atlasītus maksājumus, kas bija finansēti no LIFE+ programmas. Revīzijā atklāja, ka galvenie kontroles mehānismi nebija pienācīgi dokumentēti, un tas saistīts ar risku, ka tie netiek īstenoti. Turklāt atsevišķos gadījumos pārbaudes par deklarētajām izmaksām nebija pienācīgi dokumentētas. |
| --- | --- |

3.50.

Pārbaudīja 30 nejauši atlasītus maksājumus, kas bija finansēti no LIFE+ programmas. Revīzijā atklāja, ka galvenie kontroles mehānismi nebija pienācīgi dokumentēti, un tas saistīts ar risku, ka tie netiek īstenoti. Turklāt atsevišķos gadījumos pārbaudes par deklarētajām izmaksām nebija pienācīgi dokumentētas.

| 3.50. | Katrs finanšu un tehniskais aģents, parakstot darījumus, apstiprina, ka ir veicis viņa atbildībā esošās nepieciešamās pārbaudes. Piezīmju skaits par failiem, e-pasta sarakste un ar roku rakstītas piezīmes parāda, ka faili ir pārbaudīti. Komisija uzskata, ka tās iekšējās kontroles sistēma ir uzticama. Tomēr tā turpinās uzlabot dažu galveno pārbaužu dokumentēšanu. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Trīs no 30 pārbaudītajiem maksājumiem attiecās uz ESAO piešķirtajām dotācijām. Vides ĢD nebija pārbaudījis radušos izmaksu apliecinošos dokumentus un bija uzskatījis šīs izmaksas par attiecināmām, pamatojoties tikai uz to aprakstu noslēguma ziņojumā. Taču noslēguma ziņojumā nebija sniegta pietiekama informācija, lai secinātu, vai šīs izmaksas patiešām bija radušās un vai tās bija attiecināmas. |
| --- | --- |

3.51.

Trīs no 30 pārbaudītajiem maksājumiem attiecās uz ESAO piešķirtajām dotācijām. Vides ĢD nebija pārbaudījis radušos izmaksu apliecinošos dokumentus un bija uzskatījis šīs izmaksas par attiecināmām, pamatojoties tikai uz to aprakstu noslēguma ziņojumā. Taču noslēguma ziņojumā nebija sniegta pietiekama informācija, lai secinātu, vai šīs izmaksas patiešām bija radušās un vai tās bija attiecināmas.

| 3.51. | ESAO uzskaites, iekšējās kontroles, revīzijas un publiskā iepirkuma procedūras Komisija ir pārbaudījusi Finanšu regulas 53. panta d) punkta ietvarā, un tā piedāvā garantijas, kas līdzvērtīgas starptautiski pieņemtajiem standartiem. Ņemot vērā konkrētus kontroles nosacījumus, kas definēti 2006. gada ietvarlīgumā starp Komisiju un ESAO, noslēguma ziņojums tika uzskatīts par pieņemamu. |
| --- | --- |

3.51.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 3.52. | Kopsavilkums par Komisijas vadības apliecinājumu, konkrēti, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Klimata politikas ĢD, Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju pārbaudes rezultātiem ir sniegts
  3.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

3.52.

Kopsavilkums par Komisijas vadības apliecinājumu, konkrēti, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Klimata politikas ĢD, Vides ĢD, Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD un Veselības un patērētāju ĢD ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju pārbaudes rezultātiem ir sniegts
  3.3. pielikumā
  .

| 3.52. | Šajā pielikumā Palāta norāda, ka Vides ĢD ir atcēlis atrunu, kas balstīta uz pieņēmumiem, kuri nav pierādīti. Vides ĢD uzskata, ka tā vērtējuma pamatā ir četru gadu uz riska analīzi balstītas revīzijas, un Vides ĢD ir pārliecināts, ka tas ir pietiekams pamats kļūdu īpatsvara aprēķināšanai un atrunas atcelšanai. Tāpat Komisija neuzskatīja par nepieciešamu izteikt atrunu Veselības un patērētāju ĢD, jo atlikušās kļūdu īpatsvars pēc konstatēto kļūdu korekcijas bija zem 2 %.

  Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD atteicās no atrunas, lai gan dalībvalstis vispār nepieņēma korekcijas, jo konkrētās programmas slēgšana vēl notiek un nepieciešamo (pilnu) finanšu korekciju Komisija veiks, slēdzot grāmatvedības kontus. Šajos apstākļos Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD uzskatīja, ka ir pareizi nesaglabāt atrunu.


  Šie ir ar pārvaldību saistīti lēmumi, kas radušies, rūpīgi apsverot apstākļus un izvērtējot riskus, un tas nodrošina pašu uzticamāko pamatu ticamības deklarācijai. |
| --- | --- |

3.52.

Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD atteicās no atrunas, lai gan dalībvalstis vispār nepieņēma korekcijas, jo konkrētās programmas slēgšana vēl notiek un nepieciešamo (pilnu) finanšu korekciju Komisija veiks, slēdzot grāmatvedības kontus. Šajos apstākļos Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD uzskatīja, ka ir pareizi nesaglabāt atrunu.

Šie ir ar pārvaldību saistīti lēmumi, kas radušies, rūpīgi apsverot apstākļus un izvērtējot riskus, un tas nodrošina pašu uzticamāko pamatu ticamības deklarācijai.

| 3.53. | Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskatā bija atruna par izdevumiem 2. ass lauku attīstības pasākumiem (vides un lauku ainavas uzlabošana). Ģenerāldirektors nebija uzskatījis par vajadzīgu pārnest šo atrunu uz 2010. gada darbības pārskatu. Palāta uzskata, ka šīs atrunas atcelšana nebija pamatota (sk.
  3.3. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

3.53.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2009. gada darbības pārskatā bija atruna par izdevumiem 2. ass lauku attīstības pasākumiem (vides un lauku ainavas uzlabošana). Ģenerāldirektors nebija uzskatījis par vajadzīgu pārnest šo atrunu uz 2010. gada darbības pārskatu. Palāta uzskata, ka šīs atrunas atcelšana nebija pamatota (sk.
  3.3. pielikumu
  ).

| 3.53. | Atrunas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2008. un 2009. gada darbības pārskatā attiecībā uz izdevumiem 2. ass lauku attīstības pasākumiem tika pamatotas ar faktu, ka šie pasākumi dalībvalstu kontroles statistikā radīja kļūdu īpatsvaru, kas bija ievērojami augstāks nekā 2 % būtiskuma slieksnis, kuru šobrīd izmanto Palāta un kurš savukārt bija iemesls, kāpēc kļūdu īpatsvars lauku attīstības izdevumiem kopumā (kas saskaņā ar Komisijas ilgstošajām norādēm par atrunām ir pamats kļūdu būtiskuma novērtējumam) arī saglabājās virs 2 %.

  2010. gadā Komisijas un dalībvalstu kopīgu pūliņu rezultātā šo kontroles statistiku kvalitāte un ticamība un identificēto un paziņoto kļūdu apjoms ievērojami uzlabojās. Šie uzlabojumi ļāva Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķināt atlikušo kļūdu īpatsvaru lauku attīstībai, kopumā precīzāk nekā iepriekšējos gados, kad tam nebija nepieciešamās pārliecības, ka dalībvalstis ir izveidojušas savu statistiku nepieciešamajā kvalitātē, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko izmanto ELGF izdevumiem. Par pamatu ņemot šo pieeju, atlikušo kļūdu īpatsvars lauku attīstībai kopumā bija zem 2 % būtiskuma sliekšņa
   (40).

  Turklāt rīcības plāns, kas noteikts iepriekšējo gadu atrunā, ir izpildīts un paziņotie kļūdu īpatsvari ar dažiem izņēmumiem bija uzskatāmi par apmierinošiem. Vēl lielāku kļūdu īpatsvara samazinājumu varētu sasniegt, tikai palielinot uz vietas veikto pārbaužu skaitu, bet tas nebūtu rentabli.


  Visbeidzot, attiecībā uz lielāku kļūdu īpatsvaru Bulgārijai un Rumānijai 2. ass pasākumiem, šo divu dalībvalstu attiecīgie izdevumi ir ietverti IAKS atrunā. Tāpat nopietno Portugāles IAKS nepilnību dēļ jauno atrunu attiecina arī uz 2. ass izdevumiem. |
| --- | --- |

3.53.

2010. gadā Komisijas un dalībvalstu kopīgu pūliņu rezultātā šo kontroles statistiku kvalitāte un ticamība un identificēto un paziņoto kļūdu apjoms ievērojami uzlabojās. Šie uzlabojumi ļāva Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD aprēķināt atlikušo kļūdu īpatsvaru lauku attīstībai, kopumā precīzāk nekā iepriekšējos gados, kad tam nebija nepieciešamās pārliecības, ka dalībvalstis ir izveidojušas savu statistiku nepieciešamajā kvalitātē, izmantojot to pašu metodoloģiju, ko izmanto ELGF izdevumiem. Par pamatu ņemot šo pieeju, atlikušo kļūdu īpatsvars lauku attīstībai kopumā bija zem 2 % būtiskuma sliekšņa
   (40).

Turklāt rīcības plāns, kas noteikts iepriekšējo gadu atrunā, ir izpildīts un paziņotie kļūdu īpatsvari ar dažiem izņēmumiem bija uzskatāmi par apmierinošiem. Vēl lielāku kļūdu īpatsvara samazinājumu varētu sasniegt, tikai palielinot uz vietas veikto pārbaužu skaitu, bet tas nebūtu rentabli.

Visbeidzot, attiecībā uz lielāku kļūdu īpatsvaru Bulgārijai un Rumānijai 2. ass pasākumiem, šo divu dalībvalstu attiecīgie izdevumi ir ietverti IAKS atrunā. Tāpat nopietno Portugāles IAKS nepilnību dēļ jauno atrunu attiecina arī uz 2. ass izdevumiem.

| 3.54. | Tāpat kā 2009. gadā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD turpina uzskatīt, ka novirzes, kuras valsts inspektori konstatēja uz nejaušības principu balstītās pārbaudēs uz vietas, atspoguļo atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecīgajai atbalsta shēmai. Palāta patur spēkā savu jau 2009. gada pārskatā formulēto apsvērumu, ka tā nepiekrīt šādai pieejai, kurai piemīt turpmāk minētās nepilnības:






  — | tā balstās uz pārbaudēm, kuru kvalitāti pati Komisija un Palāta savās revīzijās vairākām maksājumu aģentūrām atzina par nepietiekamu, |
| --- | --- | --- |

3.54.

Tāpat kā 2009. gadā, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD turpina uzskatīt, ka novirzes, kuras valsts inspektori konstatēja uz nejaušības principu balstītās pārbaudēs uz vietas, atspoguļo atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecīgajai atbalsta shēmai. Palāta patur spēkā savu jau 2009. gada pārskatā formulēto apsvērumu, ka tā nepiekrīt šādai pieejai, kurai piemīt turpmāk minētās nepilnības:

—

tā balstās uz pārbaudēm, kuru kvalitāti pati Komisija un Palāta savās revīzijās vairākām maksājumu aģentūrām atzina par nepietiekamu,

| — | tā balstās uz statistikas datiem, par kuriem Komisija jau zina, ka tie ir nepareizi apkopoti, un |
| --- | --- |

—

tā balstās uz statistikas datiem, par kuriem Komisija jau zina, ka tie ir nepareizi apkopoti, un

| — | tā nav izsmeļoša, jo neņem vērā atlikušās kļūdas atbalsta pieprasījumu administratīvajā pārvaldībā, par kuru konstatēts, ka tā ir nepilnīga. |
| --- | --- |

—

tā nav izsmeļoša, jo neņem vērā atlikušās kļūdas atbalsta pieprasījumu administratīvajā pārvaldībā, par kuru konstatēts, ka tā ir nepilnīga.

| 3.54. | Dalībvalstu kontroles statistikas lielākoties pārbauda un apstiprina sertifikācijas struktūras, ko Palāta ieteikusi kā iespēju savā 2005. gada pārskatā, un šī darba rezultāti tiek atspoguļoti Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā.

  Lai novērstu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šādas kontroles statistikas, būtu novērtēts par zemu datubāzu neprecizitāšu vai neadekvātu noviržu pārbaužu dēļ, kā minējusi Palāta, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ir piemērojis 25 % palielinājumu drošībai, kuru tas uzskata par pilnīgi pietiekamu, lai aptvertu Palātas minētos riskus. Pat ar šādu palielinājumu atlikušās kļūdu īpatsvars izdevumiem tiešajam atbalstam, tirgus intervencei un lauku attīstībai joprojām ir ievērojami zem 2 %.


  Turklāt pirmajam pīlāram un jo īpaši tiešajiem maksājumiem, uz ko attiecas IAKS, Palātas veikto revīziju rezultāti apstiprina kļūdu īpatsvaru ievērojami zem 2 % būtiskuma sliekšņa, kas katrā ziņā apstiprina kontroles statistikas rezultātus un parāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi. |
| --- | --- |

3.54.

Lai novērstu risku, ka kļūdu īpatsvars, kas izriet no šādas kontroles statistikas, būtu novērtēts par zemu datubāzu neprecizitāšu vai neadekvātu noviržu pārbaužu dēļ, kā minējusi Palāta, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ir piemērojis 25 % palielinājumu drošībai, kuru tas uzskata par pilnīgi pietiekamu, lai aptvertu Palātas minētos riskus. Pat ar šādu palielinājumu atlikušās kļūdu īpatsvars izdevumiem tiešajam atbalstam, tirgus intervencei un lauku attīstībai joprojām ir ievērojami zem 2 %.

Turklāt pirmajam pīlāram un jo īpaši tiešajiem maksājumiem, uz ko attiecas IAKS, Palātas veikto revīziju rezultāti apstiprina kļūdu īpatsvaru ievērojami zem 2 % būtiskuma sliekšņa, kas katrā ziņā apstiprina kontroles statistikas rezultātus un parāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 3.55. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un dabas resursi”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos bija būtiskas kļūdas. Tomēr tiešajos maksājumos, uz kuriem attiecas IAKS, būtisku kļūdu nebija. |
| --- | --- |

3.55.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Lauksaimniecība un dabas resursi”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos bija būtiskas kļūdas. Tomēr tiešajos maksājumos, uz kuriem attiecas IAKS, būtisku kļūdu nebija.

| 3.55. | Palātas secinājums attiecībā uz politikas grupu “Lauksaimniecība un dabas resursi” apstiprina pozitīvu tendenci, jo pēdējo gadu laikā iespējamākais kļūdu īpatsvars bijis tuvu būtiskuma slieksnim, kas ir 2 %. Komisija arī atzīmē, ka saistībā ar ELGF izdevumiem, kuri 2010. gadā veidoja 77 % no kopējiem izdevumiem saskaņā ar šo nodaļu, iespējamākā kļūda ir ievērojami zemāka par būtiskuma slieksni un saistībā ar tiešajiem maksājumiem, uz kuriem attiecas IAKS, tā ir vēl zemāka.

  Turklāt ar ES budžetu saistīto risku atbilstīgi sedz atbilstības pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

3.55.

Turklāt ar ES budžetu saistīto risku atbilstīgi sedz atbilstības pārbaudes procedūra.

| 3.56. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

3.56.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Lauksaimniecība un dabas resursi” revidētās pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 3.56. | Komisija uzskata, ka kopumā IAKS ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu maksājumu riska samazināšanai.

  Attiecībā uz lauku attīstību Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas nepārtraukti uzlabojas un ka tā rezultātā šajā jomā samazinās kļūdu īpatsvars. |
| --- | --- |

3.56.

Attiecībā uz lauku attīstību Komisija uzskata, ka pārraudzības un kontroles sistēmas nepārtraukti uzlabojas un ka tā rezultātā šajā jomā samazinās kļūdu īpatsvars.

Ieteikumi

| 3.57. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  3.4. pielikumā
  . Jāatzīmē šādi turpmāk uzskaitītie punkti: |
| --- | --- |

3.57.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  3.4. pielikumā
  . Jāatzīmē šādi turpmāk uzskaitītie punkti:

3.57.

| — | Komisija ir ievērojami uzlabojusi darbību saistībā ar lauku attīstības pasākumu vienkāršošanu un ZGIS reģistrētās informācijas ticamību un pilnīgumu, |
| --- | --- |

—

Komisija ir ievērojami uzlabojusi darbību saistībā ar lauku attīstības pasākumu vienkāršošanu un ZGIS reģistrētās informācijas ticamību un pilnīgumu,

| — | Beidzamo četru gadu laikā Komisija un dalībvalstis ir īstenojušas rīcības plānu ar mērķi nodrošināt lauksaimniecības un vides pasākumu labāku kontroli, un tā rezultātā ir samazinājies kļūdu īpatsvars. Šim plānošanas periodam ir ieviestas vienkāršošanas iniciatīvas, un tās tiks virzītas arī nākotnē KLP reformai pēc 2013. gada. Tomēr ir skaidrs, ka ir jāatrod pareizais līdzsvars starp politikas mērķiem, administratīvajām izmaksām un kļūdu risku.

  Sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums novērtēt savu ZGIS kvalitāti. Lai gan 2010. gads ir pirmais gads, šis pienākums ir palīdzējis dalībvalstīm identificēt jomas, kurām jāpievērš lielāka uzmanība. |
| --- | --- |

—

Sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums novērtēt savu ZGIS kvalitāti. Lai gan 2010. gads ir pirmais gads, šis pienākums ir palīdzējis dalībvalstīm identificēt jomas, kurām jāpievērš lielāka uzmanība.

| — | attiecībā uz ieteikumiem par to, ka pļavu minimālās ikgadējās uzturēšanas prasības jānosaka ES līmenī un ka ES tiesību aktos jāizslēdz iespēja tiešo atbalstu izmaksāt prasītājiem, kuri nedz izmanto zemi lauksaimniecībai, nedz arī uztur to LLVS, jaunā Padomes regula atstāj šos jautājumus dalībvalstu ziņā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz ieteikumiem par to, ka pļavu minimālās ikgadējās uzturēšanas prasības jānosaka ES līmenī un ka ES tiesību aktos jāizslēdz iespēja tiešo atbalstu izmaksāt prasītājiem, kuri nedz izmanto zemi lauksaimniecībai, nedz arī uztur to LLVS, jaunā Padomes regula atstāj šos jautājumus dalībvalstu ziņā.

| — | Pašreizējā sistēma paredz vienotu tiesisko regulējumu, kura ietvarā katra dalībvalsts ir atbildīga par LLVS uzturēšanas kritēriju definēšanu. Tādējādi tiek nodrošināts, ka tiek ņemtas vērā dažādās lauksaimniecības jomas un tradīcijas Eiropas Savienībā.

  Palātas aplūkotais lauksaimnieka definīcijas jautājums tika izskatīts lauksaimniecības politikas izvērtējuma ietvarā, dodot dalībvalstīm iespēju izslēgt fiziskas vai juridiskas personas no tiešo maksājumu shēmas, kurām lauksaimniecības darbība nav galvenais uzņēmējdarbības mērķis vai kuru lauksaimniecības darbība ir nenozīmīga (Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 2. punkts).


  Kā norādīts Komisijas paziņojumā par KLP 2020. gada perspektīvā, turpmāki apsvērumi par atbalsta novirzīšanu aktīvajiem lauksaimniekiem paredzēti KLP pēc 2013. gada, paturot prātā nepieciešamību izvairīties no sarežģītiem noteikumiem, kuru rezultātā būtu jāveido sarežģīta kontroles sistēma, kuras ieviešana būtu dārga un pretstatā Komisijas īstenotajiem vienkāršošanas centieniem. |
| --- | --- |

—

Palātas aplūkotais lauksaimnieka definīcijas jautājums tika izskatīts lauksaimniecības politikas izvērtējuma ietvarā, dodot dalībvalstīm iespēju izslēgt fiziskas vai juridiskas personas no tiešo maksājumu shēmas, kurām lauksaimniecības darbība nav galvenais uzņēmējdarbības mērķis vai kuru lauksaimniecības darbība ir nenozīmīga (Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. panta 2. punkts).

Kā norādīts Komisijas paziņojumā par KLP 2020. gada perspektīvā, turpmāki apsvērumi par atbalsta novirzīšanu aktīvajiem lauksaimniekiem paredzēti KLP pēc 2013. gada, paturot prātā nepieciešamību izvairīties no sarežģītiem noteikumiem, kuru rezultātā būtu jāveido sarežģīta kontroles sistēma, kuras ieviešana būtu dārga un pretstatā Komisijas īstenotajiem vienkāršošanas centieniem.

| 3.58. | Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka: |
| --- | --- |

3.58.

Pēc šīs pārbaudes, kā arī pamatojoties uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai rīkoties, lai nodrošinātu, ka:

3.58.

| a) | ortofotogrāfiju izmantošana kļūst obligāta un ka ZGIS tiek regulāri atjaunināta, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām (sk. 3.31. punktu); |
| --- | --- |

a)

ortofotogrāfiju izmantošana kļūst obligāta un ka ZGIS tiek regulāri atjaunināta, pamatojoties uz jaunām ortofotogrāfijām (sk. 3.31. punktu);

| a) | ZGIS regulāras atjaunināšanas jautājums ir ņemts vērā, ieviešot obligāto ZGIS kvalitātes novērtējumu. Ortofotogrāfiju obligāta izmantošana tiek apsvērta attiecībā uz KLP reformu pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

a)

| b) | maksājumu aģentūras izlabo konstatētos trūkumus gadījumos, kad kontroles sistēmas un IAKS datubāze ir atzīta par nepilnīgu (sk. 3.23.–3.25. punktu); |
| --- | --- |

b)

maksājumu aģentūras izlabo konstatētos trūkumus gadījumos, kad kontroles sistēmas un IAKS datubāze ir atzīta par nepilnīgu (sk. 3.23.–3.25. punktu);

| b) | Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu nepārtrauktu pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabošanu. Šajā saistībā parasto revīziju laikā tiek izteikti ieteikumi un dalībvalstis, kurās ir nopietnas problēmas, izstrādā un īsteno rīcības plānus. Komisija uzskata, ka šie plāni ir bijuši veiksmīgi.

  Turklāt, sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums novērtēt savu ZGIS kvalitāti. Lai gan 2010. gads ir pirmais gads, šis pienākums ir palīdzējis dalībvalstīm identificēt jomas, kurām jāpievērš lielāka uzmanība.


  Atlikušās nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības pārbaudes procedūras, lai aizsargātu ES finanšu intereses. |
| --- | --- |

b)

Turklāt, sākot ar 2010. pieprasījumu gadu, dalībvalstīm ir pienākums novērtēt savu ZGIS kvalitāti. Lai gan 2010. gads ir pirmais gads, šis pienākums ir palīdzējis dalībvalstīm identificēt jomas, kurām jāpievērš lielāka uzmanība.

Atlikušās nepilnības tiek pārbaudītas, veicot atbilstības pārbaudes procedūras, lai aizsargātu ES finanšu intereses.

| c) | pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.38. un 3.39. punktu); |
| --- | --- |

c)

pārbaužu uz vietas kvalitāte ir pietiekama, lai ticamā veidā identificētu attiecināmo platību (sk. 3.38. un 3.39. punktu);

| c) | Ja Komisija atklāj šādas nepilnības, tā izsaka dalībvalstij ieteikumus to labošanai, un, veicot atbilstības pārbaudes procedūras, tiek piemērotas finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES finanšu intereses. |
| --- | --- |

c)

| d) | apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to (sk. 3.46. un 3.47. punktu). |
| --- | --- |

d)

apliecinātājiestādes pienācīgi kontrolē pārbaužu kvalitāti un ziņo par to (sk. 3.46. un 3.47. punktu).

| d) | Komisija uzskata, ka vispārējā struktūra un ziņošanas prasības attiecībā uz pārbaudēm uz vietas, ko veic sertifikācija struktūras, ir pienācīgas (skatīt arī atbildi par 3.46. un 3.47. punktu). Līdz ar to Komisijas pamatnostādnēs sertifikācija struktūrām 2011. finanšu gadam izmaiņas nav paredzamas. Tomēr Komisija turpinās uzraudzīt sertifikācijas struktūru darba kvalitāti. |
| --- | --- |

d)

| 3.59. | Lauku attīstības jomā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm novērst konstatētās nepilnības, it īpaši uzlabot to pārbaužu efektivitāti, ar kurām pārbauda IAKS neaptvertos pasākumus. |
| --- | --- |

3.59.

Lauku attīstības jomā Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm novērst konstatētās nepilnības, it īpaši uzlabot to pārbaužu efektivitāti, ar kurām pārbauda IAKS neaptvertos pasākumus.

| 3.59. | Komisija uzskata, ka lauku attīstības pārvaldības un kontroles sistēmas uzlabošanā ir sperts liels solis uz priekšu un ka to pierāda lejupejošā kļūdu īpatsvara tendence, jo īpaši IAKS neaptvertajiem pasākumiem, kuros saskaņā ar dalībvalstu kontroles statistikas rādītājiem kļūdu īpatsvars 2010. gadā bija ievērojami zem būtiskuma sliekšņa, kas ir 2 %. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | Visbeidzot, Komisijai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības jomā konstatētās problēmas. |
| --- | --- |

3.60.

Visbeidzot, Komisijai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi, lai atrisinātu vides, zivsaimniecības, veselības un patērētāju aizsardzības jomā konstatētās problēmas.

| 3.60. | Komisija pārbaudīs Palātas identificētās kļūdas, lai noteiktu, vai tās rodas sistēmisku nepilnību rezultātā, un, ja tās rodas sistēmisku nepilnību rezultātā, veiks pasākumus to novēršanai. Turklāt, ierosinot jaunas izdevumu programmas, Komisija, saglabājot pienācīgu kontroles līmeni, centīsies vienkāršot noteikumus. Mērķis ir iedrošināt potenciālos finansējuma saņēmējus pieteikties uz ES finanšu atbalstu un samazināt kļūdas un saņēmēju, Komisijas un dalībvalstu administratīvo slogu. Īstenojot dalītu pārvaldību, dalībvalstīm būs jānodrošina, ka valsts attiecināmības noteikumi ir skaidri, vienkārši un efektīvi kontrolēti, lai tādējādi samazinātu kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

3.60.

---

(1)  39. pants Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

(2)  Padomes 2005. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.).

(3)  Izņemot konkrētus pasākumus, proti, veicināšanas pasākumus un augļu programmu skolām, ko līdzfinansē.

(4)  Katra lauksaimnieka tiesību skaitu un vērtību aprēķina valstu iestādes atbilstoši kādam no modeļiem, kas paredzēti ES tiesību aktos. Saskaņā ar vēsturisko modeli katram lauksaimniekam piešķir tiesības, pamatojoties uz vidējo saņemtā atbalsta summu un uz atsauces periodā – no 2000. gada līdz 2002. gadam – lauksaimniecībā izmantoto platību. Saskaņā ar reģionālo modeli visām reģiona tiesībām ir viena un tā pati vienotas likmes vērtība, bet lauksaimniekam tiesības piešķir par katru pirmajā pieprasījuma iesniegšanas gadā deklarēto attiecināmo hektāru. Jauktajā modelī apvienots vēsturiskais elements ar vienotu likmi, un, ja modelis ir dinamisks, vēsturiskā daļa katru gadu samazinās, līdz dominē vienotas likmes sistēma.

(5)  Bulgārija, Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Polija, Rumānija, Slovākija un Ungārija.

(6)  Šo summu veido izdevumi iepriekšējam programmu posmam, kā arī pirmspievienošanās instrumentiem.

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).

(8)  Lai gan LLVS standarti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 III pielikumā, attiecas uz visām dalībvalstīm, likumā noteiktās pārvaldības prasības (LNPP), kas minētas šīs regulas II pielikumā, ir obligātas tikai ES-15 dalībvalstīs. ES-10 dalībvalstīm LNPP pakāpeniski tiek ieviestas no 2009. līdz 2013. gadam, bet ES-2 dalībvalstīm – no 2012. līdz 2014. gadam.

(9)  Saskaņā ar 66. un 67. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.) samazinājuma līmenis par LNPP vai LLVS neievērošanu var svārstīties no 1 % līdz 5 % nolaidības gadījumā, bet apzinātas neatbilstības gadījumā atbalstu var arī pilnībā noraidīt.

(10)  Sk. Regulas (EK) Nr. 73/2009 1. pantu un 2. panta a) un c) punktu.

(11)  Maksājumu aģentūru skaits: 2010. finanšu gada sākumā 82, 2010. finanšu gada beigās 81 (avots: Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD Gada darbības pārskats, 32. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 614/2007 (OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp.).

(13)  Zivsaimniecības virzības finansēšanas instruments (ZVFI) jaunajā programmu posmā (2007.–2013. g.) ir aizstāts ar EZF – Padomes Regula (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).

(14)  Šī summa ietver izdevumus par iepriekšējiem programmu posmiem, tas īpaši attiecas uz ZVFI.

(15)  Līdzekļi pārdalīti citām programmām ar vispārēju apropriāciju pārnešanu.

(16)  Kļūdu aplēsē Palāta piemēroja svērto metodi Nīderlandes un Čehijas Republikas darījumu parauga rezultātiem, lai attiecīgi atspoguļotu Nīderlandes un Čehijas Republikas KLP izdevumu daļu.

(17)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 0,8 % līdz 3,8 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(18)  Saskaņā ar pašreizējo pieeju avansa maksājumi neietilpst parauga kopā. Lai gan šie maksājumi ir nepareizi, tie neietekmē galasaņēmējiem izmaksāto summu pareizību.

(19)  Šī summa ir daļa no kopējiem maksājumiem šai dalībvalstij. Kopējie maksājumi bija 21,6 miljoni EUR par 9 894 tonnām intervences sviesta.

(20)  Pretendentus aicina iesniegt produkta piegādes piedāvājumus apmaiņā pret sviestu no intervences krājumiem.

(21)  5. panta 2. punkts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1111/2009 (OV L 306, 20.11.2009., 5. lpp.).

(22)  Regulas (EK) Nr. 1111/2009 7. apsvērums.

(23)  Kopējā summa, kas no ES budžeta jāsedz par 9 894 tonnu sviesta transportēšanu, bija 0,9 miljoni EUR.

(24)  Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2009 par ES pārtikas palīdzību trūcīgām personām Palāta jau norādīja, ka bartera kārtību, kurā izmanto intervences krājumus, uzskata par nepiemērotu, jo tā ne vienmēr garantē pārredzamību, ne vienmēr ir rentabla, un ka tā ir jāpārtrauc.

(25)  Regula (EK) Nr. 73/2009 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1122/2009 (OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.).

(26)  Komisijas 2006. gada 7. decembra Regula (EK) Nr. 1975/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku attīstības atbalsta pasākumiem (OV L 368, 23.12.2006., 74. lpp.).

(27)  Regulas (EK) Nr. 1975/2006 11. pants un Regulas (EK) Nr. 796/2004 24. pants.

(28)  Regulas (EK) Nr. 73/2009 17. pantā ir noteikts, ka lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmu izveido, pamatojoties uz kartēm vai zemesgrāmatas aktiem, vai citiem kartogrāfiskiem materiāliem. Izmanto elektroniskas ģeogrāfiskās informācijas sistēmas metodes, vēlams, ietverot tajās ortofotografēšanu no gaisa vai kosmosa, ar vienotu standartu, kas garantē precizitāti, kura līdzvērtīga kartogrāfijai mērogā 1:10 000.

(29)  2. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1120/2009 (OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp.) ir noteikts, ka pastāvīgas ganības ir zeme, ko izmanto stiebrzāļu vai cita veida zāles lopbarības dabiskai audzēšanai vai kultivējot. Tas nozīmē, ka platības, kuras neklāj zālaugi, proti, meži, akmeņi, dīķi, takas, neietilpst pastāvīgo ganību platībā, un tāpēc tās ir jāizslēdz no attiecināmās platības, kas definēta Regulas (EK) Nr. 73/2009 34. panta 2. punktā un 2. panta h) punktā.

(30)  Šīm nepilnībām Nīderlandē ir tikai neliela ietekme, un Nīderlandes valsts iestādes 2010. pieprasījumu gadā jau ir veikušas pienācīgu koriģējošu darbību.

(31)  Lauku attīstības pasākumiem 2007.–2013. gada programmu posmam detalizētas administratīvo pārbaužu prasības ir noteiktas Regulā (EK) Nr. 1975/2006.

(32)  Minēts Regulas (EK) Nr. 1975/2006 II sadaļā.

(33)  Regulas (EK) Nr. 1975/2006 12. pants un Regulas (EK) Nr. 1122/2009 30. pants.

(34)  Īpašais ziņojums Nr. 8/2011.

(35)  Reizi mēnesī ELGF un reizi ceturksnī ELFLA.

(36)  Īpašais ziņojums Nr. 7/2010.

(37)  Sk. 3.4. piemēru.

(38)  Grieķija un Nīderlande.

(39)  Bulgārija un Rumānija.

(40)  Aprēķins pamatots ar informāciju, ko sniegušas visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Portugāli, kuras nespēja izpildīt jaunās ziņošanas prasības attiecībā uz finansiāli svarīgiem lauksaimniecības un vides pasākumiem. Tomēr, pat ja šīm divām dalībvalstīm kļūdu īpatsvars būtu lielāks nekā vidējais, to ietekme, visticamāk, nepalielinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru lauku attīstībai kopumā virs 2 % būtiskuma sliekšņa.

(41)  Administratīvo izdevumu revīzija aprakstīta 7. nodaļā.

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

3.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS JOMĀ

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELGF | Lauku attīstība | SANCO, ENV, MARE | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE (1) |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2)
   (3) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| Kļūdu nav | 73 % | (107) | 50 % | (40) | 33 % | (4) | 63 % | (151) | 73 % | 68 % | 69 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 27 % | (39) | 50 % | (40) | 67 % | (8) | 37 % | (87) | 27 % | 32 % | 31 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Starpposma/galīgie maksājumi | 100 % | (39) | 100 % | (40) | 100 % | (8) | 100 % | (87) | 100 % | 100 % | 100 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 26 % | (10) | 48 % | (19) | 50 % | (4) | 38 % | (33) | 36 % | 32 % | 36 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas: | 74 % | (29) | 52 % | (21) | 50 % | (4) | 62 % | (54) | 64 % | 68 % | 64 % |
| attiecināmības kļūdas | 3 % | (1) | 48 % | (10) | 100 % | (4) | 28 % | (15) | 17 % | 20 % | 36 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 2 % | 3 % |
| precizitātes kļūdas | 97 % | (28) | 52 % | (11) | 0 % | (0) | 72 % | (39) | 81 % | 78 % | 61 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME (4) |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 2,3 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,8 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 3,8 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

ELGF

Lauku attīstība

SANCO, ENV, MARE

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE (1)

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

146

80

12

238

241

204

196

avansi

0

0

0

0

0

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

146

80

12

238

241

204

196

PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2)
   (3)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

Kļūdu nav

73 %

(107)

50 %

(40)

33 %

(4)

63 %

(151)

73 %

68 %

69 %

Viena vai vairākas kļūdas

27 %

(39)

50 %

(40)

67 %

(8)

37 %

(87)

27 %

32 %

31 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

0 %

0 %

Starpposma/galīgie maksājumi

100 %

(39)

100 %

(40)

100 %

(8)

100 %

(87)

100 %

100 %

100 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

26 %

(10)

48 %

(19)

50 %

(4)

38 %

(33)

36 %

32 %

36 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas:

74 %

(29)

52 %

(21)

50 %

(4)

62 %

(54)

64 %

68 %

64 %

attiecināmības kļūdas

3 %

(1)

48 %

(10)

100 %

(4)

28 %

(15)

17 %

20 %

36 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

2 %

3 %

precizitātes kļūdas

97 %

(28)

52 %

(11)

0 %

(0)

72 %

(39)

81 %

78 %

61 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME (4)

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

2,3 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,8 %

Augstākais kļūdu līmenis

3,8 %

---

(1)  Šīs daļas tabulā attiecas tikai uz 3.16. punkta pirmajā ievilkumā minēto paraugu un neattiecas uz darījumiem, kuri pārbaudīti saskaņoto revīziju sistēmā.

(2)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos segmentos.

(3)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

(4)  Saskaņoto revīziju sistēmā pārbaudīto darījumu pārbaudes rezultāti ir iekļauti kļūdu īpatsvara aprēķināšanā.

3.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS UN UN DABAS RESURSU JOMĀ

3.2.1.   Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (IAKS). ELGF

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Shēma | Ar IAKS saistītie izdevumi


  (= valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)


  (EUR 1 000) | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | LLVS/savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija
  (Lejassaksija) | VMS | 5 770 254 | efektīvas | daļēji efektīvas
  C | daļēji efektīvas
  b | efektīvas |
| Vācija
  (Saksija) | VMS | 5 770 254 | efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas
  b | efektīvas |
| Spānija
  (Kastīlija-Lamanča) | VMS | 4 858 043 | daļēji efektīvas
  1, 2, 3, 4 | daļēji efektīvas
  A, B | efektīvas | daļēji efektīvas |
| Spānija
  (Estremadura) | VMS | 4 858 043 | daļēji efektīvas
  1, 4, 5, 6 | daļēji efektīvas
  C | daļēji efektīvas
  a | daļēji efektīvas |
| Apvienotā Karaliste
  (Velsa) | VMS | 3 985 895 | efektīvas | daļēji efektīvas
  B, D | daļēji efektīvas
  b | efektīvas |
| Nīderlande | VMS | 853 090 | efektīvas | daļēji efektīvas
  D | daļēji efektīvas
  a | efektīvas |
| NB! Kopējais novērtējums nevar būt labāks par administratīvo procedūru un kontroles mehānismu novērtējumu.







  1 | Nav ticami identificētas nettiecināmās platības pastāvīgajās ganībās, kuras klāj koki. |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Shēma

Ar IAKS saistītie izdevumi

(= valstij noteiktais maksimālais apjoms, Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikums)

(EUR 1 000)

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana

LLVS/savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Vācija

(Lejassaksija)

VMS

5 770 254

efektīvas

daļēji efektīvas

C

daļēji efektīvas

b

efektīvas

Vācija

(Saksija)

VMS

5 770 254

efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

b

efektīvas

Spānija

(Kastīlija-Lamanča)

VMS

4 858 043

daļēji efektīvas

1, 2, 3, 4

daļēji efektīvas

A, B

efektīvas

daļēji efektīvas

Spānija

(Estremadura)

VMS

4 858 043

daļēji efektīvas

1, 4, 5, 6

daļēji efektīvas

C

daļēji efektīvas

a

daļēji efektīvas

Apvienotā Karaliste

(Velsa)

VMS

3 985 895

efektīvas

daļēji efektīvas

B, D

daļēji efektīvas

b

efektīvas

Nīderlande

VMS

853 090

efektīvas

daļēji efektīvas

D

daļēji efektīvas

a

efektīvas

NB! Kopējais novērtējums nevar būt labāks par administratīvo procedūru un kontroles mehānismu novērtējumu.

1

Nav ticami identificētas nettiecināmās platības pastāvīgajās ganībās, kuras klāj koki.

| 2 | Nav pareizi piemēroti sodi par pārāk lielas platības deklarēšanu. |
| --- | --- |

2

Nav pareizi piemēroti sodi par pārāk lielas platības deklarēšanu.

| 3 | Nav pareizi piemēroti sodi par pārāk mazas platības deklarēšanu. |
| --- | --- |

3

Nav pareizi piemēroti sodi par pārāk mazas platības deklarēšanu.

| 4 | Nepareizi apstrādāti pieprasījumu grozījumi. |
| --- | --- |

4

Nepareizi apstrādāti pieprasījumu grozījumi.

| 5 | ZGIS nav pareizi atjaunināta pēc pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

5

ZGIS nav pareizi atjaunināta pēc pārbaudēm uz vietas.

| 6 | Acīmredzamās kļūdas jēdziens nav pareizi piemērots. |
| --- | --- |

6

Acīmredzamās kļūdas jēdziens nav pareizi piemērots.

| A | Pārbaudītās kopas saistīšana ar risku vai nejaušo atlasi kontroles statistikā ir izdarīta ex post. |
| --- | --- |

A

Pārbaudītās kopas saistīšana ar risku vai nejaušo atlasi kontroles statistikā ir izdarīta ex post.

| B | Ātrus lauka apmeklējumus uzskata par pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

B

Ātrus lauka apmeklējumus uzskata par pārbaudēm uz vietas.

| C | Attiecināmā platība laukaugu grupai nav pareizi noteikta. |
| --- | --- |

C

Attiecināmā platība laukaugu grupai nav pareizi noteikta.

| D | Pārbaudes uz vietas nav veiktas pietiekami kvalitatīvi. |
| --- | --- |

D

Pārbaudes uz vietas nav veiktas pietiekami kvalitatīvi.

| a | Nepietiekamas valsts LLVS prasības attiecībā uz pļavām un liesām ganībām. |
| --- | --- |

a

Nepietiekamas valsts LLVS prasības attiecībā uz pļavām un liesām ganībām.

| b | Nav pienācīgu prasību par tās zemes uzturēšanu, uz kuras ir pārtraukta lauksaimnieciskā ražošana. |
| --- | --- |

b

Nav pienācīgu prasību par tās zemes uzturēšanu, uz kuras ir pārtraukta lauksaimnieciskā ražošana.

3.2.2.   Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums. Lauku attīstības joma

| Dalībvalsts


  (maksājumu aģentūra) | Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte | Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana | LLVS/savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francija | neefektīva
  1, 2, 3 | daļēji efektīva
  A, B, C | daļēji efektīva
  c | neefektīva |
| Vācija
  (Meklenburga-Priekšpomerānija) | efektīva | efektīva | daļēji efektīva
  b | efektīva |
| Itālija
  (Toskāna) | daļēji efektīva
  2, 3 | daļēji efektīva
  A, B, C | daļēji efektīva
  a | daļēji efektīva |
| Latvija | neefektīva
  2, 3, 4 | efektīva | efektīva
  d | neefektīva |
| Polija | daļēji efektīva
  2, 3, 4 | efektīva
  B | daļēji efektīva
  b | daļēji efektīva |
| Portugāle | daļēji efektīva
  3, 4 | daļēji efektīva
  B, C, D | daļēji efektīva
  a | daļēji efektīva |
| Rumānija | daļēji efektīva
  2, 3, 4 | daļēji efektīva
  3, C | daļēji efektīva | daļēji efektīva |
| Apvienotā Karaliste (Skotija) | daļēji efektīva
  1 | daļēji efektīva
  1, C, D | daļēji efektīva
  1, c, d | daļēji efektīva |
| Čehijas Republika | daļēji efektīva
  2, 3, 5 | daļēji efektīva
  C, E, a | daļēji efektīva
  a, c, e, E | daļēji efektīva |
| 1 | Maksājumi veikti pirms obligāto pārbaužu pabeigšanas. |

Dalībvalsts

(maksājumu aģentūra)

Administratīvās procedūras un kontroles mehānismi pareizu maksājumu nodrošināšanai, tostarp datubāzu kvalitāte

Pārbaudes uz vietas – metodoloģija, atlase, izpilde, kvalitātes kontrole un konkrētu rezultātu paziņošana

LLVS/savstarpējās atbilstības īstenošana un kontrole

Kopvērtējums

Francija

neefektīva

1, 2, 3

daļēji efektīva

A, B, C

daļēji efektīva

c

neefektīva

Vācija

(Meklenburga-Priekšpomerānija)

efektīva

efektīva

daļēji efektīva

b

efektīva

Itālija

(Toskāna)

daļēji efektīva

2, 3

daļēji efektīva

A, B, C

daļēji efektīva

a

daļēji efektīva

Latvija

neefektīva

2, 3, 4

efektīva

efektīva

d

neefektīva

Polija

daļēji efektīva

2, 3, 4

efektīva

B

daļēji efektīva

b

daļēji efektīva

Portugāle

daļēji efektīva

3, 4

daļēji efektīva

B, C, D

daļēji efektīva

a

daļēji efektīva

Rumānija

daļēji efektīva

2, 3, 4

daļēji efektīva

3, C

daļēji efektīva

daļēji efektīva

Apvienotā Karaliste (Skotija)

daļēji efektīva

1

daļēji efektīva

1, C, D

daļēji efektīva

1, c, d

daļēji efektīva

Čehijas Republika

daļēji efektīva

2, 3, 5

daļēji efektīva

C, E, a

daļēji efektīva

a, c, e, E

daļēji efektīva

1

Maksājumi veikti pirms obligāto pārbaužu pabeigšanas.

| 2 | Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, pielaides noteikumi, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi). |
| --- | --- |

2

Nepareizi noteikumi, aprēķini un maksājumi (pārmaksājumi, pielaides noteikumi, neattiecināmi izdevumi, samazinājumi).

| 3 | Pierādījumu trūkums, nepilnības un neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes. |
| --- | --- |

3

Pierādījumu trūkums, nepilnības un neefektīvas attiecināmības nosacījumu un saistību pārbaudes.

| 4 | Nav pienācīgas sistēmas, lai novērtētu ierosināto izmaksu pamatotību. |
| --- | --- |

4

Nav pienācīgas sistēmas, lai novērtētu ierosināto izmaksu pamatotību.

| 5 | Nav veiktas pilnīgi vai daļēji atsaukto atbalsta pieprasījumu administratīvās pārbaudes. |
| --- | --- |

5

Nav veiktas pilnīgi vai daļēji atsaukto atbalsta pieprasījumu administratīvās pārbaudes.

| A | Nav izvērtēti rezultāti, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un nav palielināts pārbaudāmo saņēmēju paraugs. |
| --- | --- |

A

Nav izvērtēti rezultāti, kas iegūti pārbaudēs uz vietas, un nav palielināts pārbaudāmo saņēmēju paraugs.

| B | Nepilnības metožu izvēlē, nav ievērots obligātais minimālais līmenis pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

B

Nepilnības metožu izvēlē, nav ievērots obligātais minimālais līmenis pārbaudēm uz vietas.

| C | Trūkumi saistībā ar veikto pārbaužu uz vietas un ex post pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

C

Trūkumi saistībā ar veikto pārbaužu uz vietas un ex post pārbaužu kvalitāti.

| D | Kavēšanās un neatbilstības saistībā ar Komisijai paziņotajiem statistikas datiem un pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

D

Kavēšanās un neatbilstības saistībā ar Komisijai paziņotajiem statistikas datiem un pārbaužu rezultātiem.

| E | Noteikumi par sankcijām neatbilst ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

E

Noteikumi par sankcijām neatbilst ES tiesību aktiem.

| a | Pārbaudes veiktas ar kavēšanos, un to sadalījums gada laikā nav vienmērīgs. |
| --- | --- |

a

Pārbaudes veiktas ar kavēšanos, un to sadalījums gada laikā nav vienmērīgs.

| b | Noteikumi par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju nav ievēroti, un nav ievērota obligātā paziņošanas prasība. |
| --- | --- |

b

Noteikumi par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju nav ievēroti, un nav ievērota obligātā paziņošanas prasība.

| c | Nav izvērtētas konstatētās neatbilstības, un pārbaudītajos kontroles ziņojumos ir pretrunas. |
| --- | --- |

c

Nav izvērtētas konstatētās neatbilstības, un pārbaudītajos kontroles ziņojumos ir pretrunas.

| d | Nav sasniegts obligātais pārbaužu līmenis (7. LNPP), un statistikas dati par savstarpējās atbilstības pārbaudēm nesaskan. |
| --- | --- |

d

Nav sasniegts obligātais pārbaužu līmenis (7. LNPP), un statistikas dati par savstarpējās atbilstības pārbaudēm nesaskan.

| e | Nav pienācīgu valsts LLVS standartu. |
| --- | --- |

e

Nav pienācīgu valsts LLVS standartu.

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daļēji efektīva | daļēji efektīva | daļēji efektīva | daļēji efektīva |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

daļēji efektīva

daļēji efektīva

daļēji efektīva

daļēji efektīva

3.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācija (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| AGRI | Ar atrunām | Nopietnas IAKS nepilnības Bulgārijā, Portugālē un Rumānijā. | Atrunu paturēšana spēkā atbilst Palātas konstatējumiem šajās dalībvalstīs.
  Lauksaimniecības ĢD 2009. gada darbības pārskata ticamības deklarācijā bija atruna par izdevumiem 2. ass lauku attīstības pasākumiem (vides un lauku ainavas uzlabošana) 2007.–2013. gada programmu posmā. Šo atrunu Lauksaimniecības ĢD 2010. gada darbības pārskatā nesaglabāja. Palāta uzskata, ka šī atruna bija jāpatur spēkā, jo:






  a) | Komisijas metodoloģija kļūdu koeficienta aprēķināšanai nebija pilnībā pārredzama un balstījās uz vairākām izvēlēm. Varēja izdarīt dažādas izvēles, kuras būtu novedušas pie kļūdu koeficienta, kas pārsniedz 2 % slieksni; |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācija (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

AGRI

Ar atrunām

Nopietnas IAKS nepilnības Bulgārijā, Portugālē un Rumānijā.

Atrunu paturēšana spēkā atbilst Palātas konstatējumiem šajās dalībvalstīs.

Lauksaimniecības ĢD 2009. gada darbības pārskata ticamības deklarācijā bija atruna par izdevumiem 2. ass lauku attīstības pasākumiem (vides un lauku ainavas uzlabošana) 2007.–2013. gada programmu posmā. Šo atrunu Lauksaimniecības ĢD 2010. gada darbības pārskatā nesaglabāja. Palāta uzskata, ka šī atruna bija jāpatur spēkā, jo:

a)

Komisijas metodoloģija kļūdu koeficienta aprēķināšanai nebija pilnībā pārredzama un balstījās uz vairākām izvēlēm. Varēja izdarīt dažādas izvēles, kuras būtu novedušas pie kļūdu koeficienta, kas pārsniedz 2 % slieksni;

| b) | kļūdu īpatsvara aprēķināšanai izmantotie dati atklāja nepilnības un dažos gadījumos nebija ticami. Tika konstatēts, ka dalībvalstu kontroles statistikas datu kvalitāte nebija pietiekama. |
| --- | --- |

b)

kļūdu īpatsvara aprēķināšanai izmantotie dati atklāja nepilnības un dažos gadījumos nebija ticami. Tika konstatēts, ka dalībvalstu kontroles statistikas datu kvalitāte nebija pietiekama.

B

B

CLIMA

Ar atrunām

Atruna uz reputācijas pamata attiecas uz ievērojamiem drošības pārkāpumiem, kas atklāti ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas valstu reģistros.

A

ENV

Bez atrunām

Vides ĢD nebija saglabājis savu atrunu, lai gan ex post revīzijās konstatētais kļūdu īpatsvars, kura dēļ 2009. gadā atrunu formulēja, bija palielinājies no 5,97 % līdz 7,14 %. Vides ĢD to pamatoja ar pieņēmumu par paraugu ņemšanas metodes ietekmi uz kļūdu īpatsvaru, taču to nevarēja pierādīt.

B

MARE

Ar atrunām

Pārvaldības un kontroles sistēmas ZVFI darbības programmām Vācijā, 1. mērķis.

Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD atcēla savu atrunu attiecībā uz AK – Velsu un ielejām, lai gan AK iestādes korekciju pilnībā nebija pieņēmušas.

B

B

SANCO

Bez atrunām

Lai gan Palātas un Iekšējā revīzijas dienesta revīzijas atklāja nozīmīgas nepilnības, Veselības un patērētāju ĢD atrunu neformulēja.

B

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

3.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE LAUKSAIMNIECĪBAS UN DABAS RESURSU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008. un 2009. | Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir jānovērš šādi trūkumi (2009. gada pārskata 3.73. punkts (1)): | | | |
| a) | jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pilnīgums (ar jaunākajām ortofotogrāfijām); |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

2008. un 2009.

Palāta iesaka novērst konstatētās sistēmu nepilnības. Tādēļ saistībā ar VMS un VPMS pēc iespējas ātrāk ir jānovērš šādi trūkumi (2009. gada pārskata 3.73. punkts (1)):

a)

jālikvidē sistēmas nepilnības, kuru dēļ rodas kļūdas saistībā ar neattiecināmu zemi vai pārāk lielu platību deklarēšanu, kā arī nepareizas tiesības. Īpaši jāuzlabo ZGIS reģistrēto datu ticamība un pilnīgums (ar jaunākajām ortofotogrāfijām);

Sākot no 2010. pieprasījumu gada, ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 146/2010 ieviesa prasību dalībvalstīm katru gadu novērtēt to ZGIS kvalitāti. Šā novērtējuma rezultāts un iespējamās koriģējošās darbības katru gadu ir jāpaziņo Komisijai.

Attiecībā uz tiesību datubāzes ticamību jaunā regula nosaka, ka tiesības, kas piešķirtas līdz 2009. gadam, uzskatāmas par likumīgām un pareizām 2010. pieprasījumu gadam.

| a) | Komisija piekrīt Palātas vērtējumam. Tā turpinās uzraudzīt rezultātus turpmākajos gados. |
| --- | --- |

a)

Šī jaunā prasība ir lietderīgs solis uz to, lai panāktu labāku ZGIS kvalitāti dalībvalstīs. Turpmākajās revīzijās Palāta sekos, kā tiek īstenota šī prasība.

Palāta atzinīgi vērtē jauno noteikumu, kas ievieš juridisku noteiktību.

| b) | jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai visas IAKS datubāzes sniegtu ticamu un pilnīgu revīzijas izsekojamību par visiem veiktajiem grozījumiem;

Nekādi uzlabojumi nav veikti.

| b) | Savu revīziju ietvarā Komisija izsaka ieteikumus dalībvalstīm nepārtrauktai situācijas uzlabošanai. Gadu gaitā revīziju rezultāti rāda informācijas kvalitātes attīstību datubāzēs. |
| --- | --- |

b)

| c) | skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS; |
| --- | --- |

c)

skaidrāk jāformulē un jāpieņem vēl stingrāki noteikumi, lai ES tiešo atbalstu nevarētu izmaksāt pretendentiem, kuri neizmanto zemi ne lauksaimniecībai, ne arī uztur to LLVS;

Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 paredz, ka, sākot no 2010. gada, dalībvalstis var izstrādāt pienācīgus objektīvus un nediskriminējošus kritērijus, lai nodrošinātu, ka nekādi tiešie maksājumi netiek piešķirti fiziskai vai juridiskai personai:

| a) | kuras lauksaimnieciskā darbība veido tikai nenozīmīgu daļu šīs personas kopējā saimnieciskajā darbībā; vai |
| --- | --- |

a)

kuras lauksaimnieciskā darbība veido tikai nenozīmīgu daļu šīs personas kopējā saimnieciskajā darbībā; vai

| b) | kuras pamatnodarbošanās vai uzņēmuma inventārs neatbilst lauksaimnieciskās darbības veikšanai. |
| --- | --- |

b)

kuras pamatnodarbošanās vai uzņēmuma inventārs neatbilst lauksaimnieciskās darbības veikšanai.

| c) | Palātas aplūkotais lauksaimnieka definīcijas jautājums tiks izskatīts KLP pēc 2013. gada ietvarā, kā minēts Komisijas 2010. gada 18. novembra paziņojumā “KLP 2020. gada perspektīvā”. |
| --- | --- |

c)

Tā kā šī prasība ir atstāta dalībvalstu ziņā, Palāta uzskata, ka joprojām pastāv risks veikt maksājumus prasītājiem, kuri nedz izmanto zemi lauksaimniecībā, nedz uztur to LLVS.

2008. un 2009.

| d) | jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu. |
| --- | --- |

d)

jānosaka ES minimālās gada uzturēšanas prasības pļavām, par kurām var prasīt ES tiešo atbalstu.

Nekādi uzlabojumi nav veikti.

| d) | Pašreizējā sistēma paredz vienotu tiesisko regulējumu, kura ietvarā katra dalībvalsts ir atbildīga par LLVS uzturēšanas kritēriju definēšanu. Tādējādi tiek nodrošināts, ka tiek ņemtas vērā dažādās lauksaimniecības jomas un tradīcijas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

d)

Lauku attīstības jomā vēl vairāk jāvienkāršo noteikumi un nosacījumi (2009. gada pārskata 3.74. punkts un 2008. gada pārskata 5.66. punkts).

2010. gadā vienkāršošanai bija pievērsta nopietna uzmanība. Papildus daudz vispārīgākām diskusijām debatēs par KLP nākotni saistībā ar otro pīlāru tika veikti turpmāk minētie pasākumi. Vienkāršošana tika apspriesta sešās no astoņām lauku attīstības komitejas sanāksmēm, kas notika 2010. gadā. Šīs diskusijas balstījās uz dalībvalstu ieguldījumu un Komisijas sagatavotajiem darba dokumentiem. Galvenais jautājums šajās diskusijās bija attiecināmības noteikumi. Šos pašus jautājumus izskatīja arī vienkāršošanas ekspertu grupā. 2010. gada septembrī notika seminārs par “2007.–2013. gada lauku attīstības programmu labas pārvaldības nodrošināšanu”. Papildus tam tika sākts pētījums par lieku birokrātiju otrā pīlāra līdzekļu saņēmējiem, un tā mērķis ir samazināt ar lauku attīstību saistīto administratīvo slogu.

Atbildot par 39 vienkāršojumu ieteikumu sarakstu, ko dalībvalstis iesniedza Padomes sanāksmes laikā 2009. gada aprīlī, Komisija veica turpmāk minētās ar vienkāršošanu saistītās darbības.

Pirmkārt, 2010. gada oktobrī Komisija pieņēma priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005, lai:

| — | samazinātu lauku attīstības uzraudzības ziņojumu skaitu no trim uz diviem, |
| --- | --- |

—

samazinātu lauku attīstības uzraudzības ziņojumu skaitu no trim uz diviem,

| — | veicinātu pielāgotus saimniecību konsultāciju pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

veicinātu pielāgotus saimniecību konsultāciju pakalpojumus,

| — | ļautu dalībvalstīm piemērot pēcpārbaudes nelielu pārkāpumu gadījumos un de minimis noteikumu, tikai balstoties uz risku paraugu, nevis 100 % sistemātiskām pārbaudēm. |
| --- | --- |

—

ļautu dalībvalstīm piemērot pēcpārbaudes nelielu pārkāpumu gadījumos un de minimis noteikumu, tikai balstoties uz risku paraugu, nevis 100 % sistemātiskām pārbaudēm.

Šobrīd šis priekšlikums atrodas starp EP un Padomi.

Otrkārt, arī atbildot par 39 vienkāršojumu ieteikumu sarakstu, pārstrādāšanas kontekstā (Regula (ES) Nr. 65/2011) ir skaidroti noteikumi par kontroles procedūrām un savstarpējo atbilstību un precizētas īstenošanas noteikumu prasības.

Citi nozīmīgi vienkāršošanas centieni lauku attīstības jomā ir saistīti ar nākamo plānošanas periodu; tas skaidrojams ar faktu, ka programmu īstenošanas laikā ir grūti ieviest nopietnas izmaiņas.

Visbeidzot, tiklīdz būs zināmi pētījuma rezultāti par otrā pīlāra administratīvo slogu, Komisija un dalībvalstis tos varēs ņemt vērā, lai vēl vairāk samazinātu birokrātiju, ar ko saskaras finansējuma saņēmēji.

2010. gadā tika ieguldītas vērā ņemamas pūles, lai apspriestu un analizētu noteikumu un nosacījumu vienkāršošanu. Tas būs noderīgs ieguldījums lauku attīstības racionalizēšanai nākamajā programmu posmā. Taču pašreizējā programmu posmā tas vēl nav novedis pie konkrētiem vienkāršošanas pasākumiem.

2008. un 2009.

Visbeidzot, kopā ar attiecīgajām valstu iestādēm efektīvi jārīkojas, lai izvairītos no neattiecināmu izdevumu atmaksāšanas zivsaimniecības projektos (2009. gada pārskata 3.76. punkts (2)).

Attiecināmo izdevumu kontroles mehānismi, kas paredzēti saskaņā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu, ir pilnveidoti salīdzinājumā ar kontroles mehānismiem, ko īstenoja saskaņā ar iepriekšējo Zivsaimniecības virzības finanšu instrumentu.

Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD veiktās revīzijas laikā 2010. gadā netika konstatētas būtiskas neattiecināmo izdevumu summas.

Turpmākajās revīzijās Palāta ņems vērā pārskatīto kontroles kārtību.

Iekšējā kontrolē, kas attiecas uz maksājumiem dzīvnieku slimību apkarošanas un uzraudzības programmās dalībvalstīs, skaidri jānošķir pienākumi starp Komisijas dienestiem un jāizstrādā pienācīgas oficiālās kontroles procedūras (2009. gada pārskata 3.76. punkts).

Komisijas dienesti skaidrāk nodalīja funkcijas un sāka īstenot projektu programmu juridiskā pamata vienkāršošanai.

Komisijas Lēmumā 2010/712/ES par finansiālo ieguldījumu izskaušanas programmām jau tika ieviesti skaidrojumi un vienkāršošana. Arī 2012. gadā Komisija ieteiks grozījumus Padomes Lēmumā 90/424/EEK, kurš ir juridisks pamats izskaušanas programmu attaisnojamo izmaksu atlīdzināšanai.

Turpmākajās revīzijās Palāta ņems vērā pārskatīto kontroles kārtību.

---

(1)  Līdzīgi ieteikumi bija formulēti 2008. gada pārskata 5.65. punktā.

(2)  Līdzīgi ieteikumi bija 2008. gada pārskata 5.67. punktā.

---

4. NODAĻA

Kohēzija, enerģētika un transports

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Politikas instrumenti

Riski saistībā ar pareizību

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Iepriekšējo Palātas īpašo ziņojumu ieteikumu pēcpārbaude

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 7/2009 “ “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība”

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Šajā nodaļā ir aprakstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Kohēzija, enerģētika un transports”, kura aptver politikas jomas “04. Nodarbinātība un sociālās lietas”, “06. Enerģētika un transports” un “13. Reģionālā politika”. Tajā ir sniegts pārskats arī par Komisijas veiktajiem pasākumiem saistībā ar ieteikumiem trijos Palātas īpašajos ziņojumos. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Šajā nodaļā ir aprakstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Kohēzija, enerģētika un transports”, kura aptver politikas jomas “04. Nodarbinātība un sociālās lietas”, “06. Enerģētika un transports” un “13. Reģionālā politika”. Tajā ir sniegts pārskats arī par Komisijas veiktajiem pasākumiem saistībā ar ieteikumiem trijos Palātas īpašajos ziņojumos. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  4.1. tabulā
  .

4.1. tabula.   Kohēzija, enerģētika un transports. Galvenā informācija par 2010. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 4 | Nodarbinātība un sociālās lietas | Administratīvie izdevumi | 97 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Sociālais fonds (ESF) | 7 066 | Dalīta |
| Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte | 56 | Centralizēta tieša |
| Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | 155 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai | 104 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA, agrāk ISPA) | 3 | Decentralizēta |
| | 7 481 | |
| 6 | Enerģētika un transports | Administratīvie izdevumi | 153 | Centralizēta tieša |
| Iekšzemes, gaisa un jūras transports | 149 | Centralizēta tieša |
| Eiropas komunikāciju tīkli (TEN) | 858 | Centralizēta tieša |
| Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | 773 | Centralizēta tieša |
| Kodolenerģētika | 237 | Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga |
| Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku un transportu (pamat- programmas) | 226 | Centralizēta tieša |
| Enerģijas un transporta lietotāju drošība un aizsardzība | 3 | Centralizēta tieša |
| ES satelītnavigācijas programmas (EGNOS un Galileo) | 460 | Centralizēta tieša |
| | 2 859 | |
| 13 | Reģionālā politika | Administratīvie izdevumi | 83 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un citi reģionāli pasākumi | 22 091 | Dalīta |
| Kohēzijas fonds (KF) | 7 957 | Dalīta |
| Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA, agrāk ISPA) | 479 | Decentralizēta |
| Solidaritātes fonds | 13 | Netieša |
| | 30 623 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (16) | 333 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 40 630 | |
| No tiem: | — | avansi |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

4

Nodarbinātība un sociālās lietas

Administratīvie izdevumi

97

Centralizēta tieša

Eiropas Sociālais fonds (ESF)

7 066

Dalīta

Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte

56

Centralizēta tieša

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

155

Centralizēta tieša

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai

104

Dalīta

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA, agrāk ISPA)

3

Decentralizēta

7 481

6

Enerģētika un transports

Administratīvie izdevumi

153

Centralizēta tieša

Iekšzemes, gaisa un jūras transports

149

Centralizēta tieša

Eiropas komunikāciju tīkli (TEN)

858

Centralizēta tieša

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

773

Centralizēta tieša

Kodolenerģētika

237

Centralizēta tieša/centralizēta netieša/kopīga

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku un transportu (pamat- programmas)

226

Centralizēta tieša

Enerģijas un transporta lietotāju drošība un aizsardzība

3

Centralizēta tieša

ES satelītnavigācijas programmas (EGNOS un Galileo)

460

Centralizēta tieša

2 859

13

Reģionālā politika

Administratīvie izdevumi

83

Centralizēta tieša

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un citi reģionāli pasākumi

22 091

Dalīta

Kohēzijas fonds (KF)

7 957

Dalīta

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA, agrāk ISPA)

479

Decentralizēta

Solidaritātes fonds

13

Netieša

30 623

Administratīvie izdevumi kopā (16)

333

Pamatdarbības izdevumi kopā

40 630

No tiem:

—

3 074

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

37 556

Maksājumi gadā kopā

40 963

Saistības gadā kopā

55 223

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

| 4.2. | Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (KF) budžetu īsteno daudzgadu programmu posmos. Politikas grupai kopumā maksājumu sadalījums 2010. gadā bija šāds: ERAF (22,1 miljards EUR), ESF (7,1 miljards EUR) un KF (8 miljardi EUR), un tas veidoja vairāk nekā 90 % no pamatdarbības izdevumiem minētajā gadā (1). Maksājumi enerģētikas un transporta jomā 2010. gadā bija 2,9 miljardi EUR. |
| --- | --- |

4.2.

Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (KF) budžetu īsteno daudzgadu programmu posmos. Politikas grupai kopumā maksājumu sadalījums 2010. gadā bija šāds: ERAF (22,1 miljards EUR), ESF (7,1 miljards EUR) un KF (8 miljardi EUR), un tas veidoja vairāk nekā 90 % no pamatdarbības izdevumiem minētajā gadā (1). Maksājumi enerģētikas un transporta jomā 2010. gadā bija 2,9 miljardi EUR.

Politikas grupas īpašās iezīmes

Politikas mērķi

Kohēzijas politika

| 4.3. | Kohēzijas politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī. |
| --- | --- |

4.3.

Kohēzijas politikas mērķis ir stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā, samazinot atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī.

Enerģētika un transports

| 4.4. | Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

4.4.

Enerģētikas un transporta politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus ar drošām, ilgtspējīgām un konkurētspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām un pakalpojumiem, kā arī izstrādāt inovatīvus risinājumus, kas veicina šīs politikas jomas formulēšanu un īstenošanu.

Politikas instrumenti

Reģionālā politika

| 4.5. | Šajā politikas grupā 75 % izdevumu attiecas uz reģionālās politikas jomu. Tos īsteno galvenokārt ERAF un KF (abu fondu izdevumi kopā veidoja 98 % no reģionālās politikas izdevumiem 2010. gadā). ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un – galvenokārt ar finansēšanas vadības instrumentu palīdzību – darbības mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja. |
| --- | --- |

4.5.

Šajā politikas grupā 75 % izdevumu attiecas uz reģionālās politikas jomu. Tos īsteno galvenokārt ERAF un KF (abu fondu izdevumi kopā veidoja 98 % no reģionālās politikas izdevumiem 2010. gadā). ERAF finansē infrastruktūras veidošanu, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, reģionālās ekonomikas attīstības iniciatīvas un – galvenokārt ar finansēšanas vadības instrumentu palīdzību – darbības mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. No Kohēzijas fonda finansē ieguldījumus vides aizsardzības un transporta infrastruktūrā tajās dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā rādītāja.

| 4.6. | Reģionālās politikas īstenošanai izmanto arī reģionālos un pārrobežu sadarbības pasākumus saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un ES Solidaritātes fondu, kurš sniedz atbalstu dalībvalstīm, ja tajās ir notikušas dabas katastrofas. |
| --- | --- |

4.6.

Reģionālās politikas īstenošanai izmanto arī reģionālos un pārrobežu sadarbības pasākumus saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un ES Solidaritātes fondu, kurš sniedz atbalstu dalībvalstīm, ja tajās ir notikušas dabas katastrofas.

Nodarbinātība un sociālās lietas

| 4.7. | Šajā politikas grupā 18 % izdevumu attiecas uz nodarbinātību un sociālajām lietām. Lielāko daļu izdevumu (2010. gadā – 94 %) nodarbinātībai un sociālajām lietām īsteno ESF, kurš finansē ieguldījumus cilvēkresursos, nodrošinot mācības un īstenojot citus pasākumus nodarbinātības veicināšanai. |
| --- | --- |

4.7.

Šajā politikas grupā 18 % izdevumu attiecas uz nodarbinātību un sociālajām lietām. Lielāko daļu izdevumu (2010. gadā – 94 %) nodarbinātībai un sociālajām lietām īsteno ESF, kurš finansē ieguldījumus cilvēkresursos, nodrošinot mācības un īstenojot citus pasākumus nodarbinātības veicināšanai.

| 4.8. | Pārējā izdevumu daļa attiecas uz subsīdijām un dotācijām tām organizācijām, kuras īsteno darbības sociālajā un nodarbinātības jomā, maksājumiem Eiropas Pielāgošanās fondam globalizācijai, kurš sniedz atbalstu darba ņēmējiem ES, ja tie ir zaudējuši darbu sakarā ar nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības sistēmā vai sakarā ar finanšu krīzi, kā arī uz finansējumu Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam. |
| --- | --- |

4.8.

Pārējā izdevumu daļa attiecas uz subsīdijām un dotācijām tām organizācijām, kuras īsteno darbības sociālajā un nodarbinātības jomā, maksājumiem Eiropas Pielāgošanās fondam globalizācijai, kurš sniedz atbalstu darba ņēmējiem ES, ja tie ir zaudējuši darbu sakarā ar nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības sistēmā vai sakarā ar finanšu krīzi, kā arī uz finansējumu Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam.

Izdevumu pārvaldība un kontrole Eiropas Reģionālās attīstības fondā, Eiropas Sociālajā fondā un Kohēzijas fondā

| 4.9. | ERAF, ESF un KF darbību reglamentē kopēji noteikumi, un šos fondus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.9.

ERAF, ESF un KF darbību reglamentē kopēji noteikumi, un šos fondus dalīti pārvalda Komisija un dalībvalstis.

| 4.10. | Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās daudzgadu darbības programmas, kā arī orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts arī ES ieguldījums. Darbības programmās paredzētos projektus īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālas vai valsts iestādes. |
| --- | --- |

4.10.

Komisija apstiprina dalībvalstu ierosinātās daudzgadu darbības programmas, kā arī orientējošos finanšu plānus, kuros ir iekļauts arī ES ieguldījums. Darbības programmās paredzētos projektus īsteno privātpersonas, asociācijas, privāti vai valsts uzņēmumi, kā arī pašvaldības un reģionālas vai valsts iestādes.

| 4.11. | Dalībvalstis uztic atbildību par ikdienas pārvaldību vadošajām iestādēm un starpniekstruktūrām (2). Tās atlasa konkrētus projektus, veic pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu kļūdas izdevumu deklarācijās, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apstiprinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes pirms izdevumu deklarāciju iesniegšanas Komisijai. |
| --- | --- |

4.11.

Dalībvalstis uztic atbildību par ikdienas pārvaldību vadošajām iestādēm un starpniekstruktūrām (2). Tās atlasa konkrētus projektus, veic pārbaudes, lai novērstu, konstatētu un izlabotu kļūdas izdevumu deklarācijās, kā arī pārliecinās, vai projekti patiešām ir īstenoti (“pirmā līmeņa pārbaudes”). Apstiprinātājiestādes pārbauda, vai “pirmā līmeņa pārbaudes” ir veiktas efektīvi, un atbilstīgos gadījumos veic papildu pārbaudes pirms izdevumu deklarāciju iesniegšanas Komisijai.

| 4.12. | Revīzijas iestādes dalībvalstīs ir atbildīgas par sistēmu un darbību (t. i., projektu vai projektu grupas) revīzijām, lai varētu sniegt Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un līdz ar to – par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās sniedz šīs ziņas Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos. |
| --- | --- |

4.12.

Revīzijas iestādes dalībvalstīs ir atbildīgas par sistēmu un darbību (t. i., projektu vai projektu grupas) revīzijām, lai varētu sniegt Komisijai pamatotu pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz konkrētajām programmām un līdz ar to – par katrai darbības programmai apstiprināto izdevumu pareizību. Tās sniedz šīs ziņas Komisijai gada kontroles ziņojumos un gada atzinumos.

| 4.13. | Katra programmu posma sākumā Komisija piešķir dalībvalstīm priekšfinansējumu. Finansējot projektu, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana, pamatojoties uz izdevumu deklarācijām, kuras iesniedz projekta iniciators. Tās katrai darbības programmas prioritārajai asij periodiski apkopo izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. Šos izdevumus pēc tam līdzfinansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

4.13.

Katra programmu posma sākumā Komisija piešķir dalībvalstīm priekšfinansējumu. Finansējot projektu, ierastā maksāšanas kārtība ir projekta izmaksu vēlāka atlīdzināšana, pamatojoties uz izdevumu deklarācijām, kuras iesniedz projekta iniciators. Tās katrai darbības programmas prioritārajai asij periodiski apkopo izdevumu deklarācijās, ko dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai. Šos izdevumus pēc tam līdzfinansē no ES budžeta.

| 4.14. | Noteikumus par izdevumu attiecināmību nosaka valstu (reizēm – reģionālā) līmenī, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Par nepareizo maksājumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.14.

Noteikumus par izdevumu attiecināmību nosaka valstu (reizēm – reģionālā) līmenī, izņemot tos gadījumus, kas paredzēti katra fonda īpašajā regulā. Par nepareizo maksājumu novēršanu vai atklāšanu, kā arī koriģēšanu un paziņošanu Komisijai pirmām kārtām atbild dalībvalstis.

| 4.14. | Noteikumu par izdevumu attiecināmību izveide dalībvalstu līmenī (Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 56. pants) bija viens no vienkāršošanas galvenajiem elementiem, kas tika iekļauts 2007.–2013. gada programmu posmā. Tā mērķis bija nodrošināt dalībvalstīm lielāku elastību noteikumu par izdevumu attiecināmību piemērošanā īpašām reģionu vajadzībām vai programmām un saskaņot šos noteikumus ar citām spēkā esošām valsts shēmām. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi. Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, vai ja pārvaldības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus (3). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (4). |
| --- | --- |

4.15.

Komisijai ir jāiegūst pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, kuras atbilst regulās noteiktajām prasībām, un ka šīs sistēmas darbojas efektīvi. Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts nav koriģējusi nepareizus izdevumus, vai ja pārvaldības un kontroles sistēmās ir nopietni trūkumi, tad tā var pārtraukt vai apturēt maksājumus (3). Ja dalībvalsts neietur nepareizus izdevumus (tos var aizstāt ar citiem attiecināmiem izdevumiem) vai ja tā nenovērš atklātos trūkumus sistēmā, Komisija var piemērot finanšu korekcijas, kas var novest pie ES sniegtā finansējuma neto samazinājuma (4).

| 4.15. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir detalizēti novērtēts Komisijas apliecinājums par pārvaldības un kontroles sistēmu izveidi un turpmāko darbību attiecībā uz katru līdzfinansēto programmu, un 2010. gada pārskatā pirmo reizi ir sniegts arī valsts kontroles sistēmu vispārējs novērtējums. |
| --- | --- |

4.15.

Enerģētika un transports

| 4.16. | Šajā politikas grupā 7 % izdevumu attiecas uz enerģētiku un transportu. Aptuveni 30 % šīs jomas izdevumu atvēlēti nozīmīgiem enerģētikas un transporta projektiem saskaņā ar Eiropas Komunikāciju tīklu programmu. Liela daļa izdevumu (27 %) tiek izmantota, lai finansētu projektus tradicionālo un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, galvenokārt dotāciju un subsīdiju veidā saskaņā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai. Pētniecības projektiem ir atvēlēti 8 % izdevumu, un tos finansē galvenokārt no pētniecības pamatprogrammām. |
| --- | --- |

4.16.

Šajā politikas grupā 7 % izdevumu attiecas uz enerģētiku un transportu. Aptuveni 30 % šīs jomas izdevumu atvēlēti nozīmīgiem enerģētikas un transporta projektiem saskaņā ar Eiropas Komunikāciju tīklu programmu. Liela daļa izdevumu (27 %) tiek izmantota, lai finansētu projektus tradicionālo un atjaunojamo enerģijas avotu jomā, galvenokārt dotāciju un subsīdiju veidā saskaņā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai. Pētniecības projektiem ir atvēlēti 8 % izdevumu, un tos finansē galvenokārt no pētniecības pamatprogrammām.

Izdevumu pārvaldība un kontrole enerģētikas un transporta jomā

| 4.17. | Komisija īsteno izdevumus enerģētikas un transporta jomā gan saskaņā ar tiešo un netiešo centralizēto pārvaldību (ar divu izpildaģentūru un viena kopuzņēmuma starpniecību (5)), gan saskaņā ar kopīgo pārvaldību (tas attiecas, piemēram, uz kodoliekārtu slēgšanai paredzētajiem līdzekļiem). |
| --- | --- |

4.17.

Komisija īsteno izdevumus enerģētikas un transporta jomā gan saskaņā ar tiešo un netiešo centralizēto pārvaldību (ar divu izpildaģentūru un viena kopuzņēmuma starpniecību (5)), gan saskaņā ar kopīgo pārvaldību (tas attiecas, piemēram, uz kodoliekārtu slēgšanai paredzētajiem līdzekļiem).

| 4.18. | Komisija parasti izsludina uzaicinājumus iesniegt projektu priekšlikumus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotācijas nolīgumiem vai Komisijas pieņemtajiem finansēšanas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Maksājumus veic pa daļām avansu veidā (priekšfinansējums) pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, lai saņēmējiem atlīdzinātu attiecināmos izdevumus. |
| --- | --- |

4.18.

Komisija parasti izsludina uzaicinājumus iesniegt projektu priekšlikumus. Maksājumus par apstiprinātajiem projektiem Komisija veic tieši saņēmējiem, pamatojoties uz dotācijas nolīgumiem vai Komisijas pieņemtajiem finansēšanas lēmumiem. Saņēmēji parasti ir dalībvalstu iestādes, taču tie var būt arī valsts vai privāti uzņēmumi. Maksājumus veic pa daļām avansu veidā (priekšfinansējums) pēc dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšanas, vēlāk tos papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem, lai saņēmējiem atlīdzinātu attiecināmos izdevumus.

| 4.19. | Pārbaudot izdevumus, Komisija pievēršas šādiem galvenajiem aspektiem: priekšlikumu novērtēšanai saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, informācijas un pamatnostādņu sniegšanai saņēmējiem, projektu uzraudzībai un izpildes pārbaudei, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu (tostarp, ja tas noteikts finansēšanas nolīgumā, neatkarīga ārēja revidenta apstiprinātiem finanšu pārskatiem), kā arī ex post revīzijām, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras netika novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā, un lai sniegtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību. |
| --- | --- |

4.19.

Pārbaudot izdevumus, Komisija pievēršas šādiem galvenajiem aspektiem: priekšlikumu novērtēšanai saskaņā ar konkrēti noteiktiem atlases un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem, informācijas un pamatnostādņu sniegšanai saņēmējiem, projektu uzraudzībai un izpildes pārbaudei, balstoties uz saņēmēju iesniegtajiem finanšu pārskatiem un ziņojumiem par tehniskās izpildes gaitu (tostarp, ja tas noteikts finansēšanas nolīgumā, neatkarīga ārēja revidenta apstiprinātiem finanšu pārskatiem), kā arī ex post revīzijām, lai atklātu un izlabotu kļūdas, kuras netika novērstas iepriekšējo pārbaužu laikā, un lai sniegtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību.

Riski saistībā ar pareizību

ERAF, ESF un KF

| 4.20. | Galvenais risks saistībā ar izdevumu pareizību kohēzijas jomā ir tas, ka saņēmēji deklarē neattiecināmas izmaksas. Ja šo pārkāpumu neatklāj dalībvalstī, veicot vairāku līmeņu pārbaudes, dalībvalsts apstiprina nepareizu izdevumu summu. Ja Komisija neizlabo šo summu, vēlākais, programmu posma beigās, attiecīgajā darbības programmā notiek pārmaksa no ES budžeta. |
| --- | --- |

4.20.

Galvenais risks saistībā ar izdevumu pareizību kohēzijas jomā ir tas, ka saņēmēji deklarē neattiecināmas izmaksas. Ja šo pārkāpumu neatklāj dalībvalstī, veicot vairāku līmeņu pārbaudes, dalībvalsts apstiprina nepareizu izdevumu summu. Ja Komisija neizlabo šo summu, vēlākais, programmu posma beigās, attiecīgajā darbības programmā notiek pārmaksa no ES budžeta.

| 4.20. | Tā kā pārvaldības un kontroles sistēmas ir daudzgadu sistēmas, tad apstiprināšanas laikā Komisijas atlīdzinātā maksājuma pieprasījumā konstatētu pārmaksu vēl nevar pakļaut visiem kontroles posmiem dalībvalsts un ES līmenī.

  Komisija īsteno savu uzraudzības funkciju, sniedzot vadošajām iestādēm norādījumus un apmācību par to, kā pareizi veikt vadības pārbaudes, lai pirms apstiprināšanas atklātu kļūdas saņēmēja līmenī, un cieši sadarbojas ar dalībvalstu revīzijas iestādēm, lai īstenotu visriskantāko programmu vai iestāžu ātru revīziju. |
| --- | --- |

4.20.

Komisija īsteno savu uzraudzības funkciju, sniedzot vadošajām iestādēm norādījumus un apmācību par to, kā pareizi veikt vadības pārbaudes, lai pirms apstiprināšanas atklātu kļūdas saņēmēja līmenī, un cieši sadarbojas ar dalībvalstu revīzijas iestādēm, lai īstenotu visriskantāko programmu vai iestāžu ātru revīziju.

| 4.21. | Tie, kas iesaistīti darbības programmu un projektu īstenošanā valsts vai reģionālā līmenī, bieži vien nezina piemērojamos noteikumus vai neprot tos pareizi interpretēt. Papildu risku rada līdzfinansēto darbību lielais skaits un dažādība, kā arī daudzu, bieži vien nelielu partneru iesaistīšanās projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.21.

Tie, kas iesaistīti darbības programmu un projektu īstenošanā valsts vai reģionālā līmenī, bieži vien nezina piemērojamos noteikumus vai neprot tos pareizi interpretēt. Papildu risku rada līdzfinansēto darbību lielais skaits un dažādība, kā arī daudzu, bieži vien nelielu partneru iesaistīšanās projektu īstenošanā.

| 4.21. | Tiesiskajā regulējumā, kas attiecas uz 2007.–2013. gadu, ir noteikts, ka saņēmēji tiek informēti par īpašiem nosacījumiem attiecībā uz finansējumu un ka vadošās iestādes pārliecinās, vai saņēmēji var izpildīt šos nosacījumus (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 13. panta 1. punkts). Šī nosacījuma izpildi pārbauda Komisijas revidenti, regulāri veicot revīzijas.

  Komisija ir rīkojusi arī divpusējas un daudzpusējas apmācības, jo īpaši seminārus, kuros “māca skolotājus”, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nepārtraukti apmāca, informē, konsultē un dod norādījumus saņēmējiem un īstenotājiem. Šādu apmācību uzskata par īpaši lietderīgu, lai mazinātu riskus, kas ir saistīti ar nelieliem partneriem, piemēram, reģionālā un vietējā līmenī strādājošām NVO. Turklāt 2011. gadā Komisija ir ierosinājusi pasākumus, kuru mērķis ir sniegt speciālu, koncentrētu informāciju tām dalībvalstīm, kuru darbības programmām gada darbības pārskatos atkārtoti tiek piemērotas atrunas. |
| --- | --- |

4.21.

Komisija ir rīkojusi arī divpusējas un daudzpusējas apmācības, jo īpaši seminārus, kuros “māca skolotājus”, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nepārtraukti apmāca, informē, konsultē un dod norādījumus saņēmējiem un īstenotājiem. Šādu apmācību uzskata par īpaši lietderīgu, lai mazinātu riskus, kas ir saistīti ar nelieliem partneriem, piemēram, reģionālā un vietējā līmenī strādājošām NVO. Turklāt 2011. gadā Komisija ir ierosinājusi pasākumus, kuru mērķis ir sniegt speciālu, koncentrētu informāciju tām dalībvalstīm, kuru darbības programmām gada darbības pārskatos atkārtoti tiek piemērotas atrunas.

Enerģētika un transports

| 4.22. | Izdevumos enerģētikas un transporta jomā galvenais risks pareizībai ir tāds, ka izmaksu deklarācijās saņēmēji var norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj pirms deklarēto izmaksu atlīdzināšanas. Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) un Eiropas Enerģētikas tīkla (TEN-Energy) projektiem tomēr risku mazina tas, ka attiecināmie izdevumi bieži vien pārsniedz līdzfinansējuma maksimālo summu. It īpaši finansējums saistībā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai aptver plašus, sarežģītus un starptautiskus projektus, un nepieciešamība šo finansējumu izmaksāt īsā laikā var apdraudēt pienācīgu kontroles mehānismu piemērošanu. |
| --- | --- |

4.22.

Izdevumos enerģētikas un transporta jomā galvenais risks pareizībai ir tāds, ka izmaksu deklarācijās saņēmēji var norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj pirms deklarēto izmaksu atlīdzināšanas. Eiropas Transporta tīkla (TEN-T) un Eiropas Enerģētikas tīkla (TEN-Energy) projektiem tomēr risku mazina tas, ka attiecināmie izdevumi bieži vien pārsniedz līdzfinansējuma maksimālo summu. It īpaši finansējums saistībā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai aptver plašus, sarežģītus un starptautiskus projektus, un nepieciešamība šo finansējumu izmaksāt īsā laikā var apdraudēt pienācīgu kontroles mehānismu piemērošanu.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 4.23. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Kohēzijas, enerģētikas un transporta jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  — | revīzijā Palāta pārbaudīja 243 starpposma un galīgo maksājumu paraugu (6), |
| --- | --- | --- |

4.23.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstītas
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Kohēzijas, enerģētikas un transporta jomas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

—

revīzijā Palāta pārbaudīja 243 starpposma un galīgo maksājumu paraugu (6),

| — | kohēzijas jomā vērtēja revīzijas iestāžu sistēmas 2007.–2013. gada posmā, |
| --- | --- |

—

kohēzijas jomā vērtēja revīzijas iestāžu sistēmas 2007.–2013. gada posmā,

| — | Komisijas vadības apliecinājumus analizēja, balstoties uz Reģionālās politikas, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības, Mobilitātes un transporta, kā arī Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatiem. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumus analizēja, balstoties uz Reģionālās politikas, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības, Mobilitātes un transporta, kā arī Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatiem.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 4.24. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā, kurā bija atlasīti 243 maksājumi, 49 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,7 % (7). |
| --- | --- |

4.24.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā, kurā bija atlasīti 243 maksājumi, 49 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 7,7 % (7).

| 4.24. | Komisija norāda, ka otro gadu pēc kārtas kļūdu līmenis joprojām ir daudz zemāks par to, kāds bija norādīts Palātas ziņojumā par periodu no 2006. līdz 2008. gadam (14). Komisija uzskata, ka šī labvēlīgā un daudzsološā tendence atspoguļo 2007.–2013. gada programmu posmam un 2008. gada Darbības plānā noteiktos pastiprinātos kontroles noteikumus.

  Šis rezultāts ir īpaši nozīmīgs, jo gandrīz visas darbības programmas deklarēja izdevumus, sākot no 2010. gada, tādējādi vairāk nekā divas reizes palielinot deklarētos izdevumus kohēzijai un paaugstinot ar kļūdām saistīto risku, jo tagad programmās ir iesaistīts liels skaits dalībnieku. Komisija norāda, ka ne visām kļūdām, par kurām ziņo Palāta, būs finansiālas sekas.


  Komisija atzīmē, ka lielākā daļa no Palātas atklātajām lielos skaitļos izsakāmajām kļūdām ir koncentrētas septiņās ERAF darbības programmās trīs dalībvalstīs no sešpadsmit Palātas piemērā iekļautajām dalībvalstīm. Komisija īsteno pasākumus Palātas atklāto kļūdu labošanai un savā rīcībā pievēršas visriskantākajām programmām. |
| --- | --- |

4.24.

Šis rezultāts ir īpaši nozīmīgs, jo gandrīz visas darbības programmas deklarēja izdevumus, sākot no 2010. gada, tādējādi vairāk nekā divas reizes palielinot deklarētos izdevumus kohēzijai un paaugstinot ar kļūdām saistīto risku, jo tagad programmās ir iesaistīts liels skaits dalībnieku. Komisija norāda, ka ne visām kļūdām, par kurām ziņo Palāta, būs finansiālas sekas.

Komisija atzīmē, ka lielākā daļa no Palātas atklātajām lielos skaitļos izsakāmajām kļūdām ir koncentrētas septiņās ERAF darbības programmās trīs dalībvalstīs no sešpadsmit Palātas piemērā iekļautajām dalībvalstīm. Komisija īsteno pasākumus Palātas atklāto kļūdu labošanai un savā rīcībā pievēršas visriskantākajām programmām.

| 4.25. | Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 58 % darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai. |
| --- | --- |

4.25.

Palāta uzskata, ka dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai 58 % darījumu, kuros bija kļūdas, atklātu un izlabotu vismaz dažas no tām pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai.

| 4.25. | Komisija stingri seko līdzi šiem gadījumiem, lai nodrošinātu, ka turpmāk attiecīgās sistēmas labāk novērš kļūdas pirms apstiprināšanas.

  Vadošajām iestādēm ir uzdots pirms izdevumu apstiprināšanas dokumentāri pārbaudīt visas saņēmēju iesniegtās prasības. Taču darbības pārbaudes uz vietas var notikt arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, proti, pēc apstiprināšanas un līdz slēgšanai, un tas izskaidro to, kāpēc nebija iespējams atklāt daļu kļūdu Palātas piemērā (skatīt Komisijas atbildi uz 4.20. punktu). Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvara samazināšanu parasti ir redzama tikai turpmākajos gados pēc tam, kad ir īstenota kontrole visos līmeņos. |
| --- | --- |

4.25.

Vadošajām iestādēm ir uzdots pirms izdevumu apstiprināšanas dokumentāri pārbaudīt visas saņēmēju iesniegtās prasības. Taču darbības pārbaudes uz vietas var notikt arī projekta īstenošanas vēlākā posmā, proti, pēc apstiprināšanas un līdz slēgšanai, un tas izskaidro to, kāpēc nebija iespējams atklāt daļu kļūdu Palātas piemērā (skatīt Komisijas atbildi uz 4.20. punktu). Kontroles sistēmas ietekme uz kļūdu īpatsvara samazināšanu parasti ir redzama tikai turpmākajos gados pēc tam, kad ir īstenota kontrole visos līmeņos.

Publiskā iepirkuma noteikumi bija pārkāpti piektajā daļā darījumu

| 4.26. | Palāta konstatēja kļūdas saistībā ar ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu 19 % no 243 revidētajiem maksājumiem. No pārbaudītajiem darījumiem 5 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi. Tie veidoja 24 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 31 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.1. piemēru). |
| --- | --- |

4.26.

Palāta konstatēja kļūdas saistībā ar ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu 19 % no 243 revidētajiem maksājumiem. No pārbaudītajiem darījumiem 5 % bija smagi šo noteikumu pārkāpumi. Tie veidoja 24 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 31 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.1. piemēru).

| 4.26. | Lai gan Komisija un Palāta vienādā veidā revidē publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu, Komisija piemēro proporcionālas vienotas likmes korekcijas, tādējādi pienācīgi novēršot zaudējumu risku ES budžetam (skatīt 1. nodaļas 1.1. pielikuma 11. punktu).

  Šīs likmes piemēro Komisija un parasti arī dalībvalsts iestādes, nosakot finanšu korekcijas attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, kā arī pārbaudot Palātas norādītās kļūdas. |
| --- | --- |

4.26.

Šīs likmes piemēro Komisija un parasti arī dalībvalsts iestādes, nosakot finanšu korekcijas attiecībā uz publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, kā arī pārbaudot Palātas norādītās kļūdas.

4.1.   piemērs

Publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi

| a) | Nelikumīga līgumslēgšanas tiesību piešķiršana piedāvājumam ar nesamērīgi zemu cenu. Kādā ERAF projektā Palāta konstatēja, ka līgums par ostas piestātņu būvi ir piešķirts pretendentam, kurš piedāvāja nesamērīgi zemu cenu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem šāds piedāvājums būtu jānoraida, jo to nav iespējams īstenot par ierosināto cenu. Pretendents, kurš piedāvāja otru zemāko cenu, sekmīgi apstrīdēja līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumu valsts administratīvajā tiesā. Tomēr, neņemot vērā valsts tiesas nolēmumu, pēc projekta pabeigšanas 2009. gadā izdevumus apstiprināja Komisijai. |
| --- | --- |

a)

Nelikumīga līgumslēgšanas tiesību piešķiršana piedāvājumam ar nesamērīgi zemu cenu. Kādā ERAF projektā Palāta konstatēja, ka līgums par ostas piestātņu būvi ir piešķirts pretendentam, kurš piedāvāja nesamērīgi zemu cenu. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem šāds piedāvājums būtu jānoraida, jo to nav iespējams īstenot par ierosināto cenu. Pretendents, kurš piedāvāja otru zemāko cenu, sekmīgi apstrīdēja līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumu valsts administratīvajā tiesā. Tomēr, neņemot vērā valsts tiesas nolēmumu, pēc projekta pabeigšanas 2009. gadā izdevumus apstiprināja Komisijai.

| b) | Mākslīgs būvdarbu un pakalpojumu dalījums vairākos konkursos. Tās pašas darbības programmas vairākos ERAF projektos būvdarbi un pakalpojumi saistībā ar upes pielāgošanu kruīza kuģu vajadzībām tika piešķirti, pārkāpjot noteikumus. Līgumslēdzēja iestāde sadalīja būvdarbus un pakalpojumus tādējādi, lai līgumu vērtība būtu zemāka par ES un dalībvalsts publisko konkursu noteikumos definēto, bet tas nozīmē, ka ir apieti publiskā konkursa standarta noteikumi. Vēlāk vairākus no šiem līgumiem piešķīra vienam un tam pašam līgumslēdzējam. |
| --- | --- |

b)

Mākslīgs būvdarbu un pakalpojumu dalījums vairākos konkursos. Tās pašas darbības programmas vairākos ERAF projektos būvdarbi un pakalpojumi saistībā ar upes pielāgošanu kruīza kuģu vajadzībām tika piešķirti, pārkāpjot noteikumus. Līgumslēdzēja iestāde sadalīja būvdarbus un pakalpojumus tādējādi, lai līgumu vērtība būtu zemāka par ES un dalībvalsts publisko konkursu noteikumos definēto, bet tas nozīmē, ka ir apieti publiskā konkursa standarta noteikumi. Vēlāk vairākus no šiem līgumiem piešķīra vienam un tam pašam līgumslēdzējam.

| c) | Netika rīkots konkurss par būvdarbiem, kas paredzēti sākotnējā konkursa dokumentācijā. Vienā ERAF projektā universitātes ēkas atjaunošanas būvdarbus tieši piešķīra līgumslēdzējam. Lai gan šie būvdarbi bija paredzēti sākotnējā darba uzdevumā, līgumslēdzēja iestāde tos uzskatīja par papildu darbiem, kurus nebija iespējams paredzēt tad, kad tika izsludināts konkurss par galvenā līguma piešķiršanu. |
| --- | --- |

c)

Netika rīkots konkurss par būvdarbiem, kas paredzēti sākotnējā konkursa dokumentācijā. Vienā ERAF projektā universitātes ēkas atjaunošanas būvdarbus tieši piešķīra līgumslēdzējam. Lai gan šie būvdarbi bija paredzēti sākotnējā darba uzdevumā, līgumslēdzēja iestāde tos uzskatīja par papildu darbiem, kurus nebija iespējams paredzēt tad, kad tika izsludināts konkurss par galvenā līguma piešķiršanu.

| 4.27. | Turklāt Palāta atklāja arī citas noteikumu piemērošanas un skaitļos neizsakāmas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 14 % no 243 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana (piemēram, novēloti publicēts paziņojums par līguma piešķiršanu), trūkumi konkursa specifikācijās vai procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Ir arī kļūdas ES direktīvās noteikto prasību transponēšanā valsts publiskā iepirkuma tiesību aktos. Šīs kļūdas nav iekļautas kļūdu īpatsvara aplēsē (8). |
| --- | --- |

4.27.

Turklāt Palāta atklāja arī citas noteikumu piemērošanas un skaitļos neizsakāmas kļūdas konkursa un līgumslēgšanas procedūrās vēl 14 % no 243 revidētajiem darījumiem. Kļūdu piemēri: informēšanas un publicitātes noteikumu neievērošana (piemēram, novēloti publicēts paziņojums par līguma piešķiršanu), trūkumi konkursa specifikācijās vai procedūras nepilnības piedāvājumu izvērtēšanā. Ir arī kļūdas ES direktīvās noteikto prasību transponēšanā valsts publiskā iepirkuma tiesību aktos. Šīs kļūdas nav iekļautas kļūdu īpatsvara aplēsē (8).

| 4.27. | Komisija pārbaudīs visas Palātas norādītās kļūdas. Taču Komisija nepiemēros finanšu korekcijas dažām no šīm kļūdām, kas ir formālas, piemēram, novēloti publicēts paziņojums par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. |
| --- | --- |

4.27.

Neattiecināmi projekti veido vairāk nekā trešdaļu no aplēstā kļūdu īpatsvara

| 4.28. | Turklāt Palāta atklāja projektus, kuri bija pilnībā neattiecināmi, 3 % no 243 revidēto darījumu. Šādas kļūdas veido 14 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 43 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.2. piemēru). |
| --- | --- |

4.28.

Turklāt Palāta atklāja projektus, kuri bija pilnībā neattiecināmi, 3 % no 243 revidēto darījumu. Šādas kļūdas veido 14 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 43 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.2. piemēru).

| 4.28. | Šajā kategorijā Palāta atklāja dažādu veidu neattiecināmus projektus. Tas liecina, ka attiecīgo programmu vadošajām iestādēm ir jāuzlabo gan vadības pārbaužu kvalitāte, gan skaits, lai atklātu šādus projektus jau to atlases posmā. Komisija kopā ar attiecīgo programmu vadošajām iestādēm pārbaudīs šos gadījumus. |
| --- | --- |

4.28.

4.2.   piemērs

Neattiecināmi projekti

| a) | Projekts neatbilst valsts attiecināmības noteikumiem. Saistībā ar vienu ERAF projektu, kuru apstiprināja un pabeidza iepriekšējā 2000.–2006. g. programmu posmā, izdevumus apstiprināja Komisijai saskaņā ar 2007.–2013. g. programmu posmu. Tas neatbilst valsts attiecināmības noteikumiem, tāpēc projekts nebija attiecināms. |
| --- | --- |

a)

Projekts neatbilst valsts attiecināmības noteikumiem. Saistībā ar vienu ERAF projektu, kuru apstiprināja un pabeidza iepriekšējā 2000.–2006. g. programmu posmā, izdevumus apstiprināja Komisijai saskaņā ar 2007.–2013. g. programmu posmu. Tas neatbilst valsts attiecināmības noteikumiem, tāpēc projekts nebija attiecināms.

| b) | Projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, bet kas nav attiecināmi saskaņā ar priekšizpētē gūtajiem secinājumiem. Vienā ERAF projekta pieteikumā iekļautā priekšizpēte liecināja, ka projekta prognozējamie ienākumi varētu pārsniegt projekta izmaksas, tādējādi tas neatbilst ERAF līdzfinansējuma saņemšanas noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, bet kas nav attiecināmi saskaņā ar priekšizpētē gūtajiem secinājumiem. Vienā ERAF projekta pieteikumā iekļautā priekšizpēte liecināja, ka projekta prognozējamie ienākumi varētu pārsniegt projekta izmaksas, tādējādi tas neatbilst ERAF līdzfinansējuma saņemšanas noteikumiem.

| c) | Tāda projekta finansēšana, kurā netika ievēroti valsts atbalsta saņemšanas noteikumi saistībā ar līdzfinansējumu. Kādu ERAF projektu būtu īstenojuši arī bez ES atbalsta. Tādējādi ES regulās ietvertie nosacījumi par valsts atbalstu netika izpildīti. |
| --- | --- |

c)

Tāda projekta finansēšana, kurā netika ievēroti valsts atbalsta saņemšanas noteikumi saistībā ar līdzfinansējumu. Kādu ERAF projektu būtu īstenojuši arī bez ES atbalsta. Tādējādi ES regulās ietvertie nosacījumi par valsts atbalstu netika izpildīti.

Vairāk nekā puse no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām radās tāpēc, ka tika deklarēti neattiecināmi izdevumi

| 4.29. | Palāta atklāja dažādas neattiecināmas izmaksas 12 % revidēto darījumu. Šādas kļūdas veido 59 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 23 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.3. piemēru). |
| --- | --- |

4.29.

Palāta atklāja dažādas neattiecināmas izmaksas 12 % revidēto darījumu. Šādas kļūdas veido 59 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un apmēram 23 % no aplēstā kļūdu īpatsvara šajā politikas grupā (sk. 4.3. piemēru).

| 4.29. | Izmantojot apmācību un norādījumus, Komisija cenšas nodrošināt to, lai programmu vadošās iestādes būtu labi informētas par noteikumiem par izdevumu attiecināmību un nodotu šīs zināšanas visām par līdzekļu pārvaldību atbildīgajām organizācijām. Komisija turpinās mācību pasākumus, un tie tiks vērsti uz to programmu vadošajām iestādēm, kurās ir atklāti riski. Atsauce uz pasākumiem, kas norādīti atbildēs uz 4.20. un 4.21. punktu. |
| --- | --- |

4.29.

4.3.   piemērs

Dažādu neattiecināmu izmaksu deklarēšana

| a) | Piegādātāja darbam vajadzīgo iekārtu uzstādīšana ārpus attiecināmā reģiona. Vienā ERAF projektā izdevumu deklarācijā bija iekļautas izmaksas par jaunu iekārtu iegādi. Dažas līdzfinansētās iekārtas izmantoja ārpus dalībvalsts vai tādā attiecīgās dalībvalsts reģionā, uz kuru neattiecās konverģences mērķi. Tas ir darbības programmu attiecināmības noteikumu pārkāpums. Lai gan starpniekstruktūra to atklāja, izdevumi tomēr tika deklarēti Komisijai. |
| --- | --- |

a)

Piegādātāja darbam vajadzīgo iekārtu uzstādīšana ārpus attiecināmā reģiona. Vienā ERAF projektā izdevumu deklarācijā bija iekļautas izmaksas par jaunu iekārtu iegādi. Dažas līdzfinansētās iekārtas izmantoja ārpus dalībvalsts vai tādā attiecīgās dalībvalsts reģionā, uz kuru neattiecās konverģences mērķi. Tas ir darbības programmu attiecināmības noteikumu pārkāpums. Lai gan starpniekstruktūra to atklāja, izdevumi tomēr tika deklarēti Komisijai.

| b) | Nepareizas līdzfinansējuma likmes piemērošana. Kādā ESF projektā, kas paredzēja mācību kursu rīkošanu īslaicīgi nodarbinātiem darba ņēmējiem, kursu rīkotājam piemēroja augstāku līdzfinansēšanas likmi, kas attiecas uz MVU, taču konkrētais uzņēmums šai kategorijai neatbilda. |
| --- | --- |

b)

Nepareizas līdzfinansējuma likmes piemērošana. Kādā ESF projektā, kas paredzēja mācību kursu rīkošanu īslaicīgi nodarbinātiem darba ņēmējiem, kursu rīkotājam piemēroja augstāku līdzfinansēšanas likmi, kas attiecas uz MVU, taču konkrētais uzņēmums šai kategorijai neatbilda.

| c) | Pārmērīgu summu iekļaušana projekta izmaksās. Vienā ESF darba tirgus projektā, kuru uz partnerattiecību pamata īstenoja vairākas organizācijas, partneri deklarēja līdzfinansēšanas izmaksas, kas ievērojami pārsniedza faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

c)

Pārmērīgu summu iekļaušana projekta izmaksās. Vienā ESF darba tirgus projektā, kuru uz partnerattiecību pamata īstenoja vairākas organizācijas, partneri deklarēja līdzfinansēšanas izmaksas, kas ievērojami pārsniedza faktiskās izmaksas.

| d) | Nav apliecinošu dokumentu deklarētajām izmaksām. Vienā ESF izglītības un mācību projektā izmaksu deklarācija pamatojās uz dalībnieku sasniegto iznākumu. Tomēr vairāku dalībnieku personas lietu revīzijā netika atrasti dokumenti, kas apliecinātu deklarēto iznākumu. |
| --- | --- |

d)

Nav apliecinošu dokumentu deklarētajām izmaksām. Vienā ESF izglītības un mācību projektā izmaksu deklarācija pamatojās uz dalībnieku sasniegto iznākumu. Tomēr vairāku dalībnieku personas lietu revīzijā netika atrasti dokumenti, kas apliecinātu deklarēto iznākumu.

Finansēšanas vadības instrumentu koncepcijas konkrētās nepilnības

| 4.30. | Finansēšanas vadības instrumentus var izmantot, lai sniegtu atbalstu ar kapitāla ieguldījumu, aizdevumu vai garantiju palīdzību (9). Fondi, kuri izmanto finansēšanas vadības instrumentus un kuru juridiskā struktūra ir izveidota, saņem finansējumu no darbības programmas. Tādējādi finansiālu atbalstu var sniegt tiem gala saņēmējiem un projektiem, kuru veiktie pasākumi ietilpst darbības programmas jomā. Šie instrumenti ir veidoti tā, lai to darbība būtu daudzkārtēja. Visi ieņēmumi, kas radušies no veiktajiem ieguldījumiem vai izsniegtajiem aizdevumiem, tostarp peļņa, ir jāuzkrāj fondā tā darbības laikā un pēc tam atkārtoti jāizmanto līdzīgiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.30.

Finansēšanas vadības instrumentus var izmantot, lai sniegtu atbalstu ar kapitāla ieguldījumu, aizdevumu vai garantiju palīdzību (9). Fondi, kuri izmanto finansēšanas vadības instrumentus un kuru juridiskā struktūra ir izveidota, saņem finansējumu no darbības programmas. Tādējādi finansiālu atbalstu var sniegt tiem gala saņēmējiem un projektiem, kuru veiktie pasākumi ietilpst darbības programmas jomā. Šie instrumenti ir veidoti tā, lai to darbība būtu daudzkārtēja. Visi ieņēmumi, kas radušies no veiktajiem ieguldījumiem vai izsniegtajiem aizdevumiem, tostarp peļņa, ir jāuzkrāj fondā tā darbības laikā un pēc tam atkārtoti jāizmanto līdzīgiem mērķiem.

| 4.30. | Maksājumi fondiem parasti tiek veikti saskaņā ar finansēšanas nolīgumu noteikumiem. Metodiskajās norādēs Komisija ieteica vadošajām iestādēm piesardzīgi turpināt maksājumus no darbības programmām līdzdalības fondiem un finansēšanas vadības instrumentiem pa posmiem un saskaņā ar pakārtoto ieguldījumu stratēģiju un/vai uzņēmējdarbības plānu (Fondu koordinācijas komitejas (COCOF) 2008. gada II norādījumu jautājumu un atbilžu pielikums, atbilde uz 10. jautājumu; COCOF 2011. gada III norādījumi – 2.4.5., 2.5.5., 2.5.6., 5.3.6.). |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Regulā ir noteikts, ka finansēšanas vadības instrumentus var izmantot trim mērķiem, proti, MVU atbalstam (tostarp iniciatīvai JEREMIE (Kopīgie Eiropas resursi mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) (10)), pilsētu attīstībai (tostarp iniciatīvai JESSICA (Kopējais Eiropas atbalsts noturīgiem ieguldījumiem pilsētās) (11)) un energoefektivitātes veicināšanai. |
| --- | --- |

4.31.

Regulā ir noteikts, ka finansēšanas vadības instrumentus var izmantot trim mērķiem, proti, MVU atbalstam (tostarp iniciatīvai JEREMIE (Kopīgie Eiropas resursi mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) (10)), pilsētu attīstībai (tostarp iniciatīvai JESSICA (Kopējais Eiropas atbalsts noturīgiem ieguldījumiem pilsētās) (11)) un energoefektivitātes veicināšanai.

| 4.32. | Komisijai nav izvērstas informācijas par finansēšanas vadības instrumentu finansējumu. Saskaņā ar tās aplēsēm šiem instrumentiem kopumā ir piešķirts aptuveni 8,1 miljards EUR, un līdz 2010. gada beigām tie ir saņēmuši maksājumus 5,2 miljardu EUR apmērā no 2007.–2013. gada darbības programmām. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm tas ir apmēram puse no maksājumiem, kurus paredzēts saņemt no darbības programmām fondiem pašreizējā programmu posmā. |
| --- | --- |

4.32.

Komisijai nav izvērstas informācijas par finansēšanas vadības instrumentu finansējumu. Saskaņā ar tās aplēsēm šiem instrumentiem kopumā ir piešķirts aptuveni 8,1 miljards EUR, un līdz 2010. gada beigām tie ir saņēmuši maksājumus 5,2 miljardu EUR apmērā no 2007.–2013. gada darbības programmām. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm tas ir apmēram puse no maksājumiem, kurus paredzēts saņemt no darbības programmām fondiem pašreizējā programmu posmā.

| 4.32. | Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 44. pantā dalībvalstīm nav izvirzīta prasība sniegt Komisijai ļoti izvērstu informāciju par finansēšanas vadības instrumentiem. Neraugoties uz to, lai novērtētu finansēšanas vadības instrumentu progresu uzņēmējdarbības atbalstam, 2010. gada beigās Komisija ieguva informāciju par maksājumiem fondiem, kuri īsteno finansēšanas vadības instrumentus, no vadošajām iestādēm, kas sniedza šo informāciju brīvprātīgi. Komisija plāno ierosināt minētās regulas grozījumus, lai tajā iekļautu atbilstīgas prasības attiecībā uz atskaitēm atlikušajā 2007.–2013. gada periodā. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | Revidētajā paraugā 2010. gadā no ERAF un ESF veiktajiem 203 maksājumiem 13 gadījumos saņēmēji bija fondi, kas īsteno finansēšanas vadības instrumentus. Palāta atklāja noteikumu piemērošanas kļūdas septiņos no šiem 13 darījumiem. Lielākā daļa šo kļūdu radās tāpēc, ka netika ievēroti tiesību aktu noteikumi, kas attiecas uz līdzekļu piešķiršanu fondam no darbības programmām (sk. 4.4. piemēru). |
| --- | --- |

4.33.

Revidētajā paraugā 2010. gadā no ERAF un ESF veiktajiem 203 maksājumiem 13 gadījumos saņēmēji bija fondi, kas īsteno finansēšanas vadības instrumentus. Palāta atklāja noteikumu piemērošanas kļūdas septiņos no šiem 13 darījumiem. Lielākā daļa šo kļūdu radās tāpēc, ka netika ievēroti tiesību aktu noteikumi, kas attiecas uz līdzekļu piešķiršanu fondam no darbības programmām (sk. 4.4. piemēru).

4.4.   piemērs

Noteikumu piemērošanas kļūdas saistībā ar finansēšanas vadības instrumentiem

| a) | Nesamērīgi lielu līdzekļu piešķiršana garantiju fondam, kuru pārvalda reģionāla finanšu iestāde. Vienā ERAF projektā Palāta atklāja, ka nebija izstrādāti vairāki tiesību aktos noteiktie parametri (tādi kā investīciju stratēģija un plānošana, ieguldījuma izņemšanas politikas apraksts un fonda likvidācijas noteikumi) pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas starp reģionālajām pārvaldes iestādēm un reģionālo aģentūru, kas īsteno fonda darbības. Saskaņā ar šā finansējuma nolīguma parakstīšanu 2009. gada decembra pēdējā nedēļā fondam piešķirto līdzekļu apjoms pieauga no 17 miljoniem EUR līdz 233 miljoniem EUR (jeb 14 % no darbības programmas kopējā budžeta visā programmu posmā). Uzņēmējdarbības plānu beidzot sagatavoja un apstiprināja tikai 2010. gada jūnijā, lai gan tas balstījās uz realitātei neatbilstošiem pieņēmumiem. Nozīmīga darbības programmu finansējuma daļa, par kuru vadošā iestāde bija uzņēmusies saistības 2007. gadā, 2009. gada beigās nebija izlietota. Palielinot garantiju fondam piešķirtos līdzekļus, bija iespējams apiet n+2 noteikumu, kas tajā laikā bija spēkā un kas noteica, ka pēc diviem gadiem ir jāatceļ saistības attiecībā uz neizlietotiem līdzekļiem. Līdz 2011. gada vidum no kopējā finansējuma 233 miljonu EUR apmērā 1,5 miljoni EUR bija garantēti ar šo fondu. |
| --- | --- |

a)

Nesamērīgi lielu līdzekļu piešķiršana garantiju fondam, kuru pārvalda reģionāla finanšu iestāde. Vienā ERAF projektā Palāta atklāja, ka nebija izstrādāti vairāki tiesību aktos noteiktie parametri (tādi kā investīciju stratēģija un plānošana, ieguldījuma izņemšanas politikas apraksts un fonda likvidācijas noteikumi) pirms finansēšanas nolīguma parakstīšanas starp reģionālajām pārvaldes iestādēm un reģionālo aģentūru, kas īsteno fonda darbības. Saskaņā ar šā finansējuma nolīguma parakstīšanu 2009. gada decembra pēdējā nedēļā fondam piešķirto līdzekļu apjoms pieauga no 17 miljoniem EUR līdz 233 miljoniem EUR (jeb 14 % no darbības programmas kopējā budžeta visā programmu posmā). Uzņēmējdarbības plānu beidzot sagatavoja un apstiprināja tikai 2010. gada jūnijā, lai gan tas balstījās uz realitātei neatbilstošiem pieņēmumiem. Nozīmīga darbības programmu finansējuma daļa, par kuru vadošā iestāde bija uzņēmusies saistības 2007. gadā, 2009. gada beigās nebija izlietota. Palielinot garantiju fondam piešķirtos līdzekļus, bija iespējams apiet n+2 noteikumu, kas tajā laikā bija spēkā un kas noteica, ka pēc diviem gadiem ir jāatceļ saistības attiecībā uz neizlietotiem līdzekļiem. Līdz 2011. gada vidum no kopējā finansējuma 233 miljonu EUR apmērā 1,5 miljoni EUR bija garantēti ar šo fondu.

| b) | Kavēšanās ar Eiropas Investīciju fonda pārvaldītā JEREMIE līdzdalības fonda izveidi. Šajā ERAF projektā ar komplicētas struktūras starpniecību tika izveidots JEREMIE līdzdalības fonds; šajā struktūrā bija iesaistītas trīs darbības programmas un četras dažādas ministrijas, kuras piešķīra līdzekļus īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai, kuru pārvaldīja Eiropas Investīciju fonds. Kad 2009. gada oktobrī ar Eiropas Investīciju fondu tika parakstīts sākotnējais finansēšanas nolīgums, attiecīgās vadošās iestādes 2009. gada decembrī sagatavoja maksājumu pieprasījumus par izdevumiem, kas bija apstiprināti Komisijai. Šie izdevumi bija saistīti ar divu (no trim) darbības programmu maksājumiem līdzdalības fondam, šim nolūkam izmantojot pagaidu kontu, ko pārvaldīja Eiropas Investīciju fonds. Taču vēl arvien nebija pabeigtas sarunas par īpašam nolūkam dibināto sabiedrību ar vienu no ministrijām, kas atbildīga par trešo darbības programmu. Tādējādi galīgais līdzdalības fonda nolīgums starp Eiropas Investīciju fondu un īpašam nolūkam dibināto sabiedrību tika parakstīts tikai 2010. gada decembra beigās. Tāpēc struktūra, kas tika izveidota, lai īstenotu finansēšanas vadības instrumentu, nebija spējīga darboties visu 2010. gadu, un līdzekļus pārnesa no pagaidu konta uz īpašam nolūkam dibināto sabiedrību tikai 2011. gadā. |
| --- | --- |

b)

Kavēšanās ar Eiropas Investīciju fonda pārvaldītā JEREMIE līdzdalības fonda izveidi. Šajā ERAF projektā ar komplicētas struktūras starpniecību tika izveidots JEREMIE līdzdalības fonds; šajā struktūrā bija iesaistītas trīs darbības programmas un četras dažādas ministrijas, kuras piešķīra līdzekļus īpašam nolūkam dibinātai sabiedrībai, kuru pārvaldīja Eiropas Investīciju fonds. Kad 2009. gada oktobrī ar Eiropas Investīciju fondu tika parakstīts sākotnējais finansēšanas nolīgums, attiecīgās vadošās iestādes 2009. gada decembrī sagatavoja maksājumu pieprasījumus par izdevumiem, kas bija apstiprināti Komisijai. Šie izdevumi bija saistīti ar divu (no trim) darbības programmu maksājumiem līdzdalības fondam, šim nolūkam izmantojot pagaidu kontu, ko pārvaldīja Eiropas Investīciju fonds. Taču vēl arvien nebija pabeigtas sarunas par īpašam nolūkam dibināto sabiedrību ar vienu no ministrijām, kas atbildīga par trešo darbības programmu. Tādējādi galīgais līdzdalības fonda nolīgums starp Eiropas Investīciju fondu un īpašam nolūkam dibināto sabiedrību tika parakstīts tikai 2010. gada decembra beigās. Tāpēc struktūra, kas tika izveidota, lai īstenotu finansēšanas vadības instrumentu, nebija spējīga darboties visu 2010. gadu, un līdzekļus pārnesa no pagaidu konta uz īpašam nolūkam dibināto sabiedrību tikai 2011. gadā.

| c) | Nepareizi fonda likvidācijas noteikumi. Ar vienu ERAF projektu saistītas vienošanās tekstā, kuru parakstījusi dalībvalsts ministrija un reģionālā aģentūra, kas īsteno JEREMIE fonda pasākumus, ir precizēts, ka fonda likvidācijas gadījumā atlikušais kapitāls nonāks reģionālās pārvaldes iestāžu rīcībā un ka tas jāpārnes uz reģionālo kasi. Šis noteikums pārkāpj regulā noteiktās prasības atmaksātos līdzekļus izmantot vienīgi mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām. |
| --- | --- |

c)

Nepareizi fonda likvidācijas noteikumi. Ar vienu ERAF projektu saistītas vienošanās tekstā, kuru parakstījusi dalībvalsts ministrija un reģionālā aģentūra, kas īsteno JEREMIE fonda pasākumus, ir precizēts, ka fonda likvidācijas gadījumā atlikušais kapitāls nonāks reģionālās pārvaldes iestāžu rīcībā un ka tas jāpārnes uz reģionālo kasi. Šis noteikums pārkāpj regulā noteiktās prasības atmaksātos līdzekļus izmantot vienīgi mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām.

| 4.34. | Darbības programmu maksājumi fondiem, kas īsteno finansēšanas vadības instrumentus, parasti tika veikti vienā maksājumā par visu periodu, tiklīdz bija izveidota līdzdalības fonda juridiskā struktūra. Par citādiem finansēšanas noteikumiem var vienoties finansēšanas nolīgumos. Saskaņā ar regulu šos maksājumus apstiprina Komisijai kā radušos izdevumus. |
| --- | --- |

4.34.

Darbības programmu maksājumi fondiem, kas īsteno finansēšanas vadības instrumentus, parasti tika veikti vienā maksājumā par visu periodu, tiklīdz bija izveidota līdzdalības fonda juridiskā struktūra. Par citādiem finansēšanas noteikumiem var vienoties finansēšanas nolīgumos. Saskaņā ar regulu šos maksājumus apstiprina Komisijai kā radušos izdevumus.

| 4.34. | Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija pārklasificēja par iepriekš samaksātajiem izdevumiem daļu no līdzekļiem, ko dalībvalstīm atlīdzina finansējums no vadības instrumentiem (skatīt Komisijas atbildi uz 1. daļas 1.33. līdz 1.36. punktu). |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Revīzijas iestāžu īstenotās ex post pārbaudes parasti attiecas uz to finanšu gadu, kura laikā bija veikts maksājums. Līdz 2010. gada beigām šādu pārbaužu tvērums bija ierobežots, jo labākajā gadījumā atbalstam atlasīja tikai dažas darbības un galasaņēmējiem un projektiem izmaksāja ierobežotas summas. |
| --- | --- |

4.35.

Revīzijas iestāžu īstenotās ex post pārbaudes parasti attiecas uz to finanšu gadu, kura laikā bija veikts maksājums. Līdz 2010. gada beigām šādu pārbaužu tvērums bija ierobežots, jo labākajā gadījumā atbalstam atlasīja tikai dažas darbības un galasaņēmējiem un projektiem izmaksāja ierobežotas summas.

| 4.35. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta kopīgajā revīzijas stratēģijā ir ieplānotas finansēšanas vadības instrumentu tematiskās revīzijas. Kā norādīts Komisijas un dalībvalstu revīzijas iestāžu kopīgajā revīzijas rokasgrāmatas projektā, šīm tematiskajām revīzijām ir jāaptver gan fonda uzbūve, gan finansēšanas vadības instrumentu projektu faktiskā īstenošana. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Ja vien nebūs plānotas īpašas pārbaudes, ar finansēšanas vadības instrumentu palīdzību īstenotos pasākumus revīzijas iestādes diez vai pārbaudīs pirms 2007.–2013. gada programmu posma slēgšanas 2015. gadā. |
| --- | --- |

4.36.

Ja vien nebūs plānotas īpašas pārbaudes, ar finansēšanas vadības instrumentu palīdzību īstenotos pasākumus revīzijas iestādes diez vai pārbaudīs pirms 2007.–2013. gada programmu posma slēgšanas 2015. gadā.

| 4.36. | Revīzijas iestādes un Komisija var veikt, piemēram, finansēšanas vadības instrumentu tematiskās revīzijas. Kā minēts atbildē uz 4.35. punktu, Komisija ir ierosinājusi revīzijas iestādēm tādu revīzijas metodi, kurā ir iekļauta finansēšanas vadības instrumentu īstenošanas pārbaude ar īstenoto projektu parauga revīzijas palīdzību. |
| --- | --- |

4.36.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 4.37. | Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu revīzijas iestādes dalībvalstīs pārbauda, vai valstī efektīvi darbojas pārvaldības un kontroles sistēmas, un katru gadu iesniedz Komisijai kontroles ziņojumus un revīzijas atzinumus, tāpēc to darbība ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu kohēzijas jomas izdevumu pareizību (4.12. punkts). Pašlaik dalībvalstis ir izveidojušas 112 revīzijas iestādes saistībā ar ERAF, KF un ESF (12). |
| --- | --- |

4.37.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu revīzijas iestādes dalībvalstīs pārbauda, vai valstī efektīvi darbojas pārvaldības un kontroles sistēmas, un katru gadu iesniedz Komisijai kontroles ziņojumus un revīzijas atzinumus, tāpēc to darbība ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu kohēzijas jomas izdevumu pareizību (4.12. punkts). Pašlaik dalībvalstis ir izveidojušas 112 revīzijas iestādes saistībā ar ERAF, KF un ESF (12).

Pārbaudīto valsts revīzijas iestāžu lielākās daļas darbs uzskatāms par daļēji efektīvu

| 4.38. | Palāta izvērtēja paraugu, kurā bija iekļautas astoņas revīzijas iestādes (un visas pilnvarotās revīzijas struktūras) sešās dalībvalstīs. Katrā no tām Palāta pārbaudīja:






  — | organizācijas struktūru un revīzijas metodes, |
| --- | --- | --- |

4.38.

Palāta izvērtēja paraugu, kurā bija iekļautas astoņas revīzijas iestādes (un visas pilnvarotās revīzijas struktūras) sešās dalībvalstīs. Katrā no tām Palāta pārbaudīja:

—

organizācijas struktūru un revīzijas metodes,

| — | darba dokumentus, kas attiecas uz ne vairāk par četrām sistēmu revīzijām, |
| --- | --- |

—

darba dokumentus, kas attiecas uz ne vairāk par četrām sistēmu revīzijām,

| — | darba dokumentus, kas attiecas uz paraugu, kurā bija iekļautas ne vairāk kā 30 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti pārbaudīja vismaz astoņas no minētajām 30 revīzijām, |
| --- | --- |

—

darba dokumentus, kas attiecas uz paraugu, kurā bija iekļautas ne vairāk kā 30 darbību revīzijas, tostarp Palāta atkārtoti pārbaudīja vismaz astoņas no minētajām 30 revīzijām,

| — | gada kontroles ziņojumus un revīzijas atzinumus par 2010. gadu līdz ar saistītajiem darba dokumentiem. |
| --- | --- |

—

gada kontroles ziņojumus un revīzijas atzinumus par 2010. gadu līdz ar saistītajiem darba dokumentiem.

| 4.39. | Palātas pārbaužu rezultāti un galvenās pārbaudītās prasības ir apkopotas
  4.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka no atlasītajām revīzijas iestādēm septiņas vismaz daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

4.39.

Palātas pārbaužu rezultāti un galvenās pārbaudītās prasības ir apkopotas
  4.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka no atlasītajām revīzijas iestādēm septiņas vismaz daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 4.39. | Komisija ņem vērā Palātas atzinumus, novērtējot valsts revīzijas iestādes, lai veicinātu uzlabojumus tur, kur tie joprojām ir nepieciešami, un nākamajos gados nodrošinātu apstākļus vienotajai revīzijai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 73. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

4.39.

| 4.40. | Palāta konstatēja vairākas nepilnības: |
| --- | --- |

4.40.

Palāta konstatēja vairākas nepilnības:

4.40.

| — | sistēmu un projektu revīzijas tiek veiktas ar nokavēšanos, |
| --- | --- |

—

sistēmu un projektu revīzijas tiek veiktas ar nokavēšanos,

| — | Revīzijas iestāžu pārbaudē Komisija konstatēja, ka dažos gadījumos revīzijas nokavēšana bija saistīta ar pasākumu īstenošanu uz vietas. |
| --- | --- |

—

| — | pārbaužu sarakstos nebija pilnībā iekļauti visi riski saistībā ar izdevumu pareizību, īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu un valsts atbalsta noteikumiem, finansēšanas vadības instrumentiem un publicitātes noteikumu ievērošanu. Atšķirībā no sistēmu revīzijas Komisija nav izstrādājusi īpašas norādes par pārbaužu tvērumu un par apjomu, kādā jāveic pārbaudes, revidējot projektus, |
| --- | --- |

—

pārbaužu sarakstos nebija pilnībā iekļauti visi riski saistībā ar izdevumu pareizību, īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu un valsts atbalsta noteikumiem, finansēšanas vadības instrumentiem un publicitātes noteikumu ievērošanu. Atšķirībā no sistēmu revīzijas Komisija nav izstrādājusi īpašas norādes par pārbaužu tvērumu un par apjomu, kādā jāveic pārbaudes, revidējot projektus,

| — | Veicot revīzijas iestāžu plašu pārbaudi un sistēmu revīzijas, Komisija noskaidroja arī to, ka ir nepieciešams pastiprināt – atsevišķos gadījumos un attiecībā uz konkrētiem jautājumiem – pašreizējos pārbaužu sarakstus, ko valsts revīzijas iestādes lieto pasākumu revīzijām. Šim nolūkam Komisija ir izsniegusi dalībvalstu revīzijas iestādēm savu pārbaužu sarakstu pasākumu revīzijām, kurā ir ņemti vērā Palātas izveidotie pārbaužu saraksti.

  Turklāt kopš programmu posma sākuma Komisija ir sniegusi izvērstu un tehnisku atbalstu, piedāvājusi apmācību un rīkojusi tehniskās sanāksmes valsts revīzijas iestāžu revidentiem. Joprojām arī ir spēkā 2000.–2006. gada programmu posmam sagatavotie norādījumi par darbību revīzijas apjomu, jo nav ievērojamas atšķirības starp revīzijām abos programmu posmos. |
| --- | --- |

—

Turklāt kopš programmu posma sākuma Komisija ir sniegusi izvērstu un tehnisku atbalstu, piedāvājusi apmācību un rīkojusi tehniskās sanāksmes valsts revīzijas iestāžu revidentiem. Joprojām arī ir spēkā 2000.–2006. gada programmu posmam sagatavotie norādījumi par darbību revīzijas apjomu, jo nav ievērojamas atšķirības starp revīzijām abos programmu posmos.

| — | paraugu ņemšanas metodes neatbilda tiem norādījumiem par projektu atlasīšanu paraugam, par kuriem Komisija bija vienojusies ar dalībvalstīm, vai arī šīs metodes piemēroja nepareizi, un |
| --- | --- |

—

paraugu ņemšanas metodes neatbilda tiem norādījumiem par projektu atlasīšanu paraugam, par kuriem Komisija bija vienojusies ar dalībvalstīm, vai arī šīs metodes piemēroja nepareizi, un

| — | Komisija uzsver to, ka tās tehniskās norādes par paraugu ņemšanu noder kā ieteikums revīzijas iestādēm. Norādēs ir iekļautas ilustratīvas metodes, kas nav ne juridiski saistošas, ne ierobežojošas attiecībā uz alternatīvām pieņemamām statistiskām metodēm, ko var izvēlēties revīzijas iestādes un kas ir tikpat derīgas. |
| --- | --- |

—

| — | visās revīzijas iestādēs, kurās Palāta veica projektu atkārtotu revīziju, tā atklāja konstatējumus, par kuriem iestādes nebija ziņojušas. Tāpēc izrādījās, ka kopējais kļūdu īpatsvars ir augstāks, nekā to bija norādījušas sešas revīzijas iestādes savā gada kontroles ziņojumā. |
| --- | --- |

—

visās revīzijas iestādēs, kurās Palāta veica projektu atkārtotu revīziju, tā atklāja konstatējumus, par kuriem iestādes nebija ziņojušas. Tāpēc izrādījās, ka kopējais kļūdu īpatsvars ir augstāks, nekā to bija norādījušas sešas revīzijas iestādes savā gada kontroles ziņojumā.

| — | Komisija atzīmē, ka atsevišķos gadījumos Palātas veiktā pārrēķina rezultātu ir lielā mērā ietekmējis publiskajā iepirkumā atklātais kļūdu daudzums (skatīt Komisijas atbildi uz 4.26. punktu). |
| --- | --- |

—

| 4.41. | Gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu pamatā ir revīzijas iestāžu konstatējumi saistībā ar darbību revīzijām, ko tās veikušas izdevumiem, kuri Komisijai ir apstiprināti gadā pirms Palātas revidētā ES finanšu gada, un saistībā ar sistēmu revīzijām, kuras pabeigtas līdz minētā gada (pirms Palātas revidētā finanšu gada) jūnija beigām. Turklāt Palāta uzskata, ka revīzijas iestāžu pieeja (pat vienas dalībvalsts ietvaros) ir tik atšķirīga, ka iegūtos rezultātus nav iespējams apkopot, lai iegūtu vispārēju atzinumu par katru fondu atsevišķi valsts vai ES līmenī. |
| --- | --- |

4.41.

Gada kontroles ziņojumu un revīzijas atzinumu pamatā ir revīzijas iestāžu konstatējumi saistībā ar darbību revīzijām, ko tās veikušas izdevumiem, kuri Komisijai ir apstiprināti gadā pirms Palātas revidētā ES finanšu gada, un saistībā ar sistēmu revīzijām, kuras pabeigtas līdz minētā gada (pirms Palātas revidētā finanšu gada) jūnija beigām. Turklāt Palāta uzskata, ka revīzijas iestāžu pieeja (pat vienas dalībvalsts ietvaros) ir tik atšķirīga, ka iegūtos rezultātus nav iespējams apkopot, lai iegūtu vispārēju atzinumu par katru fondu atsevišķi valsts vai ES līmenī.

| 4.41. | Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 ir noteikts sešu mēnešu periods starp revīzijas perioda beigām (jūnijs) un gada kontroles ziņojuma un atzinuma izveidi (decembris). Ņemot vērā starptautiskos revīzijas standartus, Komisija norādījumos par gada kontroles ziņojumiem aicināja revīzijas iestādes ziņot par turpmākajiem revīzijas notikumiem, kas var atgadīties šajā periodā (no jūlija līdz decembrim).

  Komisija vēlētos uzsvērt to, ka, ņemot vērā revīzijas iestāžu skaitu 27 dalībvalstīs visām kohēzijas programmām (skatīt 4.37. punktu), revīzijas metodes var būt ļoti atšķirīgas, lai tās varētu pielāgot dažādu darbības programmu un vadības un kontroles sistēmu īpatnībām. Regulatīvie noteikumi, kuros ir izklāstīti revīzijas darba pienākumi, ir paredzēti tādas situācijas izveidei, kad revīzijas iestāde spēj iesniegt Komisijai gada revīzijas atzinumu par programmu vai sistēmu, pamatojoties uz sistēmas revīzijām un darbību statistiskā parauga revīzijas rezultātiem. Pēc tam Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektori savos gada darbības ziņojumos dara zināmu revīzijas un vadības informāciju, arī valsts revīzijas iestāžu sniegto informāciju, atbilstīgā vispārinājuma pakāpē Komisijas gada ticamības deklarācijas vajadzībām.


  Savā 2010. gada darbības ziņojumā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts nolēma darīt zināmu kļūdu īpatsvaru, par ko dalībvalstis bija ziņojušas pirmajā gadā saistībā ar 2009. gada izdevumiem (kas atbilst 2009. gada ticamības deklarācijas rezultātiem), un arī programmas sniegtos revīzijas atzinumus. |
| --- | --- |

4.41.

Komisija vēlētos uzsvērt to, ka, ņemot vērā revīzijas iestāžu skaitu 27 dalībvalstīs visām kohēzijas programmām (skatīt 4.37. punktu), revīzijas metodes var būt ļoti atšķirīgas, lai tās varētu pielāgot dažādu darbības programmu un vadības un kontroles sistēmu īpatnībām. Regulatīvie noteikumi, kuros ir izklāstīti revīzijas darba pienākumi, ir paredzēti tādas situācijas izveidei, kad revīzijas iestāde spēj iesniegt Komisijai gada revīzijas atzinumu par programmu vai sistēmu, pamatojoties uz sistēmas revīzijām un darbību statistiskā parauga revīzijas rezultātiem. Pēc tam Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektori savos gada darbības ziņojumos dara zināmu revīzijas un vadības informāciju, arī valsts revīzijas iestāžu sniegto informāciju, atbilstīgā vispārinājuma pakāpē Komisijas gada ticamības deklarācijas vajadzībām.

Savā 2010. gada darbības ziņojumā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts nolēma darīt zināmu kļūdu īpatsvaru, par ko dalībvalstis bija ziņojušas pirmajā gadā saistībā ar 2009. gada izdevumiem (kas atbilst 2009. gada ticamības deklarācijas rezultātiem), un arī programmas sniegtos revīzijas atzinumus.

Komisijas īstenotais revīzijas iestāžu izvērtējums bija kopumā apmierinošs

| 4.42. | Komisija pabeidza 17 revīzijas iestāžu izvērtējumu saistībā ar Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta darbības jomu un 36 revīzijas iestāžu izvērtējumu saistībā ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darbības jomu. Lielākā daļa revīzijas iestāžu kavējās ar 2010. gada revīzijas stratēģijas ieviešanu, tāpēc vēl piecos gadījumos Komisija nevarēja pabeigt izvērtējumu, kā bija plānots. |
| --- | --- |

4.42.

Komisija pabeidza 17 revīzijas iestāžu izvērtējumu saistībā ar Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta darbības jomu un 36 revīzijas iestāžu izvērtējumu saistībā ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darbības jomu. Lielākā daļa revīzijas iestāžu kavējās ar 2010. gada revīzijas stratēģijas ieviešanu, tāpēc vēl piecos gadījumos Komisija nevarēja pabeigt izvērtējumu, kā bija plānots.

| 4.42. | Lai pārbaudītu revīzijas iestādes, Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts veica 97 revīzijas 13 dalībvalstīs. Šī pārbaude turpinās 2011. gadā.

  Papildus Palātas minētajām 36 revīzijas iestāžu pārbaudēm dažas no Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta sistēmas revīzijām aptvēra arī ar revīzijas iestādēm saistītos aspektus. |
| --- | --- |

4.42.

Papildus Palātas minētajām 36 revīzijas iestāžu pārbaudēm dažas no Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta sistēmas revīzijām aptvēra arī ar revīzijas iestādēm saistītos aspektus.

| 4.43. | Revīzijas laikā Komisijas konstatētie trūkumi bija līdzīgi tiem, kurus Palāta konstatēja savās revīzijās, un atbilstīgos gadījumos Komisija veica koriģējošas darbības. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Komisija secināja, ka revīzijas iestāžu sagatavotie revīzijas atzinumi ir kopumā ticami. |
| --- | --- |

4.43.

Revīzijas laikā Komisijas konstatētie trūkumi bija līdzīgi tiem, kurus Palāta konstatēja savās revīzijās, un atbilstīgos gadījumos Komisija veica koriģējošas darbības. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Komisija secināja, ka revīzijas iestāžu sagatavotie revīzijas atzinumi ir kopumā ticami.

| 4.43. | Savā 2010. gada darbības pārskatā Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts nonāca pie provizoriskiem secinājumiem, kas izriet no tā revīzijas darbības, proti, ka, neraugoties uz dažu uzlabojumu nepieciešamību atsevišķās revīzijas iestādēs, pilnā vai lielā mērā ir iespējams paļauties uz 14 revīzijas iestāžu revīzijas atzinumiem. Attiecībā uz trim pārējām revīzijas iestādēm – ir vajadzīgi ievērojami uzlabojumi, lai Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts varētu paļauties uz to atzinumiem.

  Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta pārraudzības sistēmās bija paredzēts apvienot augsta riska darbības programmu sistēmas revīzijas ar vairāku revīzijas iestāžu pārbaudēm. Vairumā gadījumu rezultāti bija pozitīvi. Taču šo revīziju dēļ tika pārtraukti un atlikti daudzi maksājumi. |
| --- | --- |

4.43.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta pārraudzības sistēmās bija paredzēts apvienot augsta riska darbības programmu sistēmas revīzijas ar vairāku revīzijas iestāžu pārbaudēm. Vairumā gadījumu rezultāti bija pozitīvi. Taču šo revīziju dēļ tika pārtraukti un atlikti daudzi maksājumi.

| 4.44. | Palāta caurskatīja darba un citus apstiprinošus dokumentus 35 no Komisijas veiktajām 53 revīzijām. Lai gan Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts bija izstrādājuši kopīgu revīzijas plānu revīzijas iestāžu izvērtējumam, tomēr tika konstatēta atšķirīga pieeja. Palāta tomēr uzskata, ka Komisijas izvērtējuma secinājumi kopumā bija atbilstoši. |
| --- | --- |

4.44.

Palāta caurskatīja darba un citus apstiprinošus dokumentus 35 no Komisijas veiktajām 53 revīzijām. Lai gan Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts bija izstrādājuši kopīgu revīzijas plānu revīzijas iestāžu izvērtējumam, tomēr tika konstatēta atšķirīga pieeja. Palāta tomēr uzskata, ka Komisijas izvērtējuma secinājumi kopumā bija atbilstoši.

| 4.44. | Komisija turpinās revīzijas iestāžu pārbaudi, un, atklājot trūkumus, tā papildinās šo metodi, veicot īpašas revīzijas, kas vērstas uz riskantākām jomām un programmām. |
| --- | --- |

4.44.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 4.45. | Palāta novērtēja Reģionālās politikas, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības, Mobilitātes un transporta, kā arī Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2010. gadu. |
| --- | --- |

4.45.

Palāta novērtēja Reģionālās politikas, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības, Mobilitātes un transporta, kā arī Enerģētikas ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatus un deklarācijas par 2010. gadu.

| 4.46. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

4.46.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  4.3. pielikumā
  .

| 4.46. | Komisija uzskata, ka arī Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats ir pelnījis saglabāt Palātas 2009. gadā piešķirto “A” kategoriju. Patiesi, Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir ne tikai saglabāts tāds pats atklātās informācijas pārredzamības un kvalitātes līmenis kā 2009. gadā, bet arī veikti dažu aspektu uzlabojumi (paaugstināta riska maksājumu atklāšana katrai darbības programmai).

  Komisija norāda, ka revīzijas laikā Palāta pārliecinājās par to, ka Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora (un tas attiecas arī uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu) izteikto atrunu darbības joma ir samērīga ar pakārtotajās programmās atklātajām problēmām. Komisija uzskata, ka ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos formulētās atrunas nevar salīdzināt ar Palātas gada aplēsto kļūdu īpatsvaru. Gada darbības pārskatos dotais riska novērtējums ir tuvāks iespējamo finanšu korekciju novērtējumam attiecībā uz darbības pārskata gadā veiktajiem maksājumiem, ievērojot attiecīgo ģenerāldirektoru izteiktās atrunas un atliekot visas pretrunīgās procedūras, kas jāveic Komisijai. Šī aplēstās kļūdas riska līmeņa pamatā ir atrunai pakļautās darbības programmas finansiālā ietekme, pamatojoties uz ģenerāldirektoru veikto analīzi, kurā citstarp iekļauts arī valsts revīzijas iestāžu darba aspekts (vienotās revīzijas princips). Tāpat kā iepriekšējos gada darbības pārskatos šis riska aprēķins ir balstīts uz izteikto atrunu finansiālās ietekmes novērtējumu, pamatojoties uz katras darbības programmas nosacīto risku un ņemot vērā arī Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (2000.–2006. gadam) un Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2007.–2013. gadam) noteikto 5 % “drošības tīklu”. Minētajās regulās ir noteikts starpposma maksājumu maksimālais slieksnis programmu posmā, proti, 95 % no summas, ko finansē saskaņā ar darbības programmām. Tādējādi atlikušie 5 % ir atkarīgi no Komisijas lēmuma programmas noslēgumā, nepārprotami samazinot neatmaksāšanas finansiālo risku. |
| --- | --- |

4.46.

Komisija norāda, ka revīzijas laikā Palāta pārliecinājās par to, ka Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora (un tas attiecas arī uz Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu) izteikto atrunu darbības joma ir samērīga ar pakārtotajās programmās atklātajām problēmām. Komisija uzskata, ka ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos formulētās atrunas nevar salīdzināt ar Palātas gada aplēsto kļūdu īpatsvaru. Gada darbības pārskatos dotais riska novērtējums ir tuvāks iespējamo finanšu korekciju novērtējumam attiecībā uz darbības pārskata gadā veiktajiem maksājumiem, ievērojot attiecīgo ģenerāldirektoru izteiktās atrunas un atliekot visas pretrunīgās procedūras, kas jāveic Komisijai. Šī aplēstās kļūdas riska līmeņa pamatā ir atrunai pakļautās darbības programmas finansiālā ietekme, pamatojoties uz ģenerāldirektoru veikto analīzi, kurā citstarp iekļauts arī valsts revīzijas iestāžu darba aspekts (vienotās revīzijas princips). Tāpat kā iepriekšējos gada darbības pārskatos šis riska aprēķins ir balstīts uz izteikto atrunu finansiālās ietekmes novērtējumu, pamatojoties uz katras darbības programmas nosacīto risku un ņemot vērā arī Regulā (EK) Nr. 1260/1999 (2000.–2006. gadam) un Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2007.–2013. gadam) noteikto 5 % “drošības tīklu”. Minētajās regulās ir noteikts starpposma maksājumu maksimālais slieksnis programmu posmā, proti, 95 % no summas, ko finansē saskaņā ar darbības programmām. Tādējādi atlikušie 5 % ir atkarīgi no Komisijas lēmuma programmas noslēgumā, nepārprotami samazinot neatmaksāšanas finansiālo risku.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 4.47. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Kohēzija, enerģētika un transports”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

4.47.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Kohēzija, enerģētika un transports”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada starpposma un galīgajos maksājumos ir būtiskas kļūdas.

| 4.48. | Palāta konstatē arī to, ka kopumā revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

4.48.

Palāta konstatē arī to, ka kopumā revīzijas iestādes daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

Ieteikumi

| 4.49. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008.–2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir apkopoti
  4.4. pielikumā
  . Jāizvērtē šādi turpmāk uzskaitītie ieteikumi: |
| --- | --- |

4.49.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos (2008.–2009. g.) gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir apkopoti
  4.4. pielikumā
  . Jāizvērtē šādi turpmāk uzskaitītie ieteikumi:

4.49.

| — | pēc darbības plāna pieņemšanas 2008. gada februārī Komisija ir pastiprinājusi dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmu uzraudzību attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu, tostarp uzraugot revīzijas iestāžu darbu un arvien biežāk piemērojot maksājumu apturēšanu un pārtraukšanu, |
| --- | --- |

—

pēc darbības plāna pieņemšanas 2008. gada februārī Komisija ir pastiprinājusi dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmu uzraudzību attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu posmu, tostarp uzraugot revīzijas iestāžu darbu un arvien biežāk piemērojot maksājumu apturēšanu un pārtraukšanu,

| — | Komisija atzinīgi vērtē Palātas sniegto novērtējumu attiecībā uz 2008. gada Darbības plāna īstenošanu un ietekmi.

  Komisija 2010. gadā īstenoja savu uzraudzības funkciju, atliekot 63 (49 ERAF un 14 ESF) maksājumu termiņus un pieņemot vienu lēmumu par 2007.–2013. gada darbības programmu apturēšanu un piecus lēmumus (ESF) apturēt 2000.–2006. gada darbības programmas, kurās bija atklātas ievērojamas nepilnības vai pārkāpumi. Šie pasākumi būs spēkā tik ilgi, līdz dalībvalstis īstenos vajadzīgās koriģējošās darbības. Komisija turpina šo stingro politiku 2011. gadā, atliekot 54 noteiktos maksājuma termiņus (40 ERAF un 14 ESF) līdz 2011. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

—

Komisija 2010. gadā īstenoja savu uzraudzības funkciju, atliekot 63 (49 ERAF un 14 ESF) maksājumu termiņus un pieņemot vienu lēmumu par 2007.–2013. gada darbības programmu apturēšanu un piecus lēmumus (ESF) apturēt 2000.–2006. gada darbības programmas, kurās bija atklātas ievērojamas nepilnības vai pārkāpumi. Šie pasākumi būs spēkā tik ilgi, līdz dalībvalstis īstenos vajadzīgās koriģējošās darbības. Komisija turpina šo stingro politiku 2011. gadā, atliekot 54 noteiktos maksājuma termiņus (40 ERAF un 14 ESF) līdz 2011. gada 30. jūnijam.

| — | Komisija ir turpinājusi ieguldīt pūles, lai sniegtu norādījumus valsts iestādēm, kuras īsteno darbības programmas, un lai vienkāršotu struktūrfondu attiecināmības noteikumus. |
| --- | --- |

—

Komisija ir turpinājusi ieguldīt pūles, lai sniegtu norādījumus valsts iestādēm, kuras īsteno darbības programmas, un lai vienkāršotu struktūrfondu attiecināmības noteikumus.

| 4.50. | Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī secinājumus un ieteikumus par 2010. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus: |
| --- | --- |

4.50.

Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī secinājumus un ieteikumus par 2010. gadu, Palāta sniedz Komisijai turpmāk minētos ieteikumus:

4.50.

| — | 1. ieteikums.
  Arī turpmāk uzraudzīt, vai tiek ievērotas prasības ES finansējuma saņemšanai, tostarp īpaši uzraugot, vai tiek pareizi piemēroti ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi (2009. g.), |
| --- | --- |

—

1. ieteikums.
  Arī turpmāk uzraudzīt, vai tiek ievērotas prasības ES finansējuma saņemšanai, tostarp īpaši uzraugot, vai tiek pareizi piemēroti ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma noteikumi (2009. g.),

| — | Komisija turpina pārraudzīt attiecināmības noteikumu ievērošanu, īstenojot regulāras revīzijas un uzraugot visas ES un dalībvalstu revīzijas. Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā ir sniegta atbilstīga informācija. Ja nepieciešams, Komisija joprojām īstenos vajadzīgos korektīvos pasākumus.

  Attiecībā uz publisko iepirkumu Komisija pastāvīgi pārrauga ES direktīvu pareizu īstenošanu. Komisija kopā ar dalībvalstīm ir veikusi iepriekšējo gadu ES revīzijās atklāto kļūdu veidu analīzi un ierosinājusi procedūru labākās prakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz publisko iepirkumu Komisija pastāvīgi pārrauga ES direktīvu pareizu īstenošanu. Komisija kopā ar dalībvalstīm ir veikusi iepriekšējo gadu ES revīzijās atklāto kļūdu veidu analīzi un ierosinājusi procedūru labākās prakses un dalībvalstu iespējamo atbilžu apkopošanai, lai šīs kļūdas labotu un samazinātu to rašanās gadījumu skaitu.

| — | 2. ieteikums.
  Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (2008.–2009. g.). Ikreiz, kad valstu vai ES struktūras konstatē nozīmīgus trūkumus pārvaldes un kontroles sistēmu darbībā, Komisijai arī turpmāk ir jāaptur vai jāpārtrauc maksājumi darbības programmām, kamēr dalībvalstis nav veikušas koriģējošas darbības, |
| --- | --- |

—

2. ieteikums.
  Mudināt dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošus mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai (2008.–2009. g.). Ikreiz, kad valstu vai ES struktūras konstatē nozīmīgus trūkumus pārvaldes un kontroles sistēmu darbībā, Komisijai arī turpmāk ir jāaptur vai jāpārtrauc maksājumi darbības programmām, kamēr dalībvalstis nav veikušas koriģējošas darbības,

| — | Saistībā ar 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūciju Komisija jau apņēmās veikt īpašu, uz risku pamatotu korekcijas mehānismu revīziju dalībvalstīs un, ja vajadzīgs, laikus pārtraukt vai aizturēt maksājumus. Šī stingrā politika ir atspoguļota Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta un Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta 2010. gada darbības pārskatā. Lai arī turpmāk uzlabotu struktūrfondu ticamību, ir iecerēta pāreja uz ikgadējo grāmatojumu noskaidrošanas procedūru programmu posmā pēc 2013. gada. Komisija norāda arī uz savām atbildēm uz Palātas 2008. gada un 2009. gada darbības pārskatos sniegtajiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

—

| — | 3. ieteikums.
  Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posma pirmajos gados, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana un potenciālo kļūdu avotu novēršana laikposmam pēc 2013. gada, |
| --- | --- |

—

3. ieteikums.
  Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta 2007.–2013. gada programmu posma pirmajos gados, izvērtēt dalībvalstu attiecināmības noteikumu piemērošanu, lai konstatētu jomas, kurās iespējama turpmāka vienkāršošana un potenciālo kļūdu avotu novēršana laikposmam pēc 2013. gada,

| — | Komisija piekrīt šim ieteikumam, ja vien tas ir paredzēts tām dalībvalstīm, kuras atkārtoti saskaras ar grūtībām darbības programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

—

| — | 4. ieteikums.
  Ierosināt grozījumus struktūrfondu regulām pašreizējā programmu posmā, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu ziņot par finansēšanas vadības instrumentu finanšu īstenošanu. Komisijas uzdevums ir arī regulāri pārbaudīt fondu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

4. ieteikums.
  Ierosināt grozījumus struktūrfondu regulām pašreizējā programmu posmā, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu ziņot par finansēšanas vadības instrumentu finanšu īstenošanu. Komisijas uzdevums ir arī regulāri pārbaudīt fondu īstenošanu,

| — | Komisija piekrīt šim ieteikumam un ir nodomājusi ierosināt, ka dalībvalstīm ir obligāti jāziņo par finansēšanas vadības instrumentu lietošanu. Finansēšanas vadības instrumentu lietošanas revīziju veic, izmantojot tematiskās revīzijas, kā tas ir noteikts struktūrfondu revīzijas kopīgajā stratēģijā.

  Struktūrfondu regulā nākamajam programmu posmam varētu paredzēt dalībvalstu gada ziņojumus par finansēšanas vadības instrumentu finansiālo īstenošanu. |
| --- | --- |

—

Struktūrfondu regulā nākamajam programmu posmam varētu paredzēt dalībvalstu gada ziņojumus par finansēšanas vadības instrumentu finansiālo īstenošanu.

| — | 5. ieteikums.
  Sniegt vairāk norāžu revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un informēšanu saistībā ar revīzijas konstatējumiem, |
| --- | --- |

—

5. ieteikums.
  Sniegt vairāk norāžu revīzijas iestādēm pašreizējā programmu posmā, īpaši attiecībā uz paraugu ņemšanu, projektu revīzijas veikšanai nepieciešamo pārbaužu tvērumu un informēšanu saistībā ar revīzijas konstatējumiem,

| — | Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pastāvīgi dod norādījumus un padomus revīzijas iestādēm attiecībā uz plašu tehnisko un regulatīvo jautājumu loku. Arī Komisijas 2009. gadā uzsāktā revīzijas iestāžu pārbaude bija iespēja izstrādāt dalībvalstu revīzijas iestāžu kapacitātes paaugstināšanas pasākumus, kā plašāk paskaidrots Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora 2010. gada darbības pārskatā.

  Pēc gada kontroles ziņojumu, revidentu atzinumu un 2010. gada beigās dalībvalstu revīzijas iestāžu paziņotā kļūdu īpatsvara analīzes Komisija apņēmās sniegt revīzijas iestādēm uzlabotus papildu norādījumus attiecībā uz Palātas izvirzītajiem jautājumiem. Līdz šim notikušajās tehniskajās sanāksmēs šie norādījumu projekti jau ir apspriesti, un tie tiks pabeigti līdz nākamā gada kontroles ziņojuma procedūrai. |
| --- | --- |

—

Pēc gada kontroles ziņojumu, revidentu atzinumu un 2010. gada beigās dalībvalstu revīzijas iestāžu paziņotā kļūdu īpatsvara analīzes Komisija apņēmās sniegt revīzijas iestādēm uzlabotus papildu norādījumus attiecībā uz Palātas izvirzītajiem jautājumiem. Līdz šim notikušajās tehniskajās sanāksmēs šie norādījumu projekti jau ir apspriesti, un tie tiks pabeigti līdz nākamā gada kontroles ziņojuma procedūrai.

| — | 6. ieteikums.
  Ierosināt, lai struktūrfondu regulās būtu noteikts, ka pēc 2013. gada ir jāsaskaņo gada kontroles ziņojumu atskaites periodi ar ES finanšu gadu. Ierosināt arī to, lai tiktu izstrādāta saskaņota pieeja, kas ļautu apkopot revīzijas iestāžu revīzijas atzinumus par katru fondu dalībvalsts un ES līmenī. |
| --- | --- |

—

6. ieteikums.
  Ierosināt, lai struktūrfondu regulās būtu noteikts, ka pēc 2013. gada ir jāsaskaņo gada kontroles ziņojumu atskaites periodi ar ES finanšu gadu. Ierosināt arī to, lai tiktu izstrādāta saskaņota pieeja, kas ļautu apkopot revīzijas iestāžu revīzijas atzinumus par katru fondu dalībvalsts un ES līmenī.

| — | Komisija piekrīt ieteikuma pirmajai daļai. Komisijas priekšlikumā par Finanšu regulas grozījumiem ir iekļauta laicīga grāmatojumu noskaidrošana, kas veicinās attiecīgo atskaites periodu saskaņošanu starp dalībvalstīm (gada kontroles ziņojums un gada revīzijas atzinums), Komisiju (gada darbības ziņojums) un Palātu (ticamības deklarācijas procedūra/gada ziņojums) atbilstošajam budžeta gadam (skatīt arī Komisijas atbildi uz 4.41. punktu). |
| --- | --- |

—

IEPRIEKŠĒJO PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā

| 4.51. | Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2006 Palāta izvērtēja, cik piemērotas bija 2000.–2006. gada programmu posma procedūras, kuras bija izstrādātas, lai nodrošinātu efektivitāti un produktivitāti ESF līdzfinansētajām darbībām skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā. Palāta uzsvēra, ka dalībvalstu pārvaldības sistēmām jāatbilst ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Lai vairotu Kopienas resursu potenciālo ietekmi, Palāta īpaši ieteica dalībvalstu iestādēm veikt sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīzi un nodrošināt, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem. Palāta norādīja, ka saprātīgi ikgadējie mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai varētu palīdzēt sasniegt Eiropadomes nosprausto mērķi. |
| --- | --- |

4.51.

Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2006 Palāta izvērtēja, cik piemērotas bija 2000.–2006. gada programmu posma procedūras, kuras bija izstrādātas, lai nodrošinātu efektivitāti un produktivitāti ESF līdzfinansētajām darbībām skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā. Palāta uzsvēra, ka dalībvalstu pārvaldības sistēmām jāatbilst ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Lai vairotu Kopienas resursu potenciālo ietekmi, Palāta īpaši ieteica dalībvalstu iestādēm veikt sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīzi un nodrošināt, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem. Palāta norādīja, ka saprātīgi ikgadējie mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai varētu palīdzēt sasniegt Eiropadomes nosprausto mērķi.

| 4.52. | Palātas noteikumi ir ņemti vērā daļēji (sk.
  4.5.a pielikumu
  ). Visu ESF pārvaldības sistēmu dažus elementus atjaunināja 2007.–2013. gada programmu posmam, un tas ietekmēja pasākumus, kas paredzēti skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai. Īpaši saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu Padome 2011. gada jūnijā apstiprināja ieteikumus saistībā ar “Politiku skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanai”. |
| --- | --- |

4.52.

Palātas noteikumi ir ņemti vērā daļēji (sk.
  4.5.a pielikumu
  ). Visu ESF pārvaldības sistēmu dažus elementus atjaunināja 2007.–2013. gada programmu posmam, un tas ietekmēja pasākumus, kas paredzēti skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanai. Īpaši saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu Padome 2011. gada jūnijā apstiprināja ieteikumus saistībā ar “Politiku skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanai”.

| 4.52. | Komisija uzskata, ka Palātas ieteikumi ir īstenoti pilnā mērā, ņemot vērā tiesisko regulējumu 2007.–2013. gadam, kas jau bija izveidots Palātas revīzijas ziņojuma publicēšanas laikā. Saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” Komisija 2011. gada sākumā sagatavoja rīcības plānu, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu skolā, kurā bija iekļauts arī priekšlikums Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai (apstiprināts 2011. gada jūnijā). |
| --- | --- |

4.52.

| 4.53. | Šo darbību efektivitāte vēl nav pierādīta, īpaši tāpēc, ka galveno darbību saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu apstiprināja tikai 2011. gadā. Palāta norāda, ka darbības programmās vēl arvien nav norādīta nepārprotama saikne starp konkrētām prioritātēm un mērķiem attiecībā uz skolas priekšlaicīgu pamešanu un piešķirtā finansējuma līmeni. Lai gan Komisija nesen pauda nodomu savās revīzijās analizēt arī ES finansējuma pievienoto vērtību, tas vēl nav darīts. |
| --- | --- |

4.53.

Šo darbību efektivitāte vēl nav pierādīta, īpaši tāpēc, ka galveno darbību saistībā ar skolas priekšlaicīgu pamešanu apstiprināja tikai 2011. gadā. Palāta norāda, ka darbības programmās vēl arvien nav norādīta nepārprotama saikne starp konkrētām prioritātēm un mērķiem attiecībā uz skolas priekšlaicīgu pamešanu un piešķirtā finansējuma līmeni. Lai gan Komisija nesen pauda nodomu savās revīzijās analizēt arī ES finansējuma pievienoto vērtību, tas vēl nav darīts.

| 4.53. | ESF darbības programmās ir iekļauta nepārprotama saikne starp saglabātajām prioritātēm, sasniedzamajiem mērķiem, kas ir pārvērsti arī skaitļos izsakāmos mērķos prioritāšu ass līmenī saskaņā ar tiesiskā regulējuma noteikumiem, un šo mērķu sasniegšanai vajadzīgo finansējuma līmeni. Komisijas priekšlikumi laikposmam pēc 2013. gada būs pamatoti uz pašreizējiem programmu veidošanas noteikumiem un ex ante novērtējumu. Darbības programmās vajadzēs ievērot regulatīvos noteikumus un norādīt saikni starp prioritātēm, mērķiem un finansējuma līmeni.


  Sagatavojot regulu projektus nākamajam programmu posmam, ir paredzēts likt lielāku uzsvaru uz rezultātu. Tādēļ daļu no Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta revīzijas resursiem vajadzēs pārorientēt uz izpildes revīziju, nevis uz pašreizējo atbilstības/finanšu revīziju. |
| --- | --- |

4.53.

ESF darbības programmās ir iekļauta nepārprotama saikne starp saglabātajām prioritātēm, sasniedzamajiem mērķiem, kas ir pārvērsti arī skaitļos izsakāmos mērķos prioritāšu ass līmenī saskaņā ar tiesiskā regulējuma noteikumiem, un šo mērķu sasniegšanai vajadzīgo finansējuma līmeni. Komisijas priekšlikumi laikposmam pēc 2013. gada būs pamatoti uz pašreizējiem programmu veidošanas noteikumiem un ex ante novērtējumu. Darbības programmās vajadzēs ievērot regulatīvos noteikumus un norādīt saikni starp prioritātēm, mērķiem un finansējuma līmeni.

Sagatavojot regulu projektus nākamajam programmu posmam, ir paredzēts likt lielāku uzsvaru uz rezultātu. Tādēļ daļu no Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta revīzijas resursiem vajadzēs pārorientēt uz izpildes revīziju, nevis uz pašreizējo atbilstības/finanšu revīziju.

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)

| 4.54. | Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2006 Palāta pārbaudīja, vai ex post novērtējumi, kurus Komisija veica saistībā ar struktūrfondu intervenci 1994.–1999. gada plānošanas periodā, ļāva sagatavot pienācīgas aplēses par šīs intervences ietekmi un vai šo analīzi izmantoja, lai formulētu noderīgus ieteikumus. Revīzijas laikā tika konstatēti novērtēšanas procesa trūkumi, kuru dēļ nebija iespējams pilnībā novērtēt struktūrfondu ietekmi. |
| --- | --- |

4.54.

Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2006 Palāta pārbaudīja, vai ex post novērtējumi, kurus Komisija veica saistībā ar struktūrfondu intervenci 1994.–1999. gada plānošanas periodā, ļāva sagatavot pienācīgas aplēses par šīs intervences ietekmi un vai šo analīzi izmantoja, lai formulētu noderīgus ieteikumus. Revīzijas laikā tika konstatēti novērtēšanas procesa trūkumi, kuru dēļ nebija iespējams pilnībā novērtēt struktūrfondu ietekmi.

| 4.54. | Skatīt Komisijas atbildi uz Īpašo ziņojumu Nr. 10/2006. |
| --- | --- |

4.54.

| 4.55. | Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts savos ex post novērtējumos par 2000.–2006. gadu bija ņēmuši vērā lielāko daļu no galvenajiem jautājumiem, uz kuriem Palāta norādīja Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2006 (sk.
  4.5.b pielikumu
  ). Tie sāka aizstāt valsts pieeju ar galveno tematisko jomu pieeju, lai koncentrētu uzmanību uz stratēģiskiem jautājumiem, kas nozīmīgi 27 dalībvalstu Savienībai. Ex post novērtējumus būtu bijis vieglāk veikt, ja tiesiskajā regulējumā, kas attiecās uz 2000.–2006. gadu, būtu iestrādāta prasība obligāti sagatavot vidusposma novērtējumu. Tomēr, kad veica vidusposma novērtējumus, dalībvalstu uzraudzības sistēmās tika konstatētas nopietnas nepilnības, un izdevumu lietderību novērtēt bija pāragri (sk. arī Īpašo ziņojumu Nr. 1/2007 par starpposma pasākumu īstenošanu). Lai uzlabotu ex post novērtējumu kvalitātes kontroli, abi ģenerāldirektorāti tai piešķīra vairāk resursu, uzlaboja novērtējuma ziņojuma uzdevuma aprakstus un pastiprināja kvalitātes kontroles procedūras. |
| --- | --- |

4.55.

Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts savos ex post novērtējumos par 2000.–2006. gadu bija ņēmuši vērā lielāko daļu no galvenajiem jautājumiem, uz kuriem Palāta norādīja Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2006 (sk.
  4.5.b pielikumu
  ). Tie sāka aizstāt valsts pieeju ar galveno tematisko jomu pieeju, lai koncentrētu uzmanību uz stratēģiskiem jautājumiem, kas nozīmīgi 27 dalībvalstu Savienībai. Ex post novērtējumus būtu bijis vieglāk veikt, ja tiesiskajā regulējumā, kas attiecās uz 2000.–2006. gadu, būtu iestrādāta prasība obligāti sagatavot vidusposma novērtējumu. Tomēr, kad veica vidusposma novērtējumus, dalībvalstu uzraudzības sistēmās tika konstatētas nopietnas nepilnības, un izdevumu lietderību novērtēt bija pāragri (sk. arī Īpašo ziņojumu Nr. 1/2007 par starpposma pasākumu īstenošanu). Lai uzlabotu ex post novērtējumu kvalitātes kontroli, abi ģenerāldirektorāti tai piešķīra vairāk resursu, uzlaboja novērtējuma ziņojuma uzdevuma aprakstus un pastiprināja kvalitātes kontroles procedūras.

| 4.55. | Komisijas atbildi skatīt
  4.5.b pielikumā
  redzamajā tabulā. |
| --- | --- |

4.55.

| 4.56. | Attiecībā uz 2007.–2013. gada posmu abiem ģenerāldirektorātiem būtu izdevīgi nostiprināt mehānismus, lai uzlabotu pašu dalībvalstu veikto novērtējumu kvalitāti, kā arī izmantot hipotētisko analīzi (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts) vai arī to piemērot plašāk (Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Attiecībā uz struktūrfondu produktivitāti turpmāk jāpapildina nesen izveidotā datubāze, kurā apkopotas ziņas par infrastruktūras vienas vienības cenu, lai šo datubāzi varētu izmantot (Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Dalībvalstīs izveidotās datu bāzes par mācību projektu vienības izmaksām un galvenajām īpašībām palīdzēs dalībvalstīm sagatavot un apstiprināt projektu sagatavošanu un apstiprināšanu. Struktūrfondu produktivitāti var palielināt vēl vairāk, ja pievēršas detalizētākai izpētei par to (īpaši reģionālās politikas jomā), kāpēc starp dalībvalstīm ir tik ievērojamas atšķirības privātā sektora iemaksu ziņā un kāpēc tik ļoti atšķiras iespējas sniegt finansējumu arī ar citu instrumentu, ne tikai dotāciju palīdzību. |
| --- | --- |

4.56.

Attiecībā uz 2007.–2013. gada posmu abiem ģenerāldirektorātiem būtu izdevīgi nostiprināt mehānismus, lai uzlabotu pašu dalībvalstu veikto novērtējumu kvalitāti, kā arī izmantot hipotētisko analīzi (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts) vai arī to piemērot plašāk (Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Attiecībā uz struktūrfondu produktivitāti turpmāk jāpapildina nesen izveidotā datubāze, kurā apkopotas ziņas par infrastruktūras vienas vienības cenu, lai šo datubāzi varētu izmantot (Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts). Dalībvalstīs izveidotās datu bāzes par mācību projektu vienības izmaksām un galvenajām īpašībām palīdzēs dalībvalstīm sagatavot un apstiprināt projektu sagatavošanu un apstiprināšanu. Struktūrfondu produktivitāti var palielināt vēl vairāk, ja pievēršas detalizētākai izpētei par to (īpaši reģionālās politikas jomā), kāpēc starp dalībvalstīm ir tik ievērojamas atšķirības privātā sektora iemaksu ziņā un kāpēc tik ļoti atšķiras iespējas sniegt finansējumu arī ar citu instrumentu, ne tikai dotāciju palīdzību.

| 4.56. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts piekrīt Palātai attiecībā uz lielāko daļu punktu. Attiecībā uz atbalstu uzņēmumiem joprojām vajag ievērojami vairāk pierādījumu, pirms būs iespējams pieņemt negrozāmus lēmumus par dotāciju un citu instrumentu efektivitāti un nosacītajām priekšrocībām. To veicinās Komisijas pašreizējā novērtējuma darba programma un vairākās dalībvalstīs veiktie novērtējumi.

  Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts pašlaik izstrādā hipotētiskus modeļus. ESF novērtējuma partnerības sanāksmēs jau ir notikušas vairākas informācijas sesijas, starp tām arī dalībvalstu un zinātniskā eksperta prezentācijas. Tiek pārbaudītas problēmas, piemērojot hipotētiskos modeļus kohēzijas politikā. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta norādījumi par ESF novērtējumu 2014.–2020. gada periodā mudinās dalībvalstis īstenot hipotētisku/kontroles grupu novērtējumu. |
| --- | --- |

4.56.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts pašlaik izstrādā hipotētiskus modeļus. ESF novērtējuma partnerības sanāksmēs jau ir notikušas vairākas informācijas sesijas, starp tām arī dalībvalstu un zinātniskā eksperta prezentācijas. Tiek pārbaudītas problēmas, piemērojot hipotētiskos modeļus kohēzijas politikā. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta norādījumi par ESF novērtējumu 2014.–2020. gada periodā mudinās dalībvalstis īstenot hipotētisku/kontroles grupu novērtējumu.

Ieteikumu pēcpārbaude Īpašajam ziņojumam Nr. 7/2009 “ “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība”

| 4.57. | Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2009 Palāta ieteica Komisijai pielāgot savus resursus, kā arī juridiskos un finanšu instrumentus nozares programmas attīstības un pārvaldības īpatnībām. Palāta ieteica Komisijai arī steidzami konkretizēt programmas politiskos mērķus un tos iestrādāt stratēģiskajos un darbības mērķos, tostarp nosakot lietotāju vajadzības, tehniskos parametrus un uzņēmējdarbības modeli (13). |
| --- | --- |

4.57.

Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2009 Palāta ieteica Komisijai pielāgot savus resursus, kā arī juridiskos un finanšu instrumentus nozares programmas attīstības un pārvaldības īpatnībām. Palāta ieteica Komisijai arī steidzami konkretizēt programmas politiskos mērķus un tos iestrādāt stratēģiskajos un darbības mērķos, tostarp nosakot lietotāju vajadzības, tehniskos parametrus un uzņēmējdarbības modeli (13).

| 4.58. | Komisija daļēji īstenoja Palātas ieteikumus (sk.
  4.5.c pielikumu
  ). Komisija uzņēmās programmas pārvaldīšanu un ir noslēgusi deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA). Kaut gan Komisija lūdza, lai dalībvalstis precizē programmas politiskos mērķus tādējādi, lai tos varētu izteikt galīgajos stratēģiskajos un darbības mērķos, kopēja nostāja nav pieņemta. Komisija sniedza aplēses par projekta izmaksām vidējā un ilgā termiņā, taču nepieciešamā finansējuma avoti vēl nav nodrošināti. Balstoties uz Komisijas aprēķiniem, Palāta norāda, ka līdz 2030. gadam šīs projektu izmaksas vidējā un ilgā termiņā varētu būt vairāk nekā 20 miljardi EUR. |
| --- | --- |

4.58.

Komisija daļēji īstenoja Palātas ieteikumus (sk.
  4.5.c pielikumu
  ). Komisija uzņēmās programmas pārvaldīšanu un ir noslēgusi deleģēšanas nolīgumus ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA). Kaut gan Komisija lūdza, lai dalībvalstis precizē programmas politiskos mērķus tādējādi, lai tos varētu izteikt galīgajos stratēģiskajos un darbības mērķos, kopēja nostāja nav pieņemta. Komisija sniedza aplēses par projekta izmaksām vidējā un ilgā termiņā, taču nepieciešamā finansējuma avoti vēl nav nodrošināti. Balstoties uz Komisijas aprēķiniem, Palāta norāda, ka līdz 2030. gadam šīs projektu izmaksas vidējā un ilgā termiņā varētu būt vairāk nekā 20 miljardi EUR.

| 4.58. | Komisija pašlaik īsteno šos ieteikumus.

  Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu Komisija nāks klajā ar jaunu likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz “Galileo” un EGNOS programmu turpmāku īstenošanu. Tajā būs iekļauta arī to pārvaldības shēma un nepieciešamo budžeta līdzekļu atjaunināta definīcija.


  Regulā (EK) Nr. 683/2008 (15) bija definēti GNSS programmu vispārējie stratēģiskie un politiskie mērķi, un pakāpeniski tie tiek pārveidoti par darbības mērķiem (publiskais regulētais pakalpojums, dzīvības drošības pakalpojums, meklēšanas un glābšanas dienests, komercdienests), uzsverot šīs ierosmes tehnisko sarežģītību.


  Programmu budžeta ekstrapolācija, nezinot valsts atbalstu nākotnes finansējumam, neļauj iegūt pietiekamu vispārējo ainu lēmumu pieņemšanai par kopējiem finansiālajiem neto izdevumiem. |
| --- | --- |

4.58.

Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu Komisija nāks klajā ar jaunu likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz “Galileo” un EGNOS programmu turpmāku īstenošanu. Tajā būs iekļauta arī to pārvaldības shēma un nepieciešamo budžeta līdzekļu atjaunināta definīcija.

Regulā (EK) Nr. 683/2008 (15) bija definēti GNSS programmu vispārējie stratēģiskie un politiskie mērķi, un pakāpeniski tie tiek pārveidoti par darbības mērķiem (publiskais regulētais pakalpojums, dzīvības drošības pakalpojums, meklēšanas un glābšanas dienests, komercdienests), uzsverot šīs ierosmes tehnisko sarežģītību.

Programmu budžeta ekstrapolācija, nezinot valsts atbalstu nākotnes finansējumam, neļauj iegūt pietiekamu vispārējo ainu lēmumu pieņemšanai par kopējiem finansiālajiem neto izdevumiem.

| 4.59. | Pirms visu darboties spējīgo pavadoņu palaišanas ir jāizstrādā plāns, kurā skaidri jānorāda programmas izmaksas pēc 2013. gada, un jānosaka finansējuma avoti. Attiecībā uz pārvaldības struktūru un cilvēkresursiem Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk veltīt pūliņus, lai īstenotu Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2009 formulētos ieteikumus. |
| --- | --- |

4.59.

Pirms visu darboties spējīgo pavadoņu palaišanas ir jāizstrādā plāns, kurā skaidri jānorāda programmas izmaksas pēc 2013. gada, un jānosaka finansējuma avoti. Attiecībā uz pārvaldības struktūru un cilvēkresursiem Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk veltīt pūliņus, lai īstenotu Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2009 formulētos ieteikumus.

| 4.59. | Pašlaik Komisija izstrādā ietekmes novērtējumu, ar kura palīdzību tā noskaidro tehniskās iespējas Eiropas GNSS programmu turpmākai īstenošanai un izmantošanai, tostarp šo programmu saistītās izmaksas un tiešās un netiešās priekšrocības. |
| --- | --- |

4.59.

---

(1)  2010. gadā 32,8 miljardi EUR jeb 88 % attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posmu, bet 4,3 miljardi EUR jeb (12 %) – uz 2000.–2006. gada programmu posmu. KF un ESF 2010. gadā saņēma attiecīgi 0,4 miljardus EUR un 0,37 miljardus EUR lielu papildu priekšfinansējumu, kas bija daļa no pasākumiem finanšu krīzes radīto problēmu risināšanai. Saskaņā ar Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai enerģētikas projekti saņēma 0,6 miljardus EUR lielu priekšfinansējumu.

(2)  Starpniekstruktūras ir publiskas vai privātas struktūras, par kuru darbību ir atbildīga vadošā iestāde un kuras šīs iestādes vārdā pilda savus pienākumus attiecībā pret darbību īstenotājiem.

(3)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.) 39. panta 2. punkts, Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006, 25. lpp.) 91. un 92. pants.

(4)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 99. pants.

(5)  TEN-T izpildaģentūra, Konkurētspējas un inovāciju izpildaģentūra, kā arī kopuzņēmums SESAR (Vienotās Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte).

(6)  Paraugā iekļāva 243 maksājumus, kas veikti saistībā ar 229 kohēzijas projektiem (ERAF – 143, ESF – 60, KF – 20, Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma (ISPA) – 6), sešiem projektiem sociālajā un nodarbinātības jomā, kurus nefinansēja ESF, un astoņiem projektiem enerģētikas un transporta jomā. 205 maksājumi kohēzijas jomas projektiem attiecās uz 2007.–2013. gada programmu posmu, bet 24 – uz 2000.–2006. gada programmu posmu. Paraugam atlasīja visu veidu maksājumus, izņemot avansa maksājumus, kuru kopsumma 2010. gadā bija 3,1 miljards EUR.

(7)  Kļūdu aplēses aprēķinu Palāta iegūst no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 4,7 % līdz 10,7 % (attiecīgi zemākais un augstākais kļūdas līmenis).

(8)  Plašāka informācija par Palātas pieeju publiskajos konkursos konstatēto kļūdu kvantitatīvās izteiksmes noteikšanai ir izklāstīta
  1.1. pielikuma
  1.10. un 1.11. punktā.

(9)  Regulas (EK) Nr. 1083/2006 44. pants.

(10)  JEREMIE ir Komisijas, Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt papildu finansējuma avotus mikrouzņēmumiem, kā arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

(11)  JESSICA ir Komisijas un Eiropas Investīciju bankas izstrādāta iniciatīva atmaksājamu ieguldījumu (kapitāls, aizdevumi vai garantijas) veikšanai pilsētattīstībā. Šos ieguldījumus piešķir projektiem ar pilsētu attīstības fondu vai, ja vajadzīgs, līdzdalības fondu starpniecību.

(12)  81 revīzijas iestādi 317 ERAF un KF darbības programmām un 94 revīzijas iestādes 117 ESF darbības programmām. 63 no šīm revīzijas iestādēm ir kopējas visiem trim fondiem.

(13)  Vērtējot programmas virzību, šajā pēcpārbaudē netika iekļauts 2. ieteikuma b) apakšpunkts, 3. ieteikums, 4. ieteikuma c) un d) apakšpunkts un 5. ieteikums.

(14)  Zemākā robežkļūda 11–12 % salīdzinājumā ar 4,7 % 2010. gadā.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un “Galileo”) turpmāku īstenošanu.

(16)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 7. nodaļā.

4.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība un sociālās lietas | Reģionālā politika | Enerģētika un transports | Kopā |
| ESF | Citi | ERAF | Kohēzijas fonds | ISPA |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 209 | 189 | 217 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 | 10 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 189 | 180 | 207 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| kļūdu nav | 70 % | (42) | 100 % | (6) | 47 % | (67) | 25 % | (5) | 17 % | (1) | 37 % | (3) | 51 % | (124) | 67 % | 58 % | 50 % |
| viena vai vairākas kļūdas | 30 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (76) | 75 % | (15) | 83 % | (5) | 63 % | (5) | 49 % | (119) | 33 % | 42 % | 50 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| avansi | — | — | — | — | — | — | — | 3 % | 0 % | 1 % |
| starpposma/galīgie maksājumi | 97 % | 100 % | 99 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 39 % | (7) | 0 % | (0) | 55 % | (42) | 93 % | (14) | 80 % | (4) | 20 % | (1) | 57 % | (68) | 50 % | 42 % | 33 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas | 61 % | (11) | 0 % | (0) | 45 % | (34) | 7 % | (1) | 20 % | (1) | 80 % | (4) | 43 % | (51) | 50 % | 58 % | 67 % |
| attiecināmības kļūdas | 91 % | (10) | 0 % | (0) | 100 % | (34) | 100 % | (1) | 100 % | (1) | 75 % | (3) | 96 % | (49) | 69 % | 89 % | 78 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 9 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 12 % |
| precizitātes kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | 2 % | (1) | 31 % | 11 % | 10 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 7,7 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 4,7 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 10,7 % | | | |
| — Neattiecas vai netiek vērtēts. |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Nodarbinātība un sociālās lietas

Reģionālā politika

Enerģētika un transports

Kopā

ESF

Citi

ERAF

Kohēzijas fonds

ISPA

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

60

6

143

20

6

8

243

209

189

217

avansi

0

0

0

0

0

0

0

20

9

10

starpposma/galīgie maksājumi

60

6

143

20

6

8

243

189

180

207

PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

kļūdu nav

70 %

(42)

100 %

(6)

47 %

(67)

25 %

(5)

17 %

(1)

37 %

(3)

51 %

(124)

67 %

58 %

50 %

viena vai vairākas kļūdas

30 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(76)

75 %

(15)

83 %

(5)

63 %

(5)

49 %

(119)

33 %

42 %

50 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

avansi

—

—

—

—

—

—

—

3 %

0 %

1 %

starpposma/galīgie maksājumi

97 %

100 %

99 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

39 %

(7)

0 %

(0)

55 %

(42)

93 %

(14)

80 %

(4)

20 %

(1)

57 %

(68)

50 %

42 %

33 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas

61 %

(11)

0 %

(0)

45 %

(34)

7 %

(1)

20 %

(1)

80 %

(4)

43 %

(51)

50 %

58 %

67 %

attiecināmības kļūdas

91 %

(10)

0 %

(0)

100 %

(34)

100 %

(1)

100 %

(1)

75 %

(3)

96 %

(49)

69 %

89 %

78 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

9 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

0 %

0 %

12 %

precizitātes kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

2 %

(1)

31 %

11 %

10 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

7,7 %

Zemākais kļūdu līmenis

4,7 %

Augstākais kļūdu līmenis

10,7 %

— Neattiecas vai netiek vērtēts.

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

— Neattiecas vai netiek vērtēts.

4.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

Atlasītu pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums. Revīzijas iestādes (RI) – atbilstība galvenajām reglamentējošajām prasībām un darbību pareizības nodrošināšanas efektivitāte

| Palātas galvenās pārbaudītās prasības | | Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Francija | Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Apvienotā Karaliste/Ziemeļīrija | Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Itālija(Sardīnija) | Revīzijas iestāde ERAF/KF – Polija | Revīzijas iestāde ERAF/KF – Spānija (Andalūzija un Valensija) | Revīzijas iestāde ESF – Polija | Revīzijas iestāde ESF – Spānija (Andalūzija) | Revīzijas iestāde ESF – Vācija (federāla darbības programma) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgi aspekti | Darbības programmas pārvaldības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles iestādēm | atbilst | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst |
| Revīzijas rokasgrāmatas aptvērums | Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura ir saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai | Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu pārvaldības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz kontrollapu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un sertificēšanas iestādēm), un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | atbilst |
| Sistēmu revīziju pārskats | RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam laikposmam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | efektīva | daļēji efektīva | daļēji efektīva | efektīva | efektīva | efektīva | efektīva | efektīva |
| Paraugu atlases metodes darbību revīzijām | Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu projektu paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | daļēji atbilst | atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst |
| Parauga izveide darbību revīzijām | Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu projektu paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā | efektīva | efektīva | neefektīva | efektīva | efektīva | efektīva | efektīva | daļēji efektīva |
| Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām | Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz kontrollapu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai | daļēji atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst |
| Darbību revīziju pārskats | Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi projektu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti | efektīva | daļēji efektīva | neefektīva | efektīva | daļēji efektīva | efektīva | efektīva | efektīva |
| Atkārtotas darbību revīzijas | Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai | efektīva | daļēji efektīva | daļēji efektīva | efektīva | daļēji efektīva | efektīva | efektīva | daļēji efektīva |
| Ikgadējais kontroles ziņojums un revīzijas atzinums | Ikgadējais kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās | atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst | atbilst | atbilst | atbilst | daļēji atbilst | daļēji atbilst |
| Kopvērtējums | | efektīvas | daļēji efektīvas | neefektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas |

Palātas galvenās pārbaudītās prasības

Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Francija

Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Apvienotā Karaliste/Ziemeļīrija

Revīzijas iestāde ERAF/ESF – Itālija(Sardīnija)

Revīzijas iestāde ERAF/KF – Polija

Revīzijas iestāde ERAF/KF – Spānija (Andalūzija un Valensija)

Revīzijas iestāde ESF – Polija

Revīzijas iestāde ESF – Spānija (Andalūzija)

Revīzijas iestāde ESF – Vācija (federāla darbības programma)

Vispārīgi aspekti

Darbības programmas pārvaldības un kontroles sistēmu izveide paredz to pienācīgu definīciju, funkciju sadali un nošķiršanu pašā revīzijas iestādē un starp revīzijas iestādi un citām kompetentajām pārvaldības un kontroles iestādēm

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

Revīzijas rokasgrāmatas aptvērums

Ir revīzijas rokasgrāmata (gan sistēmu revīzijām, gan darbību revīzijām), kura ir saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem un kurā skaidri aprakstītas revīzijas procedūras

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Revīzijas metodoloģija sistēmu revīzijai

Revīzijas darbs, ko veic RI, lai novērtētu pārvaldības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, balstās uz kontrollapu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka ir izpildītas galvenās piemērojamo noteikumu prasības (konkrētas vadošajām iestādēm, starpniekstruktūrām un sertificēšanas iestādēm), un katrai no šīm prasībām ir atbilstīgi vērtēšanas kritēriji

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

Sistēmu revīziju pārskats

RI revīzijas plāns bija īstenots saskaņā ar attiecīgajam laikposmam apstiprināto revīzijas stratēģiju, sistēmu revīzijas notika saskaņā ar RI izstrādāto metodoloģiju, un visi sistēmu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

efektīva

daļēji efektīva

daļēji efektīva

efektīva

efektīva

efektīva

efektīva

efektīva

Paraugu atlases metodes darbību revīzijām

Ir noteikta pienācīga paraugu atlases metode darbību revīzijām, lai izveidotu projektu paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

daļēji atbilst

atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

Parauga izveide darbību revīzijām

Paraugu atlases metode darbību revīzijām tiek izmantota, kā noteikts, lai izveidotu projektu paraugu, kas revidējams noteiktā pārskata periodā

efektīva

efektīva

neefektīva

efektīva

efektīva

efektīva

efektīva

daļēji efektīva

Revīzijas metodoloģija darbību revīzijām

Darbību pareizības pārbaudei veiktais revīzijas darbs balstās uz kontrollapu ar jautājumiem, lai pārliecinātos, ka pietiekami pamatīgi ir izpildītas piemērojamo noteikumu prasības saistīto risku novēršanai

daļēji atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

Darbību revīziju pārskats

Darbību revīzijas bija veiktas saskaņā ar konkrētam laikposmam atlasīto paraugu, tās notika saskaņā ar RI izveidoto metodoloģiju, un visi projektu revīziju posmi bija pienācīgi dokumentēti

efektīva

daļēji efektīva

neefektīva

efektīva

daļēji efektīva

efektīva

efektīva

efektīva

Atkārtotas darbību revīzijas

Pēc tam, kad Palāta atkārtoja RI veiktās darbību revīzijas, iegūtie konstatējumi bija līdzīgi kā RI, kā tas ir paziņots Komisijai

efektīva

daļēji efektīva

daļēji efektīva

efektīva

daļēji efektīva

efektīva

efektīva

daļēji efektīva

Ikgadējais kontroles ziņojums un revīzijas atzinums

Ikgadējais kontroles ziņojums un revīzijas atzinums bija sagatavoti atbilstoši tiesību aktos noteiktajām prasībām un norādījumiem, kas saskaņoti starp Komisiju un dalībvalstīm, un ziņojums un atzinums atbilst rezultātiem, kas iegūti RI veiktajās sistēmu revīzijās un darbību revīzijās

atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

atbilst

atbilst

atbilst

daļēji atbilst

daļēji atbilst

Kopvērtējums

efektīvas

daļēji efektīvas

neefektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

4.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KOHĒZIJAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA JOMĀ

| Galvenie ģenerāl-direktorāti | Ģenerāldirektora deklarācija (2) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| REGIO | Ar atrunu | Atrunas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību izdevumiem, kas vairākās dalībvalstīs deklarēti ERAF un Kohēzijas fondam, balstās uz nepilnībām abu fondu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos elementos, jo dalībvalstu iestādes tos nebija pienācīgi kontrolējušas un nebija veikti pienācīgi koriģējošie pasākumi.
  2000.–2006. gada posmam atruna attiecas uz 21 darbības programmu sešās dalībvalstīs (izņemot INTERREG) un diviem Kohēzijas fonda projektiem divās dalībvalstīs; skaitliskā izteiksmē tie ir 679,4 miljoni EUR jeb 15,8 % no gada starpposma maksājumiem. Saskaņā ar aplēsēm šim programmu posmam apdraudētais ES ieguldījums varētu būt no 32,5 līdz 68,8 miljoniem EUR, t. i., no 0,8 % līdz 1,5 % no gada starpposma maksājumiem (4 297,3 miljoni EUR).
  2007.–2013. gada posmam atruna attiecas uz 69 darbības programmām 10 dalībvalstīs un uz Eiropas Teritoriālās sadarbības 11 darbības programmām. Skaitliskā izteiksmē tas ir 3 417,1 miljons EUR jeb 13,4 % no gada starpposma maksājumiem. Saskaņā ar aplēsēm šim programmu posmam apdraudētais ES ieguldījums varētu būt no 203,7 līdz 423,9 miljoniem EUR, t. i., no 0,8 % līdz 1,6 % no gada starpposma maksājumiem (25 527,8 miljoni EUR). | Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.
  Palāta atzīst, ka Reģionālās politikas ĢD, salīdzinot ar 2009. gadu, ir sniedzis vairāk informācijas par katras darbības programmas apdraudēto summu atspoguļošanu.
  Taču Palāta norāda, ka tās aplēstais kļūdu īpatsvars ir ievērojami lielāks, nekā saskaņā ar ģenerāldirektora aplēsēm norādīts atrunās.
  Reģionālās politikas ĢD formulēja atrunas ar skaitļos izsakāmu ietekmi abiem programmu posmiem. Skaitļi balstās uz pieņēmumu, ka, ja vien aplēstā summa, kas pakļauta riskam, ir mazāka par 5 %, tad piemērotā maksājuma ieturēšana jebkurai darbības programmai un ieviestie kontroles mehānismi darbības programmas slēgšanai varētu pienācīgi mazināt risku. Palāta uzskata, ka šādas pieejas dēļ apdraudētās summas varētu būt novērtētas par zemu.
  Visbeidzot, tika paziņots, ka 2010. gadā piemēroja finanšu korekcijas 2 823 miljonu EUR apmērā. Tomēr attiecībā uz, cita starpā, 2000.–2006. gada darbības programmu slēgšanu līdz gada beigām vēl nebija pabeigtas visas apstiprināšanas un pārbaužu procedūras. Komisijas 2010. gada pārskatu 6. piezīmē tikai 563 miljoni EUR tika definēti kā īstenoti (sk. arī
  1.2. pielikuma
  3. punktu). | B | A |
| EMPL | Ar atrunu | Atruna par pakārtoto darījumu likumību un pareizību izdevumiem, kas vairākās dalībvalstīs deklarēti konkrētām ESF darbības programmām, balstās uz nepilnībām darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos elementos, jo dalībvalstu iestādes tos nebija pienācīgi kontrolējušas un nebija veikti pienācīgi koriģējošie pasākumi.
  2000.–2006. gada posmam atruna attiecas uz 13 darbības programmām četrās dalībvalstīs, skaitliskā izteiksmē tie ir 0,4 miljoni EUR jeb 0,14 % no gada starpposma maksājumiem.
  2007.–2013. gada posmam atruna attiecas uz 30 darbības programmām deviņās dalībvalstīs; skaitliskā izteiksmē tie ir 71,6 miljoni EUR jeb 1,13 % no gada starpposma maksājumiem. | Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.
  Palāta atzīst, ka Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, salīdzinot ar 2009. gadu, ir sniedzis vairāk informācijas par katras darbības programmas apdraudēto summu atspoguļošanu.
  Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD formulēja atrunas ar skaitļos izsakāmu ietekmi abiem programmu posmiem. Skaitļi balstās uz pieņēmumu, ka, ja vien aplēstā summa, kas pakļauta riskam, ir mazāka par 5 %, tad piemērotā maksājuma ieturēšana jebkurai darbības programmai un ieviestie kontroles mehānismi darbības programmas slēgšanai varētu pienācīgi mazināt risku. Palāta uzskata, ka šādas pieejas dēļ apdraudētās summas varētu būt novērtētas par zemu. | A | A |
| MOVE | Ar atrunu | Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Ar ex post kontroles mehānismiem konstatēja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā kontroles mērķis (2 %).
  Atlikušais kļūdu īpatsvars 4,42 % atbilst apdraudētajiem 1,15 miljoniem EUR, kas veido 1,95 % no Sestās pamatprogrammas maksājumiem un 0,5 % no visiem maksājumiem, kurus Mobilitātes un transporta ĢD veica 2010. gadā. | Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm. | A | A (1) |
| ENER | Ar atrunu | Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Ar ex post kontroles mehānismiem konstatēja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā kontroles mērķis (2 %).
  Atlikušais kļūdu īpatsvars 4,42 % atbilst apdraudētajiem 1,7 miljoniem EUR, kas veido 1,12 % no Sestās pamatprogrammas maksājumiem un 0,15 % no visiem maksājumiem, kurus Enerģētikas ĢD veica 2010. gadā. | Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm. | A |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāl-direktorāti

Ģenerāldirektora deklarācija (2)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

REGIO

Ar atrunu

Atrunas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību izdevumiem, kas vairākās dalībvalstīs deklarēti ERAF un Kohēzijas fondam, balstās uz nepilnībām abu fondu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos elementos, jo dalībvalstu iestādes tos nebija pienācīgi kontrolējušas un nebija veikti pienācīgi koriģējošie pasākumi.

2000.–2006. gada posmam atruna attiecas uz 21 darbības programmu sešās dalībvalstīs (izņemot INTERREG) un diviem Kohēzijas fonda projektiem divās dalībvalstīs; skaitliskā izteiksmē tie ir 679,4 miljoni EUR jeb 15,8 % no gada starpposma maksājumiem. Saskaņā ar aplēsēm šim programmu posmam apdraudētais ES ieguldījums varētu būt no 32,5 līdz 68,8 miljoniem EUR, t. i., no 0,8 % līdz 1,5 % no gada starpposma maksājumiem (4 297,3 miljoni EUR).

2007.–2013. gada posmam atruna attiecas uz 69 darbības programmām 10 dalībvalstīs un uz Eiropas Teritoriālās sadarbības 11 darbības programmām. Skaitliskā izteiksmē tas ir 3 417,1 miljons EUR jeb 13,4 % no gada starpposma maksājumiem. Saskaņā ar aplēsēm šim programmu posmam apdraudētais ES ieguldījums varētu būt no 203,7 līdz 423,9 miljoniem EUR, t. i., no 0,8 % līdz 1,6 % no gada starpposma maksājumiem (25 527,8 miljoni EUR).

Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.

Palāta atzīst, ka Reģionālās politikas ĢD, salīdzinot ar 2009. gadu, ir sniedzis vairāk informācijas par katras darbības programmas apdraudēto summu atspoguļošanu.

Taču Palāta norāda, ka tās aplēstais kļūdu īpatsvars ir ievērojami lielāks, nekā saskaņā ar ģenerāldirektora aplēsēm norādīts atrunās.

Reģionālās politikas ĢD formulēja atrunas ar skaitļos izsakāmu ietekmi abiem programmu posmiem. Skaitļi balstās uz pieņēmumu, ka, ja vien aplēstā summa, kas pakļauta riskam, ir mazāka par 5 %, tad piemērotā maksājuma ieturēšana jebkurai darbības programmai un ieviestie kontroles mehānismi darbības programmas slēgšanai varētu pienācīgi mazināt risku. Palāta uzskata, ka šādas pieejas dēļ apdraudētās summas varētu būt novērtētas par zemu.

Visbeidzot, tika paziņots, ka 2010. gadā piemēroja finanšu korekcijas 2 823 miljonu EUR apmērā. Tomēr attiecībā uz, cita starpā, 2000.–2006. gada darbības programmu slēgšanu līdz gada beigām vēl nebija pabeigtas visas apstiprināšanas un pārbaužu procedūras. Komisijas 2010. gada pārskatu 6. piezīmē tikai 563 miljoni EUR tika definēti kā īstenoti (sk. arī
  1.2. pielikuma
  3. punktu).

B

A

EMPL

Ar atrunu

Atruna par pakārtoto darījumu likumību un pareizību izdevumiem, kas vairākās dalībvalstīs deklarēti konkrētām ESF darbības programmām, balstās uz nepilnībām darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos elementos, jo dalībvalstu iestādes tos nebija pienācīgi kontrolējušas un nebija veikti pienācīgi koriģējošie pasākumi.

2000.–2006. gada posmam atruna attiecas uz 13 darbības programmām četrās dalībvalstīs, skaitliskā izteiksmē tie ir 0,4 miljoni EUR jeb 0,14 % no gada starpposma maksājumiem.

2007.–2013. gada posmam atruna attiecas uz 30 darbības programmām deviņās dalībvalstīs; skaitliskā izteiksmē tie ir 71,6 miljoni EUR jeb 1,13 % no gada starpposma maksājumiem.

Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.

Palāta atzīst, ka Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, salīdzinot ar 2009. gadu, ir sniedzis vairāk informācijas par katras darbības programmas apdraudēto summu atspoguļošanu.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD formulēja atrunas ar skaitļos izsakāmu ietekmi abiem programmu posmiem. Skaitļi balstās uz pieņēmumu, ka, ja vien aplēstā summa, kas pakļauta riskam, ir mazāka par 5 %, tad piemērotā maksājuma ieturēšana jebkurai darbības programmai un ieviestie kontroles mehānismi darbības programmas slēgšanai varētu pienācīgi mazināt risku. Palāta uzskata, ka šādas pieejas dēļ apdraudētās summas varētu būt novērtētas par zemu.

A

A

MOVE

Ar atrunu

Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Ar ex post kontroles mehānismiem konstatēja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā kontroles mērķis (2 %).

Atlikušais kļūdu īpatsvars 4,42 % atbilst apdraudētajiem 1,15 miljoniem EUR, kas veido 1,95 % no Sestās pamatprogrammas maksājumiem un 0,5 % no visiem maksājumiem, kurus Mobilitātes un transporta ĢD veica 2010. gadā.

Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.

A

A (1)

ENER

Ar atrunu

Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru attiecībā uz Sestās pētniecības pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Ar ex post kontroles mehānismiem konstatēja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir lielāks nekā kontroles mērķis (2 %).

Atlikušais kļūdu īpatsvars 4,42 % atbilst apdraudētajiem 1,7 miljoniem EUR, kas veido 1,12 % no Sestās pamatprogrammas maksājumiem un 0,15 % no visiem maksājumiem, kurus Enerģētikas ĢD veica 2010. gadā.

Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācija un gada darbības pārskats ir sagatavoti saskaņā ar piemērojamām Komisijas pamatnostādnēm.

A

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Pārskata par 2009. finanšu gadu 5.3. pielikumā bija izklāstīti TREN (Enerģētikas un transporta) ĢD gada darbības pārskata pārbaužu rezultāti. 2010. gada februārī ĢD TREN ir reorganizēts divos ģenerāldirektorātos kā Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts (ĢD MOVE) un Enerģētikas ģenerāldirektorāts (ĢD ENER).

(2)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

4.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE KOHĒZIJAS, ENERĢĒTIKAS UN TRANSPORTA POLITIKAS GRUPĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kohēzija |
| 2009. g. | Komisijai būtu jāuzrauga atbilstība ES finansējuma attiecināmības prasībām, tostarp pareiza ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma procedūru piemērošana
  (sk. Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.38. punktu) | Pašlaik notiek revīzijas par to, kā īstenoti publiskā iepirkuma noteikumi (šīs revīzijas ir daļa no īpaša apsekojuma par Kohēzijas fonda 2000.–2006. gada projektiem, kā arī īpaša apsekojuma par 2007.–2013. gada darbības programmām). Komisija ir izdevusi arī norādījumus un sarīkojusi mācības dalībvalstu pārvaldības un revīzijas iestādēm (piemēram, “semināri mācībspēku apmācībai”, divpusējas mācību nodarbības pārvaldības iestādēm un revīzijas iestādēm).
  2011. gada janvārī Komisija publicēja Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (COM(2011) 15 galīgā redakcija).
  2011. gadā plānots pabeigt Komisijas vērtējumu par ES publiskā iepirkuma tiesisko pamatu. | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots ar dažādu pašlaik notiekošu pasākumu palīdzību saskaņā ar Palātas aprakstu.


  Skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 1. ieteikums.


  Lūdzam skatīt arī Komisijas atbildes uz 4.20., 4.21. un 4.29. punktu par apmācības un norādījumu nodrošināšanu. | Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts attiecībā uz mācībām un norādījumiem, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku,


  Palāta veiks to īpašo pasākumu pēcpārbaudi, kuri definēti publiskajam iepirkumam (sk. arī Atzinumu Nr. 4/2011 (1)). |
| Kohēzija |
| 2008. g. | Komisijai, veicot pārraudzību, būtu jānodrošina, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi
  (sk. Pārskata par 2008. finanšu gadu 6.37. punkta a) un c) apakšpunktu un Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.37. punkta c) apakšpunktu) | Ievērojot vispārīgos noteikumus, kas izklāstīti struktūrfondu regulās, attiecināmības noteikumi ir precizēti valstu un dažos gadījumos arī darbības programmu līmenī. Komisija ir pārskatījusi izmaiņas, ko šajos noteikumos 2010. gadā ieviesa dalībvalstis.
  Komisija ir pārbaudījusi revīzijas iestāžu 2007.–2013. gada darbības programmas un turpina veikt īpašas sistēmu un projektu revīzijas.
  2010. gada darbības pārskatā bija sniegts detalizēts novērtējums par 2007.–2013. gada darbības programmu, galvenokārt balstoties uz informāciju, kas ietverta revīzijas iestāžu sagatavotajos gada kontroles ziņojumos un iegūta Komisijas veiktajās revīzijās. | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots (skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 2. ieteikums).


  Lūdzam skatīt arī Komisijas atbildes uz 4.42., 4.43. un 4.44. punktu attiecībā uz revīzijas iestāžu novērtējumu.


  Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts uzskata, ka ir pienācīgi pārbaudījuši savā attiecīgajā gada darbības pārskatā izteiktās atrunas saistībā ar 2007.–2013. gada programmām. | Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku. |
| Kohēzija |
| 2008. g. | Komisijai būtu jāmudina dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai
  (sk. Pārskata par 2008. finanšu gadu 6.37. punkta b) un d) apakšpunktu un Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.37. punkta a) un b) apakšpunktu) | Komisija ir sākusi plašāk piemērot 2007.–2013. gada struktūrfondu regulu noteikumus, lai pārtrauktu vai apturētu maksājumus, ja revīzijas ziņojumā ir pierādījumi, kas liecina par nozīmīgām nepilnībām (vai pārkāpumiem, kas vēl nav izlaboti). Tas dod dalībvalstīm turpmāku stimulu savlaicīgi veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus.
  Komisija ir ieviesusi izmaiņas kārtībā, kādā dalībvalstis ziņo par piedzītajām un anulētajām summām no 2007.–2013. gada programmām (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XI pielikums).
  Izvērsta informācija par maksājumu apturēšanu un pārtraukšanu attiecībā uz Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu ir izklāstīta 2010. gada pārskatā. | Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots (skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 2. ieteikums). | Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku. |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

Kohēzija

2009. g.

Komisijai būtu jāuzrauga atbilstība ES finansējuma attiecināmības prasībām, tostarp pareiza ES un dalībvalstu publiskā iepirkuma procedūru piemērošana

(sk. Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.38. punktu)

Pašlaik notiek revīzijas par to, kā īstenoti publiskā iepirkuma noteikumi (šīs revīzijas ir daļa no īpaša apsekojuma par Kohēzijas fonda 2000.–2006. gada projektiem, kā arī īpaša apsekojuma par 2007.–2013. gada darbības programmām). Komisija ir izdevusi arī norādījumus un sarīkojusi mācības dalībvalstu pārvaldības un revīzijas iestādēm (piemēram, “semināri mācībspēku apmācībai”, divpusējas mācību nodarbības pārvaldības iestādēm un revīzijas iestādēm).

2011. gada janvārī Komisija publicēja Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (COM(2011) 15 galīgā redakcija).

2011. gadā plānots pabeigt Komisijas vērtējumu par ES publiskā iepirkuma tiesisko pamatu.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots ar dažādu pašlaik notiekošu pasākumu palīdzību saskaņā ar Palātas aprakstu.

Skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 1. ieteikums.

Lūdzam skatīt arī Komisijas atbildes uz 4.20., 4.21. un 4.29. punktu par apmācības un norādījumu nodrošināšanu.

Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts attiecībā uz mācībām un norādījumiem, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku,

Palāta veiks to īpašo pasākumu pēcpārbaudi, kuri definēti publiskajam iepirkumam (sk. arī Atzinumu Nr. 4/2011 (1)).

Kohēzija

2008. g.

Komisijai, veicot pārraudzību, būtu jānodrošina, lai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi

(sk. Pārskata par 2008. finanšu gadu 6.37. punkta a) un c) apakšpunktu un Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.37. punkta c) apakšpunktu)

Ievērojot vispārīgos noteikumus, kas izklāstīti struktūrfondu regulās, attiecināmības noteikumi ir precizēti valstu un dažos gadījumos arī darbības programmu līmenī. Komisija ir pārskatījusi izmaiņas, ko šajos noteikumos 2010. gadā ieviesa dalībvalstis.

Komisija ir pārbaudījusi revīzijas iestāžu 2007.–2013. gada darbības programmas un turpina veikt īpašas sistēmu un projektu revīzijas.

2010. gada darbības pārskatā bija sniegts detalizēts novērtējums par 2007.–2013. gada darbības programmu, galvenokārt balstoties uz informāciju, kas ietverta revīzijas iestāžu sagatavotajos gada kontroles ziņojumos un iegūta Komisijas veiktajās revīzijās.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots (skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 2. ieteikums).

Lūdzam skatīt arī Komisijas atbildes uz 4.42., 4.43. un 4.44. punktu attiecībā uz revīzijas iestāžu novērtējumu.

Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts uzskata, ka ir pienācīgi pārbaudījuši savā attiecīgajā gada darbības pārskatā izteiktās atrunas saistībā ar 2007.–2013. gada programmām.

Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku.

Kohēzija

2008. g.

Komisijai būtu jāmudina dalībvalstu iestādes stingri piemērot koriģējošos mehānismus pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai

(sk. Pārskata par 2008. finanšu gadu 6.37. punkta b) un d) apakšpunktu un Pārskata par 2009. finanšu gadu 4.37. punkta a) un b) apakšpunktu)

Komisija ir sākusi plašāk piemērot 2007.–2013. gada struktūrfondu regulu noteikumus, lai pārtrauktu vai apturētu maksājumus, ja revīzijas ziņojumā ir pierādījumi, kas liecina par nozīmīgām nepilnībām (vai pārkāpumiem, kas vēl nav izlaboti). Tas dod dalībvalstīm turpmāku stimulu savlaicīgi veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus.

Komisija ir ieviesusi izmaiņas kārtībā, kādā dalībvalstis ziņo par piedzītajām un anulētajām summām no 2007.–2013. gada programmām (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1828/2006 XI pielikums).

Izvērsta informācija par maksājumu apturēšanu un pārtraukšanu attiecībā uz Reģionālās politikas un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu ir izklāstīta 2010. gada pārskatā.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots (skatīt Komisijas atbildi uz 4.50. punktu, 2. ieteikums).

Palāta uzskata, ka ieteikums ir izpildīts, ja vien Komisija turpina pašreizējo politiku.

---

(1)  Atzinums Nr. 4/2011 par Komisijas Zaļo grāmatu par ES publiskā iepirkuma politikas modernizāciju (OV C 195, 2.7.2011., 1. lpp.).

4.5.a PIELIKUMS

ĪPAŠĀ ZIŅOJUMA Nr. 1/2006 IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE: PALĀTAS IETEIKUMU IZPILDEI VEIKTO PASĀKUMU ANALĪZE

| Sākotnējie ieteikumi | Veikto pasākumu novērtējums kopumā | Atlikušās vai papildu nepilnības | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Vajadzības gadījumā Komisijai jādod norādījumi dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi, un |

Sākotnējie ieteikumi

Veikto pasākumu novērtējums kopumā

Atlikušās vai papildu nepilnības

Komisijas atbilde

—

Vajadzības gadījumā Komisijai jādod norādījumi dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums tiek izmantots ekonomiski, produktīvi un efektīvi, un

| — | dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju vajadzētu izveidot vai pilnveidot esošās procedūras līdzfinansētajos pasākumos, nosakot skolēnus, kuri ir visvairāk pakļauti riskam priekšlaicīgi pamest skolu, un strādājot ar tiem. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju vajadzētu izveidot vai pilnveidot esošās procedūras līdzfinansētajos pasākumos, nosakot skolēnus, kuri ir visvairāk pakļauti riskam priekšlaicīgi pamest skolu, un strādājot ar tiem.

Šie ieteikumi lielā mērā ir izpildīti, kaut arī tas noticis vairākus gadus pēc Palātas ziņojuma. 2011. gada jūnijā Padome pieņēma ieteikumu par “Politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai”, un tās mērķis ir palīdzēt dalībvalstu politiķiem izprast šo fenomenu un to veicinošos faktorus. Dalībvalstīm ir sniegti arī vispārīgi norādījumi par struktūrfondiem.

Galvenā koriģējošā pasākuma mērķis bija konkrēti mazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, bet šo pasākumu Padome pieņēma tikai 2011. gadā, un tam vēl nav bijis nozīmīgas ietekmes.

Saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” Komisija 2011. gada sākumā izveidoja rīcības plānu, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu skolā, ietverot arī priekšlikumu Padomes ieteikumam par politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai (apstiprināts 2011. gada jūnijā). Šajā ieteikumā ir iekļautas pamatnostādnes, lai palīdzētu dalībvalstīm izveidot vispusīgu un uz pierādījumiem balstītu politiku priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas mazināšanai. Rīcības plāna izstrādāšana faktiski sākās jau 2006. gadā, kad tika izveidota grupa “Piekļuve un sociālā iekļautība mūžizglītībā” un noteikta darba programma šai grupai. Darba plāns, ko Komisija pieņēma 2011. gadā, ir balstīts uz šīs grupas darbu un dažiem salīdzinošiem pētījumiem par mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu Eiropas skolās (pētījumi veikti periodā starp 2006. un 2009. gadu).

| — | Komisijai jāpārbauda, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem. |
| --- | --- |

—

Komisijai jāpārbauda, vai dalībvalstu pārvaldības sistēmas atbilst Kopienas tiesību aktiem un ir saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem.

Šis ieteikums vēl nav izpildīts. Komisija cer, ka nākamajā programmu posmā tās revīzijās tiks analizēta arī ES finansējuma pievienotā vērtība (1).

Komisija vēl nav paplašinājusi savu revīziju tvērumu, lai analīzē iekļautu arī pievienoto vērtību, ko rada ES finansējums.

Sagatavojot regulu projektus nākamajam programmu posmam, ir paredzēts lielāks uzsvars uz rezultātu, kad finansēšanas mehānismi lielā mērā ir vērsti nevis uz ieguldījumiem, bet uz apbalvojumiem par rezultātu/iznākumu. Tādēļ daļu no Komisijas revīzijas resursiem vajadzēs pārorientēt uz izpildes revīziju, nevis uz pašreizējo atbilstības/finanšu revīziju.

| — | Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju jāveic sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze, kas varētu ietvert dokumentētu un pienācīgu pamatojumu piešķirtā finansējuma līmenim un prioritārajiem apvidiem, un |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju jāveic sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze, kas varētu ietvert dokumentētu un pienācīgu pamatojumu piešķirtā finansējuma līmenim un prioritārajiem apvidiem, un

| — | jānodrošina, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem, lai vairotu līdzekļu potenciālo ietekmi. |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka resursu piešķiršana balstās uz objektīviem un pamatotiem kritērijiem, lai vairotu līdzekļu potenciālo ietekmi.

Šis ieteikums ir izpildīts tikai tādā mērā, ka Komisija ir paziņojusi savu nostāju. Palātas ieteikums principā ņemts vērā vispārējos noteikumos par programmu plānošanu un ex ante vērtēšanu 2007.–2013. gadā. Šis jautājums ir skatīts arī saistībā ar neseno budžeta pārskatīšanu. Taču darbības programmās joprojām nav skaidras saiknes starp konkrētām prioritātēm un mērķiem, kas attiecas uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, un piešķirtā finansējuma apmēru.

Šis jautājums paliek aktuāls arī nākamajā finanšu shēmā.

ESF darbības programmās ir iekļauta nepārprotama saikne starp saglabātajām prioritātēm, sasniedzamajiem mērķiem, kas ir pārvērsti arī skaitļos izsakāmos mērķos prioritāšu ass līmenī saskaņā ar tiesiskā regulējuma noteikumiem, un šo mērķu sasniegšanai vajadzīgo finansējuma līmeni.

| — | Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju jānosaka saprātīgi ikgadējie mērķi skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanai, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju jānosaka saprātīgi ikgadējie mērķi skolas priekšlaicīgas pamešanas samazināšanai, lai sasniegtu Lisabonas stratēģijas mērķus.

Šis ieteikums ir lielā mērā izpildīts. Saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020. gadā” un četrus gadus pēc Palātas īpašā ziņojuma publicēšanas dalībvalstis piekrita izvirzīt valsts mēroga mērķus, ņemot vērā problēmas sākumstāvokli un konkrētos apstākļus.

Viena dalībvalsts vēl nav definējusi konkrētu uzdevumu.

Komisijas pirmā iespēja īstenot šo ieteikumu bija programmu posma sagatavošana periodam pēc 2013. gada. Dalībvalstu mērķu definēšana stratēģijā “Eiropa 2020” ir rezultāts dialogam ar Eiropas Komisiju, lai pārbaudītu atbilstību ES galvenajiem mērķiem. Katra dalībvalsts nosaka savus mērķus valsts reformu programmā, kas ir jāsagatavo katru gadu aprīlī. Visas dalībvalstis, izņemot Apvienoto Karalisti, ir noteikušas valsts mērķus attiecībā uz mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu savās 2011. gada valsts reformu programmās, kas tika iesniegtas Komisijai 2011. gada aprīlī/maijā.

| — | Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju, ja to atļauj likums, jāveicina informācijas un labākās prakses apmaiņa starp visām vietēja un valsts mēroga organizācijām, kas atbild par skolēnu atskaitīšanas problēmas risināšanu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju, ja to atļauj likums, jāveicina informācijas un labākās prakses apmaiņa starp visām vietēja un valsts mēroga organizācijām, kas atbild par skolēnu atskaitīšanas problēmas risināšanu.

Šis ieteikums ir izpildīts. Balstoties uz atvērto koordinācijas metodi, darba programmā “Izglītība un mācības 2010. gadā”, ko pieņēma 2003. gadā, tika izveidota dalībvalstu ekspertu grupa, kuras specializācija ir “piekļuve izglītībai un sociālā integrācija”. Kopš 2006. gada šī grupa vada mācīšanos no līdzbiedriem dažādās dalībvalstīs. Nesen Komisija ierosināja izveidot jaunu tematisko darba grupu par priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu.

Vēl ir jāizveido jaunā tematiskā grupa, kas nodarbosies ar priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jautājumu.

Saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi Komisijas 2003. gadā pieņemtās darba programmas “Izglītība un apmācība 2010” ietvaros tika izveidota dalībvalstu ekspertu “grupa”, kura specializējas “Piekļuvē un sociālajā iekļautībā mūžizglītībā”. Komisija izveidos Eiropas līmeņa ekspertu grupu (saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”). Šī grupa turpinās iepriekš minētās grupas darbu saistībā ar “Piekļuvi un sociālo iekļautību mūžizglītībā”, pievēršoties priekšlaicīgai mācību pārtraukšanai un turpinot pašreizējo pamatnostādņu dokumentu izstrādi.

| — | Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju aktīvi jāveicina ESF finansējuma novatorisks izlietojums, risinot mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas problēmu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju aktīvi jāveicina ESF finansējuma novatorisks izlietojums, risinot mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas problēmu.

Šis ieteikums ir izpildīts. Kopš īpašā ziņojuma publicēšanas dalībvalstis ir organizējušas konferences par jauniešu integrāciju darba tirgū, tostarp par priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, un šajās konferencēs tika piedāvāti jauni jautājumu risināšanas modeļi.

Komisijai būtu jāturpina atbalstīt pasākumus, kas sekmē novatorisku ESF izmantošanu.

Komisija turpina pasākumus ESF inovatīva lietojuma veicināšanai.

---

(1)  Šī nostāja ir atspoguļota Paziņojumā par ES budžeta pārskatīšanu (COM(2010) 700) un Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

4.5.b PIELIKUMS

ĪPAŠĀ ZIŅOJUMA NR. 10/2006 IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE: PALĀTAS IETEIKUMU IZPILDEI VEIKTO PASĀKUMU ANALĪZE

| Sākotnējie ieteikumi


  (Īpašā ziņojuma 119.–123. punkts) | Veikto pasākumu novērtējums kopumā


  (2000.–2006. gada ex post vērtēšana) | Atlikušās vai papildu nepilnības


  (gaidāmā 2007.–2013. gada ex post vērtēšana) | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. ieteikums |
| Steidzami jāpārskata ex post novērtējumu tvērums, procedūras un metode, pirms tiek izdota jauna līgumu pakete par ex post vērtēšanu (..). | Abos ģenerāldirektorātos ir notikusi uzmanības centra pārbīde no pieejas, kurā analizē dalībvalstis, uz tādu pieeju, kas balstās uz galvenajām tematiskajām jomām, lai labāk risinātu galvenos stratēģiskos jautājumus 27 dalībvalstu Savienībā. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD analīze ir apkopota, izmantojot galvenos vērtēšanas jautājumus. | Reģionālās politikas ĢD analīze būtu jāapkopo atbilstoši ieinteresēto personu stratēģiskajām vajadzībām. Starp tēmām būtu jāiekļauj enerģētika. Būtu jāņem vērā 2020. gada Eiropas mērķi. | Komisijas 2000.–2006. gada ex post novērtējumā ir iekļauts kopsavilkuma pārskats, kurā ir apkopoti svarīgi atzinumi, kas iegūti, veicot daudzus novērtējumus kā daļu no ex post procedūras.


  Nākamajā ex post novērtējumā tiks ņemtas vērā pašreizējā programmu posma vissvarīgākās iezīmes. Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts atgādina, ka stratēģija “Eiropa 2020” tika pieņemta tikai 2010. gadā, proti, vairākus gadus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi pašreizējās programmas. Jautājums par atjaunojamo enerģiju tiek risināts darbā, ko nesen uzņēmies Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts. |
| 2. ieteikums |
| Lai uzlabotu vērtēšanas procesu, Komisijai jāievieš un efektīvi jāpielieto kvalitātes kontroles procedūras (..). Šīm procedūrām jānodrošina, lai: | | | |
| a) | regulāri tiktu apkopoti būtiski un ticami dati un lai tie būtu pieejami visos vērtēšanas procesa posmos; |

Sākotnējie ieteikumi

(Īpašā ziņojuma 119.–123. punkts)

Veikto pasākumu novērtējums kopumā

(2000.–2006. gada ex post vērtēšana)

Atlikušās vai papildu nepilnības

(gaidāmā 2007.–2013. gada ex post vērtēšana)

Komisijas atbilde

1. ieteikums

Steidzami jāpārskata ex post novērtējumu tvērums, procedūras un metode, pirms tiek izdota jauna līgumu pakete par ex post vērtēšanu (..).

Abos ģenerāldirektorātos ir notikusi uzmanības centra pārbīde no pieejas, kurā analizē dalībvalstis, uz tādu pieeju, kas balstās uz galvenajām tematiskajām jomām, lai labāk risinātu galvenos stratēģiskos jautājumus 27 dalībvalstu Savienībā. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD analīze ir apkopota, izmantojot galvenos vērtēšanas jautājumus.

Reģionālās politikas ĢD analīze būtu jāapkopo atbilstoši ieinteresēto personu stratēģiskajām vajadzībām. Starp tēmām būtu jāiekļauj enerģētika. Būtu jāņem vērā 2020. gada Eiropas mērķi.

Komisijas 2000.–2006. gada ex post novērtējumā ir iekļauts kopsavilkuma pārskats, kurā ir apkopoti svarīgi atzinumi, kas iegūti, veicot daudzus novērtējumus kā daļu no ex post procedūras.

Nākamajā ex post novērtējumā tiks ņemtas vērā pašreizējā programmu posma vissvarīgākās iezīmes. Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts atgādina, ka stratēģija “Eiropa 2020” tika pieņemta tikai 2010. gadā, proti, vairākus gadus pēc tam, kad Komisija bija apstiprinājusi pašreizējās programmas. Jautājums par atjaunojamo enerģiju tiek risināts darbā, ko nesen uzņēmies Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts.

2. ieteikums

Lai uzlabotu vērtēšanas procesu, Komisijai jāievieš un efektīvi jāpielieto kvalitātes kontroles procedūras (..). Šīm procedūrām jānodrošina, lai:

a)

regulāri tiktu apkopoti būtiski un ticami dati un lai tie būtu pieejami visos vērtēšanas procesa posmos;

Ir veikti vairāki pasākumi, kuru adresāts bija struktūras, kas veic ex post vērtēšanu.

Jāiegulda turpmākas pūles, lai uzlabotu projekta rezultātu informācijas pieejamību, būtiskumu un ticamību.

| a) | Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts piekrīt vērtējumam. Datu uzlabojumi jau ir īstenoti 2007.–2013. gada programmu posmā. Dalībvalstīm ir jāiesniedz informācija par dalībniekiem kopā ar saskaņotu īpašību sarakstu (piemēram, nodarbinātības statuss, īpašas vajadzības, izglītība). |
| --- | --- |

a)

| b) | uzdevumu apraksti būtu adekvāti un paredzētu, ka līgumslēdzēji izmanto piemērotas metodoloģijas; |
| --- | --- |

b)

uzdevumu apraksti būtu adekvāti un paredzētu, ka līgumslēdzēji izmanto piemērotas metodoloģijas;

Abi ģenerāldirektorāti iekļāva galvenos vērtēšanas apsvērumus 2000.–2006. gada darba uzdevumos.

| c) | vērtēšanas procesam tiktu atvēlēti atbilstoši resursi un laiks; |
| --- | --- |

c)

vērtēšanas procesam tiktu atvēlēti atbilstoši resursi un laiks;

Abi ģenerāldirektorāti ex post vērtēšanai piešķīra pienācīgus resursus.

| d) | Komisija veiktu piemērotu uzraudzību, tādējādi nodrošinot procesa vispārējo kvalitāti. |
| --- | --- |

d)

Komisija veiktu piemērotu uzraudzību, tādējādi nodrošinot procesa vispārējo kvalitāti.

Abi ģenerāldirektorāti uzlaboja kvalitātes kontroli, izdodot vadošos norādījumus, piešķirot lielākus līdzekļus, izveidojot neatkarīgu ekspertu darba grupas un regulāri rīkojot vadības grupas sanāksmes.

3. ieteikums

Īpaša vērība jāpiegriež, lai, novērtējot un mērot ekonomisko ietekmi, izvēlētos piemērotus paņēmienus. (..)

Reģionālās politikas ĢD izmantoja divus makroekonomikas modeļus un ieviesa hipotētisko metodi ietekmes novērtēšanai (1).

Pašreizējā prakse lietot no IKP pieauguma atvasinātus makroekonomikas modeļus, lai izmērītu kohēzijas politikas panākumus, būtu jāpapildina ar sociālajiem un vides rādītājiem.

Reģionālās politikas ĢD būtu jāpaplašina hipotētiskās analīzes lietošana, bet Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD to būtu jāsāk izmantot. Komisijai jāatbalsta tās lietošana dalībvalstīs.

Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts piekrīt tam, ka makroekonomiskajiem modeļiem joprojām būs liela nozīme kohēzijas politikas ietekmes izpratnē. Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts pēta jautājumu, kuri modeļi ir vispiemērotākie tā dažādo politisko mērķu atspoguļošanai.

Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts piekrīt hipotētisko modeļu analīzes plašākam lietojumam nākotnē.

Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts turpina izstrādāt hipotētiskos modeļus (skatīt atbildi uz 4.56. punktu).

4. ieteikums

Vairāk jāpievēršas tam, lai saistītu ex post vērtēšanu un tematiskos pētījumus un lai nodrošinātu, ka rezultāti ir savstarpēji saskanīgi.

Sk. 1. ieteikumu.

Sk. 1. ieteikumu.

5. ieteikums

Turpmākajām vērtēšanām – jo īpaši 1. mērķa reģionu vērtēšanām – var sagatavot virkni ieteikumu, proti:

| a) | īpaša uzmanība jāpievērš iemesliem, kādēļ privātā sektora ieguldījumi struktūrfondu projektos dalībvalstīs ievērojami atšķiras (..); |
| --- | --- |

a)

īpaša uzmanība jāpievērš iemesliem, kādēļ privātā sektora ieguldījumi struktūrfondu projektos dalībvalstīs ievērojami atšķiras (..);

Šis jautājums galvenokārt attiecas uz reģionālo politiku. Reģionālās politikas ĢD veica novērtējumu par struktūrfondu ietekmi uz privātā sektora izdevumiem, taču šis novērtējums attiecās tikai uz pētniecību un attīstību.

Reģionālās politikas ĢD jāturpina pētīt, kā veicināt privātā sektora investīcijas.

| a) | Komisijai un ārpus tās pieejamie empīriskie pierādījumi par to, kāda ietekme ir uzņēmumiem sniegtajam atbalstam, joprojām ir nepietiekami. Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts arī turpmāk centīsies gūt vairāk pierādījumu. |
| --- | --- |

a)

| b) | vēl viens izpētes vērts jautājums ir, vai nākotnē būtu jāpārslēdzas no dotācijas izdevumiem un finanšu tehnoloģiju pasākumiem, (..), kas ilgtermiņā var izrādīties daudz noturīgāk un efektīvāk; |
| --- | --- |

b)

vēl viens izpētes vērts jautājums ir, vai nākotnē būtu jāpārslēdzas no dotācijas izdevumiem un finanšu tehnoloģiju pasākumiem, (..), kas ilgtermiņā var izrādīties daudz noturīgāk un efektīvāk;

2007.–2013. gadā galvenā uzmanība ir pievērsta finansēšanas metodēm riska kapitāla, aizdevumu un procentu likmju subsīdiju, kā arī pilsētu atjaunošanas jomās.

Komisijai turpmāk jāpēta iespējas nodrošināt finansējumu ar citiem instrumentiem, nevis tikai ar dotācijām.

| b) | Reģionālās attīstības ģenerāldirektorāts turpinās centienus gūt vairāk pierādījumu (skatīt atbildi uz iepriekšējo punktu). |
| --- | --- |

b)

| c) | lielāka uzmanība jāpievērš vienības izmaksu un robežlielumu noteikšanai dažādiem projektu veidiem; |
| --- | --- |

c)

lielāka uzmanība jāpievērš vienības izmaksu un robežlielumu noteikšanai dažādiem projektu veidiem;

Reģionālās politikas ĢD ir izveidojis datubāzi par infrastruktūras vienības izmaksām, bet tā vēl netiek lietota.

Reģionālās politikas ĢD jāpabeidz vienības izmaksu datubāze. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD jāmudina dalībvalstis izveidot datubāzes par mācību projektu vienības izmaksām un galvenajiem aspektiem.

| c) | Kohēzijas fonda 2000.–2006. gada ex post novērtējums bagātinās pašreizējo datu bāzi, pievienojot tai ievērojamu skaitu projektu. |
| --- | --- |

c)

Kohēzijas fonda 2000.–2006. gada ex post novērtējums bagātinās pašreizējo datu bāzi, pievienojot tai ievērojamu skaitu projektu.

| d) | papildu uzmanība jāpievērš arī projektu pieteikšanas un apstiprināšanas procesam, kā to iesaka vērtētāji; |
| --- | --- |

d)

papildu uzmanība jāpievērš arī projektu pieteikšanas un apstiprināšanas procesam, kā to iesaka vērtētāji;

Reģionālās politikas ĢD pasūtīja ziņojumu par pārvaldības un īstenošanas sistēmām, kuru tas gatavojas izmantot plānošanai posmā, kas sāksies 2014. gadā.

| e) | turpmākajā ex post vērtēšanā vairāk jāpievēršas iekšējiem novērtējumiem, ko veic attiecīgās ministrijas vai reģionālās iestādes. |
| --- | --- |

e)

turpmākajā ex post vērtēšanā vairāk jāpievēršas iekšējiem novērtējumiem, ko veic attiecīgās ministrijas vai reģionālās iestādes.

Lai gan starpposma vērtējumi bija obligāti, dalībvalstu veiktie novērtējumi galvenokārt balstījās uz likumību un atbilstību, nevis uz tiešo rezultātu un iznākumu.

Komisijai būtu jāprasa, lai dalībvalstis veic uz rezultātiem balstītus iekšējus novērtējumus, un šim nolūkam jāveicina labas prakses apmaiņa.

| e) | Pašreizējā programmu posmā obligātais starpposma novērtējums ir aizstāts ar pastāvīgu, uz vajadzību vērstu novērtējumu procesu. Līdzīgu pieeju paredzēts piemērot nākamajam posmam pēc 2013. gada. Skatīt Komisijas atbildi uz 4.55. punktu. |
| --- | --- |

e)

---

(1)  Hipotētiskā analīze ir salīdzinājums starp to, kas faktiski ir noticis, un to, kas varētu būt noticis, ja intervences nebūtu bijis.

4.5.c PIELIKUMS

ĪPAŠĀ ZIŅOJUMA NR. 7/2009 IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE: PALĀTAS IETEIKUMU IZPILDEI VEIKTO PASĀKUMU ANALĪZE

| Sākotnējie ieteikumi | Veikto pasākumu novērtējums kopumā | Atlikušās vai papildu nepilnības | Komisijas atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. ieteikums |
| Lai iegūtu autoritāti kā programmas pārvaldītāja, Komisijai būtu jāpielāgo savi resursi, kā arī juridiskie un finanšu instrumenti nozares programmas attīstības un pārvaldības īpatnībām: | Šis ieteikums ir daļēji izpildīts. | Vēl nav pieņemti vairāki lēmumi, kas ir svarīgi, lai programma būtu sekmīga (proti, ir skaidri jāformulē stratēģiskie un darbības mērķi, kā arī kopējais programmas finansējums un izmaksu dalīšanas modeļi). | Eiropas Komisija kā atbildīgā par GNSS programmu pārvaldību izveidoja visus to īstenošanai vajadzīgos tiesiskos un tehniskos regulējumus, ņemot vērā Palātas ieteikumus.


  Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu Komisija nāks klajā ar jaunu likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz“Galileo”un EGNOS programmu turpmāku īstenošanu. Tajā būs iekļauta arī to pārvaldības shēma un nepieciešamo budžeta līdzekļu atjaunināta definīcija.


  Programmu finansēšana no ES budžeta ir atbalstīta gan Transporta padomes 2011. gada marta secinājumos, gan Eiropas Parlamenta 2011. gada jūnija rezolūcijā.


  Programmu budžeta ekstrapolācija, nezinot valsts atbalstu nākotnes finansējumam, neļauj iegūt pietiekamu vispārējo ainu lēmumu pieņemšanai par kopējiem finansiālajiem neto izdevumiem. |
| a) | cilvēkresursu daudzumam un zināšanām jābūt proporcionāliem programmas pārvaldības uzdevumam; |

Sākotnējie ieteikumi

Veikto pasākumu novērtējums kopumā

Atlikušās vai papildu nepilnības

Komisijas atbilde

1. ieteikums

Lai iegūtu autoritāti kā programmas pārvaldītāja, Komisijai būtu jāpielāgo savi resursi, kā arī juridiskie un finanšu instrumenti nozares programmas attīstības un pārvaldības īpatnībām:

Šis ieteikums ir daļēji izpildīts.

Vēl nav pieņemti vairāki lēmumi, kas ir svarīgi, lai programma būtu sekmīga (proti, ir skaidri jāformulē stratēģiskie un darbības mērķi, kā arī kopējais programmas finansējums un izmaksu dalīšanas modeļi).

Eiropas Komisija kā atbildīgā par GNSS programmu pārvaldību izveidoja visus to īstenošanai vajadzīgos tiesiskos un tehniskos regulējumus, ņemot vērā Palātas ieteikumus.

Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu Komisija nāks klajā ar jaunu likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz“Galileo”un EGNOS programmu turpmāku īstenošanu. Tajā būs iekļauta arī to pārvaldības shēma un nepieciešamo budžeta līdzekļu atjaunināta definīcija.

Programmu finansēšana no ES budžeta ir atbalstīta gan Transporta padomes 2011. gada marta secinājumos, gan Eiropas Parlamenta 2011. gada jūnija rezolūcijā.

Programmu budžeta ekstrapolācija, nezinot valsts atbalstu nākotnes finansējumam, neļauj iegūt pietiekamu vispārējo ainu lēmumu pieņemšanai par kopējiem finansiālajiem neto izdevumiem.

a)

cilvēkresursu daudzumam un zināšanām jābūt proporcionāliem programmas pārvaldības uzdevumam;

| a) | To Komisijas darbinieku skaits, kuri strādā GNSS programmās, ir palielinājies no 13 cilvēkiem 2007. gadā līdz 75 cilvēkiem 2010. gada martā. Nākamā problēma būs nodrošināt cilvēkresursu pastāvīgumu pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

a)

To Komisijas darbinieku skaits, kuri strādā GNSS programmās, ir palielinājies no 13 cilvēkiem 2007. gadā līdz 75 cilvēkiem 2010. gada martā. Nākamā problēma būs nodrošināt cilvēkresursu pastāvīgumu pēc 2013. gada.

| b) | jāizveido piemērota ES un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) sadarbības sistēma; |
| --- | --- |

b)

jāizveido piemērota ES un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) sadarbības sistēma;

| b) | Komisija ir parakstījusi EGNOS un “Galileo” deleģēšanas nolīgumus ar EKA, un to termiņš ir 2015. gada beigās. |
| --- | --- |

b)

Komisija ir parakstījusi EGNOS un “Galileo” deleģēšanas nolīgumus ar EKA, un to termiņš ir 2015. gada beigās.

| c) | Komisijai jānodrošina, ka tai ir finanšu instrumenti infrastruktūras finansēšanai (izņemot dotācijas), un jāuzņemas ilgtermiņā segt ikgadējās darbības un papildināšanas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

Komisijai jānodrošina, ka tai ir finanšu instrumenti infrastruktūras finansēšanai (izņemot dotācijas), un jāuzņemas ilgtermiņā segt ikgadējās darbības un papildināšanas izmaksas;

| c) | Lai gan Komisija ir aplēsusi vidēja termiņa un ilgtermiņa projektu izmaksas, vajadzīgā finansējuma avoti vēl nav nodrošināti. Balstoties uz Komisijas skaitļiem, Palāta norāda, ka līdz 2030. gadam šīs projektu izmaksas varētu sasniegt 20,4 miljardus EUR un ka nākotnē sagaidāmie komercieņēmumi segs mazāk nekā 10 % no aplēstajām ikgadējām darbības izmaksām. |
| --- | --- |

c)

Lai gan Komisija ir aplēsusi vidēja termiņa un ilgtermiņa projektu izmaksas, vajadzīgā finansējuma avoti vēl nav nodrošināti. Balstoties uz Komisijas skaitļiem, Palāta norāda, ka līdz 2030. gadam šīs projektu izmaksas varētu sasniegt 20,4 miljardus EUR un ka nākotnē sagaidāmie komercieņēmumi segs mazāk nekā 10 % no aplēstajām ikgadējām darbības izmaksām.

| d) | programmas pārvaldībai jābūt tādai, lai ļautu programmas pārvaldītājam saskanīgi veikt savus uzdevumus (definēt gaidāmos rezultātus, piešķirt pilnvaras un pārbaudīt izpildi). |
| --- | --- |

d)

programmas pārvaldībai jābūt tādai, lai ļautu programmas pārvaldītājam saskanīgi veikt savus uzdevumus (definēt gaidāmos rezultātus, piešķirt pilnvaras un pārbaudīt izpildi).

| d) | Deleģēšanas nolīgumi un ieviestie projekta vadības plāni sniedz pamatu programmas pārvaldītājam pildīt tam uzticētos pienākumus. |
| --- | --- |

d)

Deleģēšanas nolīgumi un ieviestie projekta vadības plāni sniedz pamatu programmas pārvaldītājam pildīt tam uzticētos pienākumus.

2. ieteikums

Komisijai ir steidzami jākonkretizē programmas politiskie mērķi un tie jāiestrādā stratēģiskajos un darbības mērķos, kas sniegs “Galileo” stingru turpmāko plānu līdz pilnai izvietošanai un pēc tam, piemēram:

| a) | kā pozicionēt programmu “Galileo” kā komerciālu sistēmu? Vai tai ir finansiāli jāatmaksājas, vai arī tai būs vajadzīgs turpmāks publiskā sektora atbalsts? Vai svarīgāk ir gūt pēc iespējas vairāk ieņēmumu vai kāpināt makroekonomiskos ieguvumus un kalpot visai “Galileo” vērtību ķēdei ar tās izmantošanā radītajiem pakalpojumiem un precēm? |
| --- | --- |

a)

kā pozicionēt programmu “Galileo” kā komerciālu sistēmu? Vai tai ir finansiāli jāatmaksājas, vai arī tai būs vajadzīgs turpmāks publiskā sektora atbalsts? Vai svarīgāk ir gūt pēc iespējas vairāk ieņēmumu vai kāpināt makroekonomiskos ieguvumus un kalpot visai “Galileo” vērtību ķēdei ar tās izmantošanā radītajiem pakalpojumiem un precēm?

Šis ieteikums nav izpildīts.

Komisija ir pieprasījusi, lai dalībvalstis paskaidro programmas politiskos mērķus (īpaši sabiedriski regulējamajiem pakalpojumiem un dzīvības drošības pakalpojumiem), lai tos varētu pārvērst galīgajos stratēģiskajos un darbības mērķos. Taču kopējā nostāja vēl nav pieņemta, un līdz ar to aizkavējas svarīgi lēmumi šīs programmas detalizētai plānošanai.

Steidzami jāpaskaidro programmas politiskie mērķi, un tie jāpārvērš stratēģiskajos un darbības mērķos.

Komisija uzskata, ka“Galileo”programmas vispārējie politiskie un stratēģiskie mērķi ir noskaidroti Regulā (EK) Nr. 683/2008 (1).

Pašlaik tiek sagatavoti tādi darbības mērķi kā publiskais regulētais pakalpojums, dzīvības drošības pakalpojums, meklēšanas un glābšanas dienests un komercdienests, un tie tiks pieņemti 2011. un 2012. gadā.

4. ieteikums

Komisijai jānodrošina, lai tiktu risināti šādi jautājumi:

Šis ieteikums ir daļēji izpildīts.

Lai varētu veikt tehniskās pārbaudes, jānosaka “Galileo” pakalpojumu galīgās specifikācijas.

Jāpabeidz tiesiskais un reglamentējošais pamats, un tajā jāietver trešo personu atbildības politika.

Saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas sagatavošanu Komisija nāks klajā ar jaunu likumdošanas priekšlikumu attiecībā uz“Galileo”un EGNOS programmu turpmāku īstenošanu. Tajā būs iekļauta arī to pārvaldības shēma un nepieciešamo budžeta līdzekļu atjaunināta definīcija.

Pašlaik tiek izstrādāti detalizēti regulējumi, un tie tiks pieņemti 2011. gada beigās un 2012. gadā.

| a) | svarīgu un stabilu lietotāju prasību analīze, apkopošana un apstiprināšana; |
| --- | --- |

a)

svarīgu un stabilu lietotāju prasību analīze, apkopošana un apstiprināšana;

| a) | Tā kā lietotāju vajadzības (proti, sabiedriski regulējamajiem pakalpojumiem, dzīvības drošības pakalpojumiem un meklēšanas un glābšanas dienestiem) vēl nav noteiktas, Komisija vēl nav tās paziņojusi Eiropas Kosmosa aģentūrai, lai varētu pabeigt pamatuzdevuma izstrādes prasības. |
| --- | --- |

a)

Tā kā lietotāju vajadzības (proti, sabiedriski regulējamajiem pakalpojumiem, dzīvības drošības pakalpojumiem un meklēšanas un glābšanas dienestiem) vēl nav noteiktas, Komisija vēl nav tās paziņojusi Eiropas Kosmosa aģentūrai, lai varētu pabeigt pamatuzdevuma izstrādes prasības.

| b) | nodrošināšanas darbību attīstīšana (piemēram, vajadzīgās tiesiskās un regulatīvās sistēmas nodrošināšana). |
| --- | --- |

b)

nodrošināšanas darbību attīstīšana (piemēram, vajadzīgās tiesiskās un regulatīvās sistēmas nodrošināšana).

| b) | Sabiedriski regulējamo pakalpojumu regula pašlaik tiek apspriesta Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

b)

Sabiedriski regulējamo pakalpojumu regula pašlaik tiek apspriesta Eiropas Parlamentā.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu.

---

5. NODAĻA

Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

EuropeAid sadarbības birojs

Ārējo attiecību ĢD

Paplašināšanās ĢD

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Paplašināšanās ĢD

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Pēcpārbaude par apsvērumiem Īpašajā ziņojumā Nr. 9/2008 “ES atbalsta efektivitāte brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā”

Ievads

Ieteikumu pēcpārbaude

Secinājumi

Pēcpārbaude par apsvērumiem Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2008 “Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā”

Ievads

Ieteikumu pēcpārbaude

Ieteikumi saistībā ar resursu piešķiršanu un to izlietojuma prioritāšu noteikšanu

Ieteikumi saistībā ar instrumentu pārvaldību un efektivitāti

Secinājumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  . Nodaļā aprakstītas arī Komisijas atbildes uz ieteikumiem, kas formulēti divos īpašajos ziņojumos. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”, kurā ietilpst šādas politikas jomas: “19. Ārējās attiecības”, “21. Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm” (1), “22. Paplašināšanās” un “23. Humānā palīdzība”. Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  5.1. tabulā
  . Nodaļā aprakstītas arī Komisijas atbildes uz ieteikumiem, kas formulēti divos īpašajos ziņojumos.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 5.2. | Ārējo attiecību un attīstības izdevumus 2010. gadā īstenoja EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) (2), kā arī Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX) (3). Paplašināšanās izdevumus īstenoja Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG), bet humāno palīdzību, tostarp pārtikas palīdzību, – Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). |
| --- | --- |

5.2.

Ārējo attiecību un attīstības izdevumus 2010. gadā īstenoja EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) (2), kā arī Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX) (3). Paplašināšanās izdevumus īstenoja Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG), bet humāno palīdzību, tostarp pārtikas palīdzību, – Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO).

| 5.3. | Lielāko daļu izdevumu, kurus pārvalda minētie četri ģenerāldirektorāti, īsteno ar priekšfinansējuma maksājumu starpniecību. Lai šos maksājumus saņemtu, ir jāizpilda tikai daži nosacījumi, taču, lai saņemtu starpposma un galīgos maksājumus, ir jāiesniedz un jāapstiprina faktiski radušos projekta izdevumu dokumenti, un tāpēc ar šiem maksājumiem saistītais risks parasti ir augstāks nekā priekšfinansējuma maksājumu gadījumā. |
| --- | --- |

5.3.

Lielāko daļu izdevumu, kurus pārvalda minētie četri ģenerāldirektorāti, īsteno ar priekšfinansējuma maksājumu starpniecību. Lai šos maksājumus saņemtu, ir jāizpilda tikai daži nosacījumi, taču, lai saņemtu starpposma un galīgos maksājumus, ir jāiesniedz un jāapstiprina faktiski radušos projekta izdevumu dokumenti, un tāpēc ar šiem maksājumiem saistītais risks parasti ir augstāks nekā priekšfinansējuma maksājumu gadījumā.

EuropeAid sadarbības birojs

| 5.4. | EuropeAid pārziņā esošajos izdevumos ietilpst:






  a) | attīstības palīdzība Āzijas, Latīņamerikas un ĀKK valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EuropeAid pārziņā esošajos izdevumos ietilpst:

a)

attīstības palīdzība Āzijas, Latīņamerikas un ĀKK valstīm un ekonomiskā sadarbība ar tām;

| b) | Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju; |
| --- | --- |

b)

Eiropas kaimiņattiecību politika, tostarp stratēģiskās partnerattiecības ar Krieviju;

| c) | tematiskas programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

c)

tematiskas programmas, kas attiecas uz nodrošinātību ar pārtiku, nevalstisko sektoru un vietējām pārvaldes iestādēm, vides aizsardzību, veselību un izglītību, kā arī uz demokrātiju un cilvēktiesībām.

5.1. tabula.   Galvenā informācija par ārējo atbalstu, attīstību un paplašināšanos 2010. gadā

| (milj. EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 19 | Ārējās attiecības | Administratīvie izdevumi | 443 | Centralizēta tieša |
| Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā | 50 | Centralizēta tieša |
| Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP) | 256 | Centralizēta netieša / kopēja |
| Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) | 152 | Centralizēta tieša |
| Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm | 20 | Centralizēta tieša |
| Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai | 242 | Centralizēta tieša |
| Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju | 1 520 | Centralizēta tieša / decentralizēta |
| Attiecības ar Latīņameriku | 287 | Centralizēta tieša / decentralizēta |
| Attiecības ar Āziju, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm | 678 | Centralizēta tieša / decentralizēta / kopēja |
| Politikas stratēģija un koordinācija | 35 | Centralizēta tieša |
| | 3 683 | |
| 21 | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm | Administratīvie izdevumi | 386 | Centralizēta tieša |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 537 | Centralizēta tieša |
| Attīstības nevalstiskie dalībnieki | 250 | Centralizēta tieša |
| Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība | 105 | Centralizēta tieša |
| Humānā un sociālā attīstība | 131 | Centralizēta tieša / kopēja |
| Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 254 | Centralizēta tieša / decentralizēta / kopēja |
| Attīstības sadarbība un ad hoc programmas | 29 | Centralizēta tieša |
| Politikas stratēģija un koordinācija | 16 | Centralizēta tieša |
| | 1 708 | |
| 22 | Paplašināšanās | Administratīvie izdevumi | 91 | Centralizēta tieša |
| Paplašināšanās process un stratēģija | 1 005 | Centralizēta tieša / netieša / decentralizēta |
| Pēcpievienošanās finansiālais atbalsts | 22 | Centralizēta tieša / decentralizēta |
| Informācijas un komunikācijas stratēģija | 12 | Centralizēta tieša |
| | 1 130 | |
| 23 | Humānā palīdzība | Administratīvie izdevumi | 29 | Centralizēta tieša |
| Humānā palīdzība | 942 | Centralizēta tieša / kopēja |
| | 971 | |
| Administratīvie izdevumi kopā (25) | 949 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 6 543 | |
| No tiem: | — | avansi |

(milj. EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

19

Ārējās attiecības

Administratīvie izdevumi

443

Centralizēta tieša

Sadarbība ar trešām valstīm migrācijas un patvēruma jomā

50

Centralizēta tieša

Kopējā ārpolitika un drošības politika (KĀDP)

256

Centralizēta netieša / kopēja

Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)

152

Centralizēta tieša

Attiecības un sadarbība ar industrializētām trešām valstīm

20

Centralizēta tieša

Reakcija krīzes situācijās un globālie draudi drošībai

242

Centralizēta tieša

Eiropas kaimiņattiecību politika un attiecības ar Krieviju

1 520

Centralizēta tieša / decentralizēta

Attiecības ar Latīņameriku

287

Centralizēta tieša / decentralizēta

Attiecības ar Āziju, Vidusāzijas un Tuvo Austrumu valstīm

678

Centralizēta tieša / decentralizēta / kopēja

Politikas stratēģija un koordinācija

35

Centralizēta tieša

3 683

21

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm

Administratīvie izdevumi

386

Centralizēta tieša

Nodrošinātība ar pārtiku

537

Centralizēta tieša

Attīstības nevalstiskie dalībnieki

250

Centralizēta tieša

Vide un ilgtspējīga dabas resursu, tostarp enerģijas, pārvaldība

105

Centralizēta tieša

Humānā un sociālā attīstība

131

Centralizēta tieša / kopēja

Ģeogrāfiska sadarbība ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

254

Centralizēta tieša / decentralizēta / kopēja

Attīstības sadarbība un ad hoc programmas

29

Centralizēta tieša

Politikas stratēģija un koordinācija

16

Centralizēta tieša

1 708

22

Paplašināšanās

Administratīvie izdevumi

91

Centralizēta tieša

Paplašināšanās process un stratēģija

1 005

Centralizēta tieša / netieša / decentralizēta

Pēcpievienošanās finansiālais atbalsts

22

Centralizēta tieša / decentralizēta

Informācijas un komunikācijas stratēģija

12

Centralizēta tieša

1 130

23

Humānā palīdzība

Administratīvie izdevumi

29

Centralizēta tieša

Humānā palīdzība

942

Centralizēta tieša / kopēja

971

Administratīvie izdevumi kopā (25)

949

Pamatdarbības izdevumi kopā

6 543

No tiem:

—

4 067

| — | starpposma/galīgie maksājumi |
| --- | --- |

—

2 476

Maksājumi gadā kopā

7 492

Saistības gadā kopā

8 126

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

| 5.5. | Izdevumu lielāko daļu tieši centralizēti pārvalda Komisijas centrālie dienesti vai ES delegācijas trešās valstīs. Atbalstu, kuru sniedz ar starptautisku organizāciju starpniecību, pārvalda kopīgi. |
| --- | --- |

5.5.

Izdevumu lielāko daļu tieši centralizēti pārvalda Komisijas centrālie dienesti vai ES delegācijas trešās valstīs. Atbalstu, kuru sniedz ar starptautisku organizāciju starpniecību, pārvalda kopīgi.

| 5.6. | Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst sarežģītiem noteikumiem vairākās jomās, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras. |
| --- | --- |

5.6.

Attīstības projektus īsteno vairāk nekā 150 valstīs, un īstenotājorganizācijas ir ļoti atšķirīgas gan to lieluma, gan kompetences ziņā. Lai projekti varētu saņemt ES atbalstu, tiem ir jāatbilst sarežģītiem noteikumiem vairākās jomās, tostarp jāievēro konkursa un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras.

Ārējo attiecību ĢD

| 5.7. | Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta pārvaldītie izdevumi galvenokārt attiecas uz pasākumiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā, kā arī uz Stabilitātes instrumentu un uz Industrializēto valstu instrumentu. Galvenie mērķi ir saistīti ar miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu, starptautiskās drošības stiprināšanu un ES interešu veicināšanu ārpolitikas, ekonomiskās integrācijas un globālos jautājumos attiecībās ar galvenajiem rūpnieciski attīstītajiem partneriem un valstīm ar augstu ienākumu līmeni. Ārējo attiecību ĢD pārvalda arī citus pamatdarbības izdevumus, kas attiecas uz politikas stratēģiju un ārējo attiecību politikas jomas koordināciju. |
| --- | --- |

5.7.

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta pārvaldītie izdevumi galvenokārt attiecas uz pasākumiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) jomā, kā arī uz Stabilitātes instrumentu un uz Industrializēto valstu instrumentu. Galvenie mērķi ir saistīti ar miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu, starptautiskās drošības stiprināšanu un ES interešu veicināšanu ārpolitikas, ekonomiskās integrācijas un globālos jautājumos attiecībās ar galvenajiem rūpnieciski attīstītajiem partneriem un valstīm ar augstu ienākumu līmeni. Ārējo attiecību ĢD pārvalda arī citus pamatdarbības izdevumus, kas attiecas uz politikas stratēģiju un ārējo attiecību politikas jomas koordināciju.

| 5.8. | Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā izdevumi galvenokārt attiecas uz Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) īstenošanu, piešķirot finansējumu civilām misijām dažādās valstīs un teritorijās, kurās parasti ir liels politiskais risks un nestabilitāte. |
| --- | --- |

5.8.

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā izdevumi galvenokārt attiecas uz Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) īstenošanu, piešķirot finansējumu civilām misijām dažādās valstīs un teritorijās, kurās parasti ir liels politiskais risks un nestabilitāte.

Paplašināšanās ĢD

| 5.9. | Paplašināšanās ĢD pārziņā ir izdevumi paplašināšanās stratēģijas jomā galvenokārt saistībā ar pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, Phare programmu – tostarp pēcpievienošanās atbalstu –, Cards
   (4), kā arī pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai. |
| --- | --- |

5.9.

Paplašināšanās ĢD pārziņā ir izdevumi paplašināšanās stratēģijas jomā galvenokārt saistībā ar pirmspievienošanās atbalsta instrumentu, Phare programmu – tostarp pēcpievienošanās atbalstu –, Cards
   (4), kā arī pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai.

| 5.10. | Nozīmīgu daļu izdevumu īsteno, veicot maksājumus tieši valstu iestādēm saņēmējvalstīs (decentralizēta pārvaldība). Parasti pirmo pārskaitījumu veic pēc attiecīgo ar valstu programmām saistīto finansēšanas nolīgumu parakstīšanas. Nākamos priekšfinansējuma maksājumus veic pēc tam, kad ir apstiprināts progresa ziņojums, kurā ir norādīts, ka daļa no iepriekš pārskaitītajiem līdzekļiem ir jau izmaksāta. |
| --- | --- |

5.10.

Nozīmīgu daļu izdevumu īsteno, veicot maksājumus tieši valstu iestādēm saņēmējvalstīs (decentralizēta pārvaldība). Parasti pirmo pārskaitījumu veic pēc attiecīgo ar valstu programmām saistīto finansēšanas nolīgumu parakstīšanas. Nākamos priekšfinansējuma maksājumus veic pēc tam, kad ir apstiprināts progresa ziņojums, kurā ir norādīts, ka daļa no iepriekš pārskaitītajiem līdzekļiem ir jau izmaksāta.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD

| 5.11. | Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārziņā esošos ES izdevumus humānās palīdzības jomā (5) pārvalda centrālie dienesti. Apmēram pusi no apropriācijām, par kurām ir uzņemtas saistības, saņem nevalstiskās organizācijas (NVO) (tieša centralizēta pārvaldība), otru pusi – ANO vai citas starptautiskas organizācijas (kopēja pārvaldība). Finansējuma nolīgumus paraksta tikai ar tām NVO, kuras ir parakstījušas partnerības pamatnolīgumu, vai ar ANO organizācijām, kuras ir parakstījušas finanšu administratīvo pamatnolīgumu. Kopš 2010. gada Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ir atbildīgs arī par Eiropas civilo aizsardzību (6), šo izdevumu izpildi tas pārņēma no Vides ĢD. |
| --- | --- |

5.11.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārziņā esošos ES izdevumus humānās palīdzības jomā (5) pārvalda centrālie dienesti. Apmēram pusi no apropriācijām, par kurām ir uzņemtas saistības, saņem nevalstiskās organizācijas (NVO) (tieša centralizēta pārvaldība), otru pusi – ANO vai citas starptautiskas organizācijas (kopēja pārvaldība). Finansējuma nolīgumus paraksta tikai ar tām NVO, kuras ir parakstījušas partnerības pamatnolīgumu, vai ar ANO organizācijām, kuras ir parakstījušas finanšu administratīvo pamatnolīgumu. Kopš 2010. gada Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ir atbildīgs arī par Eiropas civilo aizsardzību (6), šo izdevumu izpildi tas pārņēma no Vides ĢD.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 5.12. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanas jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem:






  a) | revīzijā pārbaudīja 165 maksājumu paraugus, kurā bija iekļauti 75 priekšfinansējuma maksājumi un 90 starpposma un galīgie maksājumi; |
| --- | --- | --- |

5.12.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Ārējā atbalsta, attīstības un paplašināšanas jomas revīzijā īpaši jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem:

a)

revīzijā pārbaudīja 165 maksājumu paraugus, kurā bija iekļauti 75 priekšfinansējuma maksājumi un 90 starpposma un galīgie maksājumi;

| b) | sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid un Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos, kā arī ES delegācijās, tostarp:






  i) | ex ante pārbaudes; |
| --- | --- | --- |

b)

sistēmu novērtējumā bija iekļautas EuropeAid un Paplašināšanās ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas centrālajos dienestos, kā arī ES delegācijās, tostarp:

i)

ex ante pārbaudes;

| ii) | uzraudzība un pārraudzība; |
| --- | --- |

ii)

uzraudzība un pārraudzība;

| iii) | ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras (7); |
| --- | --- |

iii)

ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras (7);

| iv) | iekšējā revīzija; |
| --- | --- |

iv)

iekšējā revīzija;

| c) | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra EuropeAid un Paplašināšanās ĢD gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

c)

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra EuropeAid un Paplašināšanās ĢD gada darbības pārskatus.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 5.13. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 23 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,7 % (8). Visas skaitļos izsakāmās kļūdas tika atrastas starpposma un galīgajos maksājumos. Turklāt Palāta konstatēja biežas skaitļos neizsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

5.13.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 23 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēses liecina, ka iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,7 % (8). Visas skaitļos izsakāmās kļūdas tika atrastas starpposma un galīgajos maksājumos. Turklāt Palāta konstatēja biežas skaitļos neizsakāmas kļūdas.

| 5.13. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka 2010. gadā politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” nebija būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Vairākums konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu ir attiecināmības kļūdas: izdevumi radušies ārpus attiecināmības perioda, projektu izmaksu deklarācijās iekļauti neattiecināmi izdevumi, par izdevumiem nav pievienoti pienācīgi apliecinošie dokumenti, Komisijas veiktie maksājumi nav paredzēti attiecīgajos līgumos. Turpmāk aprakstīti kļūdu piemēri (sk. 5.1. piemēru). |
| --- | --- |

5.14.

Vairākums konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu ir attiecināmības kļūdas: izdevumi radušies ārpus attiecināmības perioda, projektu izmaksu deklarācijās iekļauti neattiecināmi izdevumi, par izdevumiem nav pievienoti pienācīgi apliecinošie dokumenti, Komisijas veiktie maksājumi nav paredzēti attiecīgajos līgumos. Turpmāk aprakstīti kļūdu piemēri (sk. 5.1. piemēru).

5.1.   piemērs

Būvdarbi veikti ārpus īstenošanas perioda (Serbija)

Viens no revidētajiem darījumiem bija starpposma maksājums, kuru veica saskaņā ar būvdarbu līgumu par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas atjaunošanu un paplašināšanu. Būvdarbu pabeigšanas operatīvais termiņš bija 2009. gada 5. marts, tomēr ar revidēto maksājumu saistītos būvdarbus veica ārpus līgumā noteiktā īstenošanas perioda un citā periodā nekā tas, kurš bija norādīts izmaksu apliecinājumā. Tādējādi vairāk nekā EUR 800 000 maksājums tiek uzskatīts par neattiecināmu.

Starpposma maksājumi lielāki, nekā paredzēts līgumā

Īpašajos nosacījumos līgumā par tehnisko palīdzību uz vietas Ukrainā bija noteikts, ka starpposma maksājumi nedrīkst pārsniegt 90 % no līguma kopējās vērtības. Komisija veica starpposma maksājumus par 96 % no līgumā paredzētās summas, kā rezultātā tika pārmaksāti EUR 309 478.

5.1.   piemērs

Būvdarbi veikti ārpus attiecināmības perioda (Serbija)

Ja līgumā noteiktā termiņa beigās inženieris uzskata, ka būvdarbi nav pabeigti vai neatbilst noteiktajām prasībām, darba devējam ir tiesības prasīt darbus pabeigt.

Šajā konkrētajā gadījumā Komisija atlikušos maksājumus ieturēja līdz darbu pabeigšanai atbilstīgi līgumā noteiktajiem standartiem.

Starpposma maksājumi lielāki, nekā paredzēts līgumā

Komisija piekrīt, ka aprēķinos tika pieļauta kļūda. Tomēr šis maksājums, kad avansā izmaksāja 96 % no kopējās summas un pārsniedza noteiktos 90 %, finansiālā ziņā neietekmētu EK budžetu, jo galīgā maksājuma posmā maksājumu samazinātu par proporcionālu summu vai ierosinātu šo summu atgūt (to atbalsta bankas finanšu garantija). Šis piemērs atspoguļo Komisijas kontroles sistēmas daudzgadu perspektīvu.

| 5.15. | Lielākā daļa konstatēto skaitļos neizsakāmo kļūdu ir kļūdas iepirkuma procedūrās un Komisijas veiktā līgumu pagarināšana – šīs kļūdas revidenti atklāja 14 (9) no 53 maksājumiem, uz kuriem attiecās konkursa procedūra. |
| --- | --- |

5.15.

Lielākā daļa konstatēto skaitļos neizsakāmo kļūdu ir kļūdas iepirkuma procedūrās un Komisijas veiktā līgumu pagarināšana – šīs kļūdas revidenti atklāja 14 (9) no 53 maksājumiem, uz kuriem attiecās konkursa procedūra.

| 5.16. | Trešdaļa atklāto skaitļos izsakāmo kļūdu ir saistīta ar starpposma maksājumiem, kurus var labot pēc turpmākām pārbaudēm iekšējās kontroles procesā. Divas trešdaļas kļūdu atklāja galīgajos maksājumos, ar Komisijas kontroles mehānismu starpniecību šīs kļūdas nebija atklātas. Turpmāk aprakstīts piemērs (sk. 5.2. piemēru). |
| --- | --- |

5.16.

Trešdaļa atklāto skaitļos izsakāmo kļūdu ir saistīta ar starpposma maksājumiem, kurus var labot pēc turpmākām pārbaudēm iekšējās kontroles procesā. Divas trešdaļas kļūdu atklāja galīgajos maksājumos, ar Komisijas kontroles mehānismu starpniecību šīs kļūdas nebija atklātas. Turpmāk aprakstīts piemērs (sk. 5.2. piemēru).

| 5.16. | Komisija uzskata, ka pasākumi, lai pirms galīgo maksājumu veikšanas atklātu un novērstu kļūdas (piemēram, ziņojumu iesniegšana, ārējās revīzijas, Komisijas personāla veiktās izdevumu un darījumu pārbaudes), ir efektīvi. Turklāt iespējamās neatbilstības pēc tam vēl var labot, veicot ex post revīzijas un atbilstošu piedziņu. Tomēr praktiski pārbaudes finanšu kļūdu risku nevar samazināt līdz nullei. |
| --- | --- |

5.16.

5.2.   piemērs

Kļūdas galīgajā maksājumā, ar Komisijas kontroles mehānismu starpniecību šīs kļūdas nebija atklātas

Saistībā ar galīgo maksājumu projektā, kurā laukos dzīvojošām ģimenēm Nikaragvā sniedza atbalstu bioloģisko Indijas riekstu ražošanā un tirdzniecībā, bija vairāku veidu kļūdas attiecībā uz deklarētajiem izdevumiem: noslēguma ziņojumā deklarētās summas nebija dokumentētas grāmatvedības uzskaitē, nebija faktūrrēķinu un pierādījumu par maksājumiem; nebija ievēroti iepirkuma noteikumi, un trūka izcelsmes sertifikātu. Pamatojoties uz atrastajām kļūdām, EUR 157 629,89 jeb 21,7 % no projekta kopējām izmaksām tika uzskatītas par neattiecināmām. Galīgā maksājuma posmā Komisija nebija atklājusi nevienu no šīm kļūdām.

5.2.   piemērs

Komisijas neatklātās kļūdas galīgajā maksājumā

Šajā piemērā EuropeAid plānotās pārbaudes vēl nebija pabeigtas. Ņemot vērā delegācijas veikto pašu riska novērtējumu (2009. gadā), 2010. gada revīzijas plānā jau bija paredzēta attiecīgā līguma papildu ex post revīzija (papildus revidentu obligātai izdevumu pārbaudei pirms galīgā maksājuma). Šī revīzija (kura par neattiecināmiem izdevumiem uzskatīja 0,28 miljonus EUR) vēl nebija pabeigta Revīzijas palātas apmeklējuma (kurā par neattiecināmiem izdevumiem uzskatīja 0,16 miljonus EUR) brīdī. Delegācija, ņemot vērā savu revīziju, kā arī Eiropas Revīzijas palātas apmeklējuma rezultātus, jau sākusi līdzekļu atgūšanas procesu. Šis piemērs atspoguļo gan ES kontroles sistēmu plašo tvērumu (ņemot vērā, ka šo 0,7 miljonus EUR vērto projektu 2009./2010. gadā pārbaudīja trīs revidentu grupas), gan EuropeAid obligātās revīzijas metodoloģijas un ikgadējā riska novērtējuma efektivitāti.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 5.17. | EuropeAid sadarbības biroja un Paplašināšanās ĢD sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka abu minēto ģenerāldirektorātu sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. EuropeAid sadarbības biroja sistēmu novērtējuma rezultāti ir izvērsti izklāstīti Palātas gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (Pārskats par Eiropas Attīstības fondiem). |
| --- | --- |

5.17.

EuropeAid sadarbības biroja un Paplašināšanās ĢD sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  5.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka abu minēto ģenerāldirektorātu sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. EuropeAid sadarbības biroja sistēmu novērtējuma rezultāti ir izvērsti izklāstīti Palātas gada pārskatā par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (Pārskats par Eiropas Attīstības fondiem).

| 5.17. | Komisija pauž atzinību par gada pārskatā par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (pārskats par EAF) pausto Revīzijas palātas secinājumu, ka “EuropeAid kontroles vidi novērtēja kā efektīvu” (30. punkts). |
| --- | --- |

5.17.

Paplašināšanās ĢD

Ex ante pārbaudes

| 5.18. | 2010. gadā bija uzsāktas pozitīvas iniciatīvas iekšējās kontroles procedūru uzlabošanai, taču vēl nebija iespējams apstiprināt iekšējās kontroles procedūru uzlabojuma pilnu efektivitāti, procedūras tiek uzskatītas par daļēji efektīvām. |
| --- | --- |

5.18.

2010. gadā bija uzsāktas pozitīvas iniciatīvas iekšējās kontroles procedūru uzlabošanai, taču vēl nebija iespējams apstiprināt iekšējās kontroles procedūru uzlabojuma pilnu efektivitāti, procedūras tiek uzskatītas par daļēji efektīvām.

| 5.18. | Komisija ņēma vērā Revīzijas palātas pārskatā par 2009. gadu paustos ieteikumus un nekavējoties pieņēma pasākumu un norādījumu kopumu. Šos pasākumus sāka īstenot 2010. gadā, un to pilnīgu ietekmi paredzēts sasniegt 2011. gadā. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | Paplašināšanās ĢD 2009. gadā izstrādāja visaptverošu “Iekšējās kontroles stratēģiju”, pēc tam 2010. gadā – jaunas (10) un pārskatītas (11) procedūras. |
| --- | --- |

5.19.

Paplašināšanās ĢD 2009. gadā izstrādāja visaptverošu “Iekšējās kontroles stratēģiju”, pēc tam 2010. gadā – jaunas (10) un pārskatītas (11) procedūras.

| 5.20. | Komisijas sagatavotās norādes par akreditācijas kritēriju piemērošanu pārvaldības deleģēšanai pārvaldes iestādēm saņēmējvalstīs nav pietiekami sīki izstrādātas (piemēram, kritēriji, kas jāievēro pirms ex ante pārbaužu atcelšanas, vai nosacījumi, pie kādiem var apturēt pārvaldības pilnvaru deleģēšanu). |
| --- | --- |

5.20.

Komisijas sagatavotās norādes par akreditācijas kritēriju piemērošanu pārvaldības deleģēšanai pārvaldes iestādēm saņēmējvalstīs nav pietiekami sīki izstrādātas (piemēram, kritēriji, kas jāievēro pirms ex ante pārbaužu atcelšanas, vai nosacījumi, pie kādiem var apturēt pārvaldības pilnvaru deleģēšanu).

| 5.20. | Kritēriji pārvaldības deleģēšanai valstu iestādēm (un otrādi – pārvaldības deleģēšanas atcelšanas noteikumi) izskaidroti IPA īstenošanas Regulā (EK) Nr. 718/2007.

  Par papildu noteikumiem (vai kritērijiem) var vienoties ar saņēmējvalsti, un tos varētu iekļaut decentralizētās pārvaldes sistēmā noslēgtajos finansējuma līgumos. |
| --- | --- |

5.20.

Par papildu noteikumiem (vai kritērijiem) var vienoties ar saņēmējvalsti, un tos varētu iekļaut decentralizētās pārvaldes sistēmā noslēgtajos finansējuma līgumos.

| 5.21. | Maksājumu pārbaudēs centrālajos dienestos un delegācijās joprojām atklājas nepilnības to pārbaužu revīzijas izsekojamībā, kuras Komisija veikusi pakārtoto maksājumu apstiprināšanai (sk. 5.1. piemēru par Serbiju). |
| --- | --- |

5.21.

Maksājumu pārbaudēs centrālajos dienestos un delegācijās joprojām atklājas nepilnības to pārbaužu revīzijas izsekojamībā, kuras Komisija veikusi pakārtoto maksājumu apstiprināšanai (sk. 5.1. piemēru par Serbiju).

| 5.21. | Pastāvīgi turpina novērst Revīzijas palātas norādītās atlikušās nepilnības maksājumu darījumu pārbaudes jomā. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Septiņos (12) no revidētajiem 17 darījumiem, kuriem piemēro iepirkuma procedūru, atrada kļūdas konkursa posmā (piemēram, atlases kritēriju neatbilstīga definēšana vai piemērošana un nepareizs iepirkuma veids) vai līgumu turpmākos grozījumos (piemēram, nepareizas sarunu procedūras pēc īstenošanas termiņa beigām). |
| --- | --- |

5.22.

Septiņos (12) no revidētajiem 17 darījumiem, kuriem piemēro iepirkuma procedūru, atrada kļūdas konkursa posmā (piemēram, atlases kritēriju neatbilstīga definēšana vai piemērošana un nepareizs iepirkuma veids) vai līgumu turpmākos grozījumos (piemēram, nepareizas sarunu procedūras pēc īstenošanas termiņa beigām).

Uzraudzība un pārraudzība

| 5.23. | Paplašināšanās ĢD veiktā uzraudzība un pārraudzība tiek uzskatīta par efektīvu. |
| --- | --- |

5.23.

Paplašināšanās ĢD veiktā uzraudzība un pārraudzība tiek uzskatīta par efektīvu.

| 5.24. | Paplašināšanās ĢD 2010. gadā turpināja izstrādāt jaunu vadības informācijas sistēmu. Palāta konstatēja, ka nav pietiekami nodrošināta informācijas sistēmās (CRIS un i-Perseus) (13) ievadīto datu kvalitāte, par ko liecina kodēšanas kļūdas, kuras Palāta atklāja, veicot darījumu pārbaudes. Šos datus paredzēts izmantot jaunajā vadības informācijas sistēmā. |
| --- | --- |

5.24.

Paplašināšanās ĢD 2010. gadā turpināja izstrādāt jaunu vadības informācijas sistēmu. Palāta konstatēja, ka nav pietiekami nodrošināta informācijas sistēmās (CRIS un i-Perseus) (13) ievadīto datu kvalitāte, par ko liecina kodēšanas kļūdas, kuras Palāta atklāja, veicot darījumu pārbaudes. Šos datus paredzēts izmantot jaunajā vadības informācijas sistēmā.

| 5.24. | Paplašināšanās ĢD pārbauda CRIS sistēmā kodētos datus: a) veicot finanšu plūsmu pārbaudi (pārbauda četri cilvēki), ko pamato ar norādījumiem procedūru rokasgrāmatās, pārbaudes sarakstiem un regulāri apmācot darbiniekus; b) izmantojot CRIS automātiskās datu kontroles iegultās sistēmas; un c) izmantojot grāmatvedības datu kvalitātes pārbaudes, ko veic Paplašināšanās ĢD grāmatvedības korespondents. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | Paplašināšanās ĢD ir izdevis pamatnostādnes delegāciju veiktajiem projektu apmeklējumiem uz vietas, tomēr tas nav izveidojis papildu rīku, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.25.

Paplašināšanās ĢD ir izdevis pamatnostādnes delegāciju veiktajiem projektu apmeklējumiem uz vietas, tomēr tas nav izveidojis papildu rīku, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību.

| 5.25. | Paplašināšanās ĢD izdevis precīzus norādījumus par to, kā jāveic uzraudzības apmeklējumi, taču tas ir tikai viens no līdzekļiem, kā iegūt pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Uzraudzības apmeklējumu rezultātus sistemātiski dokumentē attiecīgā projekta lietai pievienotajos ziņojumos par apmeklējumu. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Lai nodrošinātu decentralizētu pārvaldību, Paplašināšanās ĢD uzrauga valstu sistēmu efektivitāti un visu prasību izpildi to akreditācijas saglabāšanai. Centrālo dienestu veiktajās sistēmu revīzijās pārbauda tikai valstu sistēmu, tostarp iekšējās kontroles sistēmu, koncepciju, bet par sistēmas darbības uzraudzību atbild pati delegācija. Šādu kārtību var uzlabot, ja delegācijas regulāri veic pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

5.26.

Lai nodrošinātu decentralizētu pārvaldību, Paplašināšanās ĢD uzrauga valstu sistēmu efektivitāti un visu prasību izpildi to akreditācijas saglabāšanai. Centrālo dienestu veiktajās sistēmu revīzijās pārbauda tikai valstu sistēmu, tostarp iekšējās kontroles sistēmu, koncepciju, bet par sistēmas darbības uzraudzību atbild pati delegācija. Šādu kārtību var uzlabot, ja delegācijas regulāri veic pārbaudes uz vietas.

| 5.26. | Delegācijas decentralizētas pārvaldības sistēmā iekļautajās saņēmējvalstīs (2010. gadā – Horvātija un Turcija) veic sistemātiskas pārbaudes uz vietas – šīs pārbaudes ir visu delegāciju ticamības apliecināšanas ikgadējās stratēģijas daļa – un, regulāri tiekoties ar attiecīgajām valstu iestādēm, sistemātiski pārbauda valstu sistēmu darbību. Paplašināšanās ĢD saņem valsts kredītrīkotāja gada ticamības deklarācijas, kurām pievienots detalizēts ziņojums par atlikušajām nepilnībām. Vajadzības gadījumā ar saņēmējvalsti vienojas par detalizētu rīcības plānu, lai labotu valstu sistēmu nepilnības vai trūkumus. |
| --- | --- |

5.26.

Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras

| 5.27. | Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras tika novērtētas kā efektīvas. |
| --- | --- |

5.27.

Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras tika novērtētas kā efektīvas.

| 5.28. | Lai nodrošinātu centralizētu pārvaldību, Paplašināšanās ĢD, ievērojot Palātas ieteikumus, īstenoja īpašu stratēģiju, ar kuru centralizēti pārvaldītiem līgumiem piemēroja ex post revīzijas. 2010. gada beigās bija pieejams tikai viens revīzijas ziņojums. Palāta secināja, ka nebija pietiekami sīki izstrādāti gada revīzijas plānu sagatavošanas norādījumi un pēcpārbaude delegāciju līmenī (piemēram, Paplašināšanās ĢD nebija definējis izdevumu minimālo seguma attiecību, kas delegācijām jārevidē, delegācijām nav arī pienākuma ziņot centrālajiem dienestiem par revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes pasākumiem). |
| --- | --- |

5.28.

Lai nodrošinātu centralizētu pārvaldību, Paplašināšanās ĢD, ievērojot Palātas ieteikumus, īstenoja īpašu stratēģiju, ar kuru centralizēti pārvaldītiem līgumiem piemēroja ex post revīzijas. 2010. gada beigās bija pieejams tikai viens revīzijas ziņojums. Palāta secināja, ka nebija pietiekami sīki izstrādāti gada revīzijas plānu sagatavošanas norādījumi un pēcpārbaude delegāciju līmenī (piemēram, Paplašināšanās ĢD nebija definējis izdevumu minimālo seguma attiecību, kas delegācijām jārevidē, delegācijām nav arī pienākuma ziņot centrālajiem dienestiem par revīzijas ziņojumu pēcpārbaudes pasākumiem).

| 5.28. | Revīzijas palātas norādītās atlikušās problēmas gada revīzijas plānos ir ņemtas vērā un atrisinātas. |
| --- | --- |

5.28.

Iekšējā revīzija

| 5.29. | Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par efektīvu. Palāta atzina, ka 2010. gadā sagatavotie revīzijas ziņojumi ir nozīmīgi un pamatoti un ka tie ir palīdzējuši ģenerāldirektoram apzināt galvenās riska jomas Paplašināšanās ĢD iekšējās kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

5.29.

Iekšējās revīzijas funkcija uzskatāma par efektīvu. Palāta atzina, ka 2010. gadā sagatavotie revīzijas ziņojumi ir nozīmīgi un pamatoti un ka tie ir palīdzējuši ģenerāldirektoram apzināt galvenās riska jomas Paplašināšanās ĢD iekšējās kontroles sistēmās.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD

| 5.30. | Palāta 2010. gadā neveica Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārraudzības un kontroles sistēmu īpašu izvērtējumu. Tomēr padziļinātajās pārbaudēs atklājās dažas sistēmas īpatnības, kas bija saistītas ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pienākumiem un kas nodrošina ievērojamu elastību, lemjot par to, ko uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem (sk. 5.3. piemēru). Tādējādi revidētajos maksājumos neattiecināmi izdevumi sastopami reti. |
| --- | --- |

5.30.

Palāta 2010. gadā neveica Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārraudzības un kontroles sistēmu īpašu izvērtējumu. Tomēr padziļinātajās pārbaudēs atklājās dažas sistēmas īpatnības, kas bija saistītas ar Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pienākumiem un kas nodrošina ievērojamu elastību, lemjot par to, ko uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem (sk. 5.3. piemēru). Tādējādi revidētajos maksājumos neattiecināmi izdevumi sastopami reti.

| 5.30. | Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD ievēro pašreizējo spēkā esošo tiesību aktu noteikumus, un tā darbība pilnīgi atbilst šiem noteikumiem.

  Humānās palīdzības pasākumu pamatā ir Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD veiktā analīze uz vietas, lai noskaidrotu, vai gaidītie rezultāti ir sasniegti. Tas ir ļoti svarīgi humānās palīdzības sistēmā, kurā viens no galvenajiem Komisijas uzdevumiem ir glābt dzīvības. Tāpēc Finanšu regulā ir atzīta vajadzīgā elastības pakāpe, un to piemēro šajā jomā.


  Revīzijas palāta pārskatā par 2009. gadu novērtēja, ka Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas; tādā pašā veidā šis darbs tika turpināts 2010. gadā, ko pierādīja kontroles struktūru – Revīzijas palātas vai Komisijas revidentu – atklātais ļoti niecīgais kļūdu skaits. |
| --- | --- |

5.30.

Humānās palīdzības pasākumu pamatā ir Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD veiktā analīze uz vietas, lai noskaidrotu, vai gaidītie rezultāti ir sasniegti. Tas ir ļoti svarīgi humānās palīdzības sistēmā, kurā viens no galvenajiem Komisijas uzdevumiem ir glābt dzīvības. Tāpēc Finanšu regulā ir atzīta vajadzīgā elastības pakāpe, un to piemēro šajā jomā.

Revīzijas palāta pārskatā par 2009. gadu novērtēja, ka Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas; tādā pašā veidā šis darbs tika turpināts 2010. gadā, ko pierādīja kontroles struktūru – Revīzijas palātas vai Komisijas revidentu – atklātais ļoti niecīgais kļūdu skaits.

5.3.   piemērs

Paplašināti attiecināmības kritēriji

Ieguldījumu nolīgumu vispārējos nosacījumos saskaņā ar finanšu administratīvo pamatnolīgumu un partnerības pamatnolīgumu par attiecināmiem tiek atzīti daži izdevumi, kas radušies ārpus attiecīgās darbības īstenošanas perioda. Pamatlīdzekļi (piemēram, automašīnas), kuri finansēti vienā projektā, ir attiecināmi, kaut arī tie galvenokārt tiks izmantoti nākamajā ES projektā. Attiecināms var būt arī pamatlīdzekļu nolietojums, un tas nozīmē, ka ir jābūt kontroles mehānismiem, kas novērstu risku, ka paši pamatlīdzekļi nav segti no cita līdzekļu avota. Līdz ar to var būt grūti zināt konkrētas darbības kopējās patiesās izmaksas.

Līdzfinansētu darbību attiecināmības elastīga interpretācija

ANO organizāciju īstenoto vairāku līdzekļu devēju darbību gadījumā Komisija piemēro “nosacīto pieeju”. Saskaņā ar šo pieeju Komisijas ieguldījumu, kas parasti ir fiksēta summa, samaksā pilnībā, ja vien ir pietiekami attiecināmie izdevumi, lai to segtu, un ja darbības vispārējie mērķi ir sasniegti. Ja citam līdzekļu devējam ir tādi paši attiecināmības nosacījumi, kādi ir Komisijai, var pastāvēt risks, ka vieni un tie paši izdevumi var tikt iesniegti divreiz (dubultas attiecināmības risks) – Komisijai un citam līdzekļu devējam.

5.3.   piemērs

Paplašināti attiecināmības kritēriji

Izdevumi, kas radušies ārpus attiecīgās darbības īstenošanas perioda, galvenokārt saistīti ar pārtikas vai humānās palīdzības aprīkojuma rezervēm, ko Komisija atzinusi par pieņemamu praksi, lai nekavējoties būtu iespējams sākt humānās palīdzības sadali.

Iepirkumi veikti attiecīgā projekta beigu posmā humānās palīdzības pasākumu veida un īslaicīguma dēļ. Tomēr katrā atsevišķā gadījumā, kad iepirkumi ir veikti projekta īstenošanas beigu posmā, fakti tiek pārbaudīti, pārbaudot katru gadījumu atsevišķi, tostarp pārbauda ziedojuma/nodošanas dimensiju īstenojamā projekta beigu posmā, lai novērtētu, vai iepirkums ir vajadzīgs un pieņemams.

Līdzfinansētu darbību attiecināmības elastīga interpretācija

Tika izstrādāta nosacītā pieeja, lai nodrošinātu ārējo darbību ES finansējuma jomā piemērojamo juridisko prasību ievērošanu, vienlaikus saskaņojot tās ar pienākumu panākt vislietderīgāko ES finanšu resursu izlietošanu atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam.

Komisija minēto risku mazina, koordinējot humānās palīdzības jomu, nodrošinot speciālistu klātbūtni uz vietas un pārbaudot ANO iesniegto starptautisko pasākumu finanšu pārskatu.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 5.31. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  5.3. pielikumā
  . Turpmāk tekstā izvērsti izklāstīti Palātas svarīgākie apsvērumi. |
| --- | --- |

5.31.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  5.3. pielikumā
  . Turpmāk tekstā izvērsti izklāstīti Palātas svarīgākie apsvērumi.

| 5.32. | Kaut arī EuropeAid un Paplašināšanās ĢD ir pielicis pūliņus, lai sagatavotu gada darbības pārskatus, un ir ieviesis dažus uzlabojumus, Komisijai joprojām ir jārisina vairāki jautājumi. |
| --- | --- |

5.32.

Kaut arī EuropeAid un Paplašināšanās ĢD ir pielicis pūliņus, lai sagatavotu gada darbības pārskatus, un ir ieviesis dažus uzlabojumus, Komisijai joprojām ir jārisina vairāki jautājumi.

| 5.33. | Paplašināšanās ĢD gada darbības pārskatā iekļautais atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins aprobežojas ar decentralizēto pārvaldību, kas 2010. gadā attiecās tikai uz 30 % veikto maksājumu. |
| --- | --- |

5.33.

Paplašināšanās ĢD gada darbības pārskatā iekļautais atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins aprobežojas ar decentralizēto pārvaldību, kas 2010. gadā attiecās tikai uz 30 % veikto maksājumu.

| 5.33. | Tas, ka Paplašināšanās ĢD 2010. gada darbības pārskatā aprēķināja tikai decentralizētās pārvaldības atlikušo kļūdu īpatsvaru, neliek apšaubīt vadības apliecinājumu ticamību. Kā paskaidrots gada darbības pārskatā, decentralizētā pārvaldība (kas 2010. gadā attiecās apmēram uz 30 % veikto maksājumu) ir viena no jomām, kurās ir visaugstākā riska pakāpe. Tiklīdz jaunieviestās ex post kontroles šim pārvaldības paņēmienam būs radījušas statistiski ievērojamu bāzi, šis pats rādītājs tiks izstrādāts arī centralizētajai pārvaldībai. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir izklāstīti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība attiecībā uz Eiropas Attīstības fondiem un Eiropas Savienības vispārējo budžetu. |
| --- | --- |

5.34.

EuropeAid sadarbības biroja ģenerāldirektora apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir izklāstīti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība attiecībā uz Eiropas Attīstības fondiem un Eiropas Savienības vispārējo budžetu.

| 5.34. | Komisija uzskata, ka EuropeAid gada darbības pārskata četros ticamības pamatelementos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji patiešām sniedz vajadzīgos pierādījumus, lai formulētu ģenerāldirektora ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

5.34.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 5.35. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr starpposma un galīgajos maksājumos bija būtiskas kļūdas (14). |
| --- | --- |

5.35.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās”2010. gada 31. decembrī slēgtā gada maksājumos nav būtisku kļūdu. Tomēr starpposma un galīgajos maksājumos bija būtiskas kļūdas (14).

| 5.35. | Komisija atzīmē, ka maksājumos 2010. gadā politikas grupā “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” nebija būtisku kļūdu. Lai mazinātu starpposma un galīgo maksājumu kļūdas, Komisija turpina uzlabot savas daudzgadu kontroles sistēmas darbību. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

5.36.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupas “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošina maksājumu pareizību.

| 5.36. | Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Komisija uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, tās ir ievērojami uzlabotas. Šos uzlabojumus veicinājuši Revīzijas palātas ieteikumi iepriekšējos gados. Daudzus no šiem uzlabojumiem Revīzijas palāta ir novērtējusi atzinīgi, tāpēc galvenās kontroles sistēmas būtiskie elementi tika uzskatīti par efektīviem. Lai gan ārējā atbalsta vidē jāveic ar augstu riska pakāpi saistīti uzdevumi, 2009. gadā nebūtiskas kļūdas tika atklātas EAF portfelī un 2010. gadā – no budžeta finansētajā portfeļa daļā. |
| --- | --- |

5.36.

Ieteikumi

| 5.37. | 5.4. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde. Ieteikumi par EuropeAid palīdzības biroju ir iekļauti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2010. gadu, Palāta iesaka: |
| --- | --- |

5.37.

5.4. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde. Ieteikumi par EuropeAid palīdzības biroju ir iekļauti Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2010. gadu, Palāta iesaka:

5.37.

| — | Paplašināšanās ĢD izvērstāk definēt kritērijus, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumus, pie kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētām valstīm, un pārbaudīt valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbību (sk. 5.20. un 5.26. punktu), |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās ĢD izvērstāk definēt kritērijus, kas jāievēro, lai atceltu ex ante pārbaudes, un nosacījumus, pie kādiem var apturēt pārvaldības deleģēšanu decentralizētām valstīm, un pārbaudīt valstu iestāžu izmantoto sistēmu darbību (sk. 5.20. un 5.26. punktu),

| — | Komisija centīsies rast visatbilstīgāko veidu kritēriju uzlabošanai.

  Paplašināšanās ĢD un tā vadītās delegācijas jau pārbauda valstu sistēmu veiktspēju. |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās ĢD un tā vadītās delegācijas jau pārbauda valstu sistēmu veiktspēju.

| — | Paplašināšanās ĢD turpmāk uzlabot vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (sk. 5.24. punktu), |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās ĢD turpmāk uzlabot vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (sk. 5.24. punktu),

| — | Paplašināšanās ĢD, cieši sadarbojoties ar sistēmas īpašnieku, veic atbilstīgus pasākumus, lai pastāvīgi uzlabotu ievadīto datu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

| — | Paplašināšanās ĢD izstrādāt rīku, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību (sk. 5.25. punktu), |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās ĢD izstrādāt rīku, kas atvieglotu apmeklējumu rezultātu konsolidāciju saistībā ar likumību un pareizību (sk. 5.25. punktu),

| — | Komisija centīsies rast visatbilstīgāko veidu apmeklējumu rezultātu konsolidācijai. |
| --- | --- |

—

| — | Paplašināšanās ĢD plašāk piemērot darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai (sk. 5.29. punktu), |
| --- | --- |

—

Paplašināšanās ĢD plašāk piemērot darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai (sk. 5.29. punktu),

| — | Revīzijas palātas norādītās atlikušās problēmas gada revīzijas plānos tika ņemtas vērā un tiks turpmāk risinātas, tostarp plašāk piemērojot darījumu ex post pārbaudes centralizētai pārvaldībai. |
| --- | --- |

—

| — | Komisijai definēt saskaņotu metodoloģiju atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinam, ko veic ārējo attiecību direktorāti un uz kura pamata ģenerāldirektori sniedz savus vadības apliecinājumus (sk. 5.33. un 5.34. punktu). |
| --- | --- |

—

Komisijai definēt saskaņotu metodoloģiju atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķinam, ko veic ārējo attiecību direktorāti un uz kura pamata ģenerāldirektori sniedz savus vadības apliecinājumus (sk. 5.33. un 5.34. punktu).

| — | EuropeAid 2010. gadā sāka izstrādāt atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģiju. Ar šīs jaunās iniciatīvas rezultātu tiks iepazīstināti citi ārējo attiecību ĢD, lai nodrošinātu pamatu iespējami plašākai pieejai (skatīt arī atbildi uz EAF pārskata 1.22., 55. punktu un 62. punkta a) apakšpunktu). |
| --- | --- |

—

PĒCPĀRBAUDE PAR APSVĒRUMIEM ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 9/2008 “ES ATBALSTA EFEKTIVITĀTE BRĪVĪBAS, DROŠĪBAS UN TIESISKUMA JOMĀ BALTKRIEVIJĀ, MOLDOVĀ UN UKRAINĀ”

Ievads

| 5.38. | Eiropas Revīzijas palāta (ERP) 2008. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 9/2008 par Eiropas Savienības atbalsta efektivitāti brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā. |
| --- | --- |

5.38.

Eiropas Revīzijas palāta (ERP) 2008. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 9/2008 par Eiropas Savienības atbalsta efektivitāti brīvības, drošības un tiesiskuma jomā Baltkrievijā, Moldovā un Ukrainā.

| 5.39. | Revīzija aptvēra trīs minētajās valstīs sniegto palīdzību, lai uzlabotu šo valstu resursus tādās jomās kā robežkontrole, migrācijas/patvēruma pārvaldība, cīņa pret organizēto noziedzību, kā arī tiesu vara un laba pārvaldība. Lielāko daļu palīdzības sniedza ar starptautisko organizāciju starpniecību (ANO aģentūras, Starptautiskā Migrācijas organizācija, Eiropas Padome u. c.). Līdz 2007. gadam lielāko daļu palīdzības finansēja no TACIS programmas, bet pēc tam galvenais finansējuma avots ir bijis Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (ENPI). |
| --- | --- |

5.39.

Revīzija aptvēra trīs minētajās valstīs sniegto palīdzību, lai uzlabotu šo valstu resursus tādās jomās kā robežkontrole, migrācijas/patvēruma pārvaldība, cīņa pret organizēto noziedzību, kā arī tiesu vara un laba pārvaldība. Lielāko daļu palīdzības sniedza ar starptautisko organizāciju starpniecību (ANO aģentūras, Starptautiskā Migrācijas organizācija, Eiropas Padome u. c.). Līdz 2007. gadam lielāko daļu palīdzības finansēja no TACIS programmas, bet pēc tam galvenais finansējuma avots ir bijis Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments (ENPI).

| 5.40. | Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 9/2008 sniegtie ieteikumi domāti, lai risinātu konkrētas nepilnības, kas saistītas tieši ar revidētajiem projektiem, kā arī vispārīgus jautājumus, kas saistīti ar sadarbības atbalsta plānošanu un sniegšanu šīm valstīm. Visus ieteikumus pilnībā pieņēma Padome (15) un Parlaments (16). |
| --- | --- |

5.40.

Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 9/2008 sniegtie ieteikumi domāti, lai risinātu konkrētas nepilnības, kas saistītas tieši ar revidētajiem projektiem, kā arī vispārīgus jautājumus, kas saistīti ar sadarbības atbalsta plānošanu un sniegšanu šīm valstīm. Visus ieteikumus pilnībā pieņēma Padome (15) un Parlaments (16).

| 5.41. | Atsaucoties uz Īpašā ziņojuma Nr. 9/2008 ieteikumiem, Komisija 2009. gada oktobrī izdeva darba dokumentu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta lēmumu par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (17). |
| --- | --- |

5.41.

Atsaucoties uz Īpašā ziņojuma Nr. 9/2008 ieteikumiem, Komisija 2009. gada oktobrī izdeva darba dokumentu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta lēmumu par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (17).

Ieteikumu pēcpārbaude

| 5.42. | Komisija sniedza pierādījumus, ka ES delegācijas Kišiņevā un Kijevā politikas un darbības līmenī atbalstīja sadarbību starp Eiropas Savienības robežu palīdzības misiju Moldovā un Ukrainā (EUBAM) un FRONTEX. |
| --- | --- |

5.42.

Komisija sniedza pierādījumus, ka ES delegācijas Kišiņevā un Kijevā politikas un darbības līmenī atbalstīja sadarbību starp Eiropas Savienības robežu palīdzības misiju Moldovā un Ukrainā (EUBAM) un FRONTEX.

| 5.42. | Komisija vēlas uzsvērt, ka aģentūras FRONTEX un ES delegācijas Kijevā, kā arī EUBAM sadarbība ir bijusi veiksmīga. |
| --- | --- |

5.42.

| 5.43. | Komisija ir apņēmusies, ka pirms līdzekļu pārskaitīšanas nelegālo migrantu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centriem tā pārliecināsies, ka saņēmējvaldība uzņemas segt vismaz uzturēšanas izdevumus, lai nodrošinātu ilgtspēju. Tomēr, kā norādīts nesen sagatavotā uz rezultātiem vērstā uzraudzības ziņojumā, pastāv zināmas bažas, ka partnervalstu līdzfinansējums ir nepietiekams. Kopīgās novērtēšanas vienības pasūtītā novērtējuma ziņojumā tiešām bija minēts, ka Ukrainas valdības piešķirtie līdzekļi migrantu uzņemšanas centru un pagaidu novietošanas telpu darbībai un uzturēšanai ir bijuši nepietiekami. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nosodījušas bēgļu un patvēruma meklētāju tiesību pārkāpumus. Atbildot uz to, pirms nākamās līdzekļu pārskaitīšanas šajā politikas jomā Komisija pieprasīja rakstisku apstiprinājumu no saņēmējvalsts, ka tā segs finansētās infrastruktūras uzturēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

5.43.

Komisija ir apņēmusies, ka pirms līdzekļu pārskaitīšanas nelegālo migrantu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centriem tā pārliecināsies, ka saņēmējvaldība uzņemas segt vismaz uzturēšanas izdevumus, lai nodrošinātu ilgtspēju. Tomēr, kā norādīts nesen sagatavotā uz rezultātiem vērstā uzraudzības ziņojumā, pastāv zināmas bažas, ka partnervalstu līdzfinansējums ir nepietiekams. Kopīgās novērtēšanas vienības pasūtītā novērtējuma ziņojumā tiešām bija minēts, ka Ukrainas valdības piešķirtie līdzekļi migrantu uzņemšanas centru un pagaidu novietošanas telpu darbībai un uzturēšanai ir bijuši nepietiekami. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nosodījušas bēgļu un patvēruma meklētāju tiesību pārkāpumus. Atbildot uz to, pirms nākamās līdzekļu pārskaitīšanas šajā politikas jomā Komisija pieprasīja rakstisku apstiprinājumu no saņēmējvalsts, ka tā segs finansētās infrastruktūras uzturēšanas izmaksas.

| 5.43. | Pirms konkursa procedūras sākšanas ES delegācija Kijevā saņēmējiem atpakaļuzņemšanas palīdzības programmā, proti, Ukrainas Iekšlietu ministrijai un Ukrainas Valsts robežapsardzes dienestam, iesniedza infrastruktūras (ūdensapgāde, elektroapgāde, gāzes piegāde u. c.), ko paredzēts ierīkot, izmantojot ES finansējumu, uzturēšanas izmaksu aprēķinu. Tikai pēc tam, kad abi saņēmēji iesniedza rakstisku apstiprinājumu par ēku uzturēšanai, pakalpojumu saņemšanai un ēku apsaimniekošanas personāla apmācībai vajadzīgo līdzekļu pieejamību, ES delegācija 2010. gada decembrī sāka konkursa procedūru. |
| --- | --- |

5.43.

| 5.44. | Nav visaptveroša novērtējuma par minēto triju valstu panākumiem projekta darbību virzīšanā, lai panāktu efektīvu saukšanu pie atbildības un regulāru informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

5.44.

Nav visaptveroša novērtējuma par minēto triju valstu panākumiem projekta darbību virzīšanā, lai panāktu efektīvu saukšanu pie atbildības un regulāru informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm.

| 5.44. | Lai gan nav visaptveroša novērtējuma, Komisija pastāvīgi uzrauga šajā jomā panākto virzību un paredzējusi sešus miljonus EUR piešķirt pasākumiem, kas papildinās pasākuma “Atbalsts robežu pārvaldības nozares politikai” 2010. gada budžetu; šis pasākums ietver informācijas apmaiņu starp atsevišķām tiesībaizsardzības struktūru vienībām. |
| --- | --- |

5.44.

| 5.45. | Komisija ir sniegusi pierādījumus saistībā ar pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu korupcijas novēršanas politikas izstrādē Ukrainā. Tomēr Komisija nav sniegusi šo projektu produktivitātes, efektivitātes un ilgtspējas novērtējumu. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju īstenotie atsevišķie projekti nebija iekļauti uz rezultātiem vērstās uzraudzības paraugā. |
| --- | --- |

5.45.

Komisija ir sniegusi pierādījumus saistībā ar pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu korupcijas novēršanas politikas izstrādē Ukrainā. Tomēr Komisija nav sniegusi šo projektu produktivitātes, efektivitātes un ilgtspējas novērtējumu. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju īstenotie atsevišķie projekti nebija iekļauti uz rezultātiem vērstās uzraudzības paraugā.

| 5.45. | Komisijas uz rezultātiem vērstās uzraudzības pamatā ir pieci projektu atbilstības kritēriji: ticamība, produktivitāte, efektivitāte, ietekme un ilgtspēja. Šīs uzraudzības mērķis ir atbalstīt un uzlabot atlasīto projektu kvalitāti, nevis mērīt projektu kvalitāti pēc dotā parauga. Pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas ir pilnībā pārskatīta uz rezultātiem vērstās uzraudzības sistēma šajā reģionā. |
| --- | --- |

5.45.

| 5.46. | ES delegācijas Ukrainā un Moldovā ir reorganizējušas un stiprinājušas personālu, kas vada minētās darbības. Delegācija Baltkrievijā no Kijevas delegācijas ir daļēji pārņēmusi atbildību par programmas pārvaldību. Tomēr delegācijas nebija efektīvi pārvaldījušas atbalsta intervenču revīziju un novērtēšanu. |
| --- | --- |

5.46.

ES delegācijas Ukrainā un Moldovā ir reorganizējušas un stiprinājušas personālu, kas vada minētās darbības. Delegācija Baltkrievijā no Kijevas delegācijas ir daļēji pārņēmusi atbildību par programmas pārvaldību. Tomēr delegācijas nebija efektīvi pārvaldījušas atbalsta intervenču revīziju un novērtēšanu.

| 5.47. | Kopš 2007. gada ir pieaudzis nozares budžeta atbalsts un programmu atbalsts, bet ir mazāk tehniskās palīdzības projektu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā ir svarīgi, lai valsts finanšu pārvalde būtu pietiekamā līmenī. Ja tā ir vāja, kā tas norādīts valsts izdevumu un finansiālās atbildības novērtējumā, un ja finanšu krīzes apstākļos ir politiska nestabilitāte, ir nozīmīgi riski atbalsta intervenču efektīvai un produktīvai ieviešanai (18). Neviens līdzekļu devējs līdz šim nav apstiprinājis dotāciju budžeta atbalstu šīm valstīm, tomēr daži attīstības partneri sniedz budžeta atbalstu aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

5.47.

Kopš 2007. gada ir pieaudzis nozares budžeta atbalsts un programmu atbalsts, bet ir mazāk tehniskās palīdzības projektu. Nozares budžeta atbalsta gadījumā ir svarīgi, lai valsts finanšu pārvalde būtu pietiekamā līmenī. Ja tā ir vāja, kā tas norādīts valsts izdevumu un finansiālās atbildības novērtējumā, un ja finanšu krīzes apstākļos ir politiska nestabilitāte, ir nozīmīgi riski atbalsta intervenču efektīvai un produktīvai ieviešanai (18). Neviens līdzekļu devējs līdz šim nav apstiprinājis dotāciju budžeta atbalstu šīm valstīm, tomēr daži attīstības partneri sniedz budžeta atbalstu aizdevumu veidā.

| 5.47. | Komisija piekrīt, ka būtiski pieaudzis nozares budžeta atbalsts EKPI. Lai gan budžeta atbalsts ietver zināmus riskus, šī metode palīdz gūt pārskatu par nozari kopumā un finansējumu piešķirt tikai tad, ja nozarē panākti konkrēti rezultāti un virzība. Turklāt šī metode veicina arī ilgstošu dialogu ar valdību par nozares politiku, un vajadzības gadījumā ir iespējams saņemt papildu tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

5.47.

| 5.48. | Komisija stingrāk kontrolē starptautiskās organizācijas, ar kurām tā ir noslēgusi līgumus par pasākumu īstenošanu. Komisija ir ieviesusi sistemātisku novērtējumu par to atbilstību starptautiskajiem grāmatvedības, revīzijas, iepirkuma un iekšējās kontroles sistēmu standartiem. Atsevišķu projektu līmenī pamatnolīgumos ar starptautiskām organizācijām parasti paredz pārbaudes apmeklējumus. Tomēr attiecīgās pamatnostādnes par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas nepiemēro efektīvi un revīzijas plāns nebija pilnībā īstenots. Joprojām ir daudz nepabeigtu projektu dažādās jomās, kaut arī trīs delegācijas ir centušās šos projektus slēgt. |
| --- | --- |

5.48.

Komisija stingrāk kontrolē starptautiskās organizācijas, ar kurām tā ir noslēgusi līgumus par pasākumu īstenošanu. Komisija ir ieviesusi sistemātisku novērtējumu par to atbilstību starptautiskajiem grāmatvedības, revīzijas, iepirkuma un iekšējās kontroles sistēmu standartiem. Atsevišķu projektu līmenī pamatnolīgumos ar starptautiskām organizācijām parasti paredz pārbaudes apmeklējumus. Tomēr attiecīgās pamatnostādnes par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas nepiemēro efektīvi un revīzijas plāns nebija pilnībā īstenots. Joprojām ir daudz nepabeigtu projektu dažādās jomās, kaut arī trīs delegācijas ir centušās šos projektus slēgt.

| 5.48. | Pamatnostādnes par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas nav jāievēro obligāti. Tomēr revīzijas metodoloģija (tostarp pārbaudes apmeklējumu starptautiskajās organizācijās plānošana) jāievēro obligāti, un revīzijas plāna pēcpārbaudi rūpīgi uzrauga delegācijas un centrālie dienesti. |
| --- | --- |

5.48.

| 5.49. | Attiecībā uz līdzekļu devēju darbības koordināciju ir pierādījumi, ka ES delegācijas sadarbojas ar ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem. Tomēr administratīvā reforma un biežā personāla un sarunu partneru mainība saņēmējvalstīs būtiski mazina līdzekļu devēju darba koordinācijas produktivitāti, īpaši tas attiecas uz Ukrainu. |
| --- | --- |

5.49.

Attiecībā uz līdzekļu devēju darbības koordināciju ir pierādījumi, ka ES delegācijas sadarbojas ar ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem. Tomēr administratīvā reforma un biežā personāla un sarunu partneru mainība saņēmējvalstīs būtiski mazina līdzekļu devēju darba koordinācijas produktivitāti, īpaši tas attiecas uz Ukrainu.

| 5.50. | Komisija ir analizējusi politisko, ekonomisko un sociālo stāvokli saņēmējvalstīs un ES stratēģiskajos dokumentos ir labāk atspoguļojusi partneru prioritātes. Tomēr politiskā nestabilitāte un neplānotās izmaiņas, kas saistītas ar iestāžu sistēmu, personālu un procedūrām, negatīvi ietekmē plānoto atbalsta intervences pasākumu produktivitāti. Komisija ir labāk definējusi atsevišķu programmu mērķus, bet, lai atvieglotu uzraudzību un sniegtu noderīgu atgriezenisko informāciju, vēl ir jādefinē skaidri un izmērāmi mērķi un rādītāji, kā arī īstenošanas galvenie posmi. |
| --- | --- |

5.50.

Komisija ir analizējusi politisko, ekonomisko un sociālo stāvokli saņēmējvalstīs un ES stratēģiskajos dokumentos ir labāk atspoguļojusi partneru prioritātes. Tomēr politiskā nestabilitāte un neplānotās izmaiņas, kas saistītas ar iestāžu sistēmu, personālu un procedūrām, negatīvi ietekmē plānoto atbalsta intervences pasākumu produktivitāti. Komisija ir labāk definējusi atsevišķu programmu mērķus, bet, lai atvieglotu uzraudzību un sniegtu noderīgu atgriezenisko informāciju, vēl ir jādefinē skaidri un izmērāmi mērķi un rādītāji, kā arī īstenošanas galvenie posmi.

| 5.50. | EuropeAid paredzējis ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus un pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (ko delegācijas iesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Komisija ir ņēmusi vērā plānošanas dokumentu izstrādē (tostarp valstu stratēģijas dokumenti, valstu indikatīvās programmas un gada rīcības plāni) gūto pieredzi. Tomēr starp delegācijām, kuras pārvalda līdzīga veida intervences pasākumus, regulāra pieredzes apmaiņa nenotiek. Kopīgās novērtēšanas vienības pasūtīto novērtējuma ziņojumu par 2002.–2008. gada posmu Ukrainā iesniedza tikai 2010. gada decembrī – pēc tam, kad bija apstiprināta 2011.–2013. gada valsts indikatīvā programma. |
| --- | --- |

5.51.

Komisija ir ņēmusi vērā plānošanas dokumentu izstrādē (tostarp valstu stratēģijas dokumenti, valstu indikatīvās programmas un gada rīcības plāni) gūto pieredzi. Tomēr starp delegācijām, kuras pārvalda līdzīga veida intervences pasākumus, regulāra pieredzes apmaiņa nenotiek. Kopīgās novērtēšanas vienības pasūtīto novērtējuma ziņojumu par 2002.–2008. gada posmu Ukrainā iesniedza tikai 2010. gada decembrī – pēc tam, kad bija apstiprināta 2011.–2013. gada valsts indikatīvā programma.

| 5.51. | Valstī veiktā novērtējuma secinājumi un ieteikumi tiek izmantoti ikdienas darbā. Lai atvieglinātu labākās prakses un gūtās pieredzes apmaiņu, izmantojot Projektu un programmu cikla pārvaldības (PPCM) platformu, tiek veidota projektu novērtēšanas un uz rezultātiem vērstās uzraudzības datubāze. Šī datubāze atvieglos ārējo projektu uzraudzības, vērtēšanas un to rezultātu plānošanu, pārvaldību, apspriešanu un analīzi. |
| --- | --- |

5.51.

Secinājumi

| 5.52. | Komisija ir pieņēmusi Palātas ieteikumus un sniegusi pierādījumus par to ieviešanas gaitu. ES delegāciju Baltkrievijā atklāja 2008. gadā, un tika uzskatīts, ka ES delegācijām Moldovā un Ukrainā ir vajadzīgās zināšanas, lai izvērstu efektīvu politisko dialogu, sekmētu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu politikas izstrādē un uzlabotu atbalsta intervences pasākumu ilgtspēju. ES delegācijas veicināja sadarbību starp dalībvalstīm, ES aģentūrām un citiem līdzekļu devējiem īpaši nestabilā politiskā un administratīvā vidē. |
| --- | --- |

5.52.

Komisija ir pieņēmusi Palātas ieteikumus un sniegusi pierādījumus par to ieviešanas gaitu. ES delegāciju Baltkrievijā atklāja 2008. gadā, un tika uzskatīts, ka ES delegācijām Moldovā un Ukrainā ir vajadzīgās zināšanas, lai izvērstu efektīvu politisko dialogu, sekmētu pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu politikas izstrādē un uzlabotu atbalsta intervences pasākumu ilgtspēju. ES delegācijas veicināja sadarbību starp dalībvalstīm, ES aģentūrām un citiem līdzekļu devējiem īpaši nestabilā politiskā un administratīvā vidē.

| 5.52. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka panākts ievērojams progress. |
| --- | --- |

5.52.

| 5.53. | Tomēr nav īstenoti visi Palātas ieteikumi. Nav izstrādāts rīcības plāns, lai uzraudzītu un koordinētu triju delegāciju centienus ieteikumu īstenošanā un regulārā pieredzes apmaiņā. Vēl nav pabeigts pilnīgs novērtējums par virzību, lai koncentrētos uz efektīvu kriminālvajāšanu un sistemātisku informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm. Joprojām ir daudz darāmā, lai plānošanas dokumentos iekļautu pienācīgus rezultatīvos rādītājus un stratēģiskos mērķus, kas ļautu produktīvi novērtēt atbalsta intervenču ietekmi. Ņemot vērā pašreizējo nelabvēlīgo finansiālo un administratīvo stāvokli, pārliecinoša nosvēršanās par labu nozares budžeta atbalstam kā galvenajam atbalsta sniegšanas veidam arī ietver ievērojamu risku. Neviens cits līdzekļu devējs līdz šim nav apstiprinājis dotāciju budžeta atbalstu šīm valstīm, tomēr daži attīstības partneri sniedz budžeta atbalstu aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

5.53.

Tomēr nav īstenoti visi Palātas ieteikumi. Nav izstrādāts rīcības plāns, lai uzraudzītu un koordinētu triju delegāciju centienus ieteikumu īstenošanā un regulārā pieredzes apmaiņā. Vēl nav pabeigts pilnīgs novērtējums par virzību, lai koncentrētos uz efektīvu kriminālvajāšanu un sistemātisku informācijas apmaiņu starp tiesībaizsardzības iestādēm. Joprojām ir daudz darāmā, lai plānošanas dokumentos iekļautu pienācīgus rezultatīvos rādītājus un stratēģiskos mērķus, kas ļautu produktīvi novērtēt atbalsta intervenču ietekmi. Ņemot vērā pašreizējo nelabvēlīgo finansiālo un administratīvo stāvokli, pārliecinoša nosvēršanās par labu nozares budžeta atbalstam kā galvenajam atbalsta sniegšanas veidam arī ietver ievērojamu risku. Neviens cits līdzekļu devējs līdz šim nav apstiprinājis dotāciju budžeta atbalstu šīm valstīm, tomēr daži attīstības partneri sniedz budžeta atbalstu aizdevumu veidā.

| 5.53. | ES delegācija Ukrainā un Baltkrievijā, ievērojot Revīzijas palātas ieteikumus, ievieš riska reģistru, kas ļauj pareizi novērtēt projektu īstenošanas riska pakāpi.

  Pateicoties šim instrumentam, būs vieglāk pastāvīgi uzraudzīt galvenos riska faktorus, kas, iespējams, varētu negatīvi ietekmēt projektu veiksmīgu īstenošanu.


  Paredzēts paplašināt pieredzes apmaiņu, rīkojot reģionālus seminārus, tostarp par iekšējās uzraudzības paņēmienu uzlabošanu.


  Skatīt arī atbildes uz 5.43., 5.44., 5.45., 5.47., 5.48., 5.50. un 5.51. punktu. |
| --- | --- |

5.53.

Pateicoties šim instrumentam, būs vieglāk pastāvīgi uzraudzīt galvenos riska faktorus, kas, iespējams, varētu negatīvi ietekmēt projektu veiksmīgu īstenošanu.

Paredzēts paplašināt pieredzes apmaiņu, rīkojot reģionālus seminārus, tostarp par iekšējās uzraudzības paņēmienu uzlabošanu.

Skatīt arī atbildes uz 5.43., 5.44., 5.45., 5.47., 5.48., 5.50. un 5.51. punktu.

PĒCPĀRBAUDE PAR APSVĒRUMIEM ĪPAŠAJĀ ZIŅOJUMĀ NR. 10/2008 “EIROPAS KOPIENAS SNIEGTAIS ATBALSTS VESELĪBAS APRŪPES PAKALPOJUMU ATTĪSTĪBAI SUBSAHĀRAS ĀFRIKĀ”

Ievads

| 5.54. | Revīzijas palāta 2009. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 “Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā”. Revīzijā pārbaudīja, vai veselības aprūpes nozarei faktiski paredzētie finanšu resursi un cilvēkresursi atspoguļoja ES stingrās politikas saistības šajā jomā. Revīzijā vērtēja arī to, cik efektīvi Komisija ir izmantojusi dažādos tai pieejamos instrumentus, proti – vispārējā un nozares budžeta atbalstu, projektus un Pasaules fondu AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai (Pasaules fonds), lai palīdzētu veselības aprūpes nozarei. |
| --- | --- |

5.54.

Revīzijas palāta 2009. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 “Eiropas Kopienas sniegtais atbalsts veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā”. Revīzijā pārbaudīja, vai veselības aprūpes nozarei faktiski paredzētie finanšu resursi un cilvēkresursi atspoguļoja ES stingrās politikas saistības šajā jomā. Revīzijā vērtēja arī to, cik efektīvi Komisija ir izmantojusi dažādos tai pieejamos instrumentus, proti – vispārējā un nozares budžeta atbalstu, projektus un Pasaules fondu AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai (Pasaules fonds), lai palīdzētu veselības aprūpes nozarei.

| 5.55. | Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2008 Palāta sniedza vairākus ieteikumus Komisijai. Daži no tiem bija saistīti ar resursu piešķiršanu un to izlietojuma prioritāšu noteikšanu. Šajā jautājumā Palāta ieteica Komisijai pārskatīt finansējuma līdzsvaru un apsvērt atbalsta palielināšanu veselības aprūpes nozarei, lai izpildītu EK veselības aizsardzības politikas saistības. Turklāt, lai ieviestu veselības aprūpes nozares politiku, Komisijai jānodrošina pietiekamas zināšanas veselības aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

5.55.

Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2008 Palāta sniedza vairākus ieteikumus Komisijai. Daži no tiem bija saistīti ar resursu piešķiršanu un to izlietojuma prioritāšu noteikšanu. Šajā jautājumā Palāta ieteica Komisijai pārskatīt finansējuma līdzsvaru un apsvērt atbalsta palielināšanu veselības aprūpes nozarei, lai izpildītu EK veselības aizsardzības politikas saistības. Turklāt, lai ieviestu veselības aprūpes nozares politiku, Komisijai jānodrošina pietiekamas zināšanas veselības aizsardzības jomā.

| 5.56. | Citos ieteikumos, kas iekļauti minētajā ziņojumā, uzmanība pievērsta atbalsta instrumentu pārvaldības un efektivitātes uzlabošanai. Cita starpā Palāta ieteica Komisijai vairāk izmantot nozares budžeta atbalstu un stiprināt nozares dimensiju vispārējā budžeta atbalstā. Palāta uzskata, ka Komisijai arī ciešāk jāsadarbojas ar Pasaules fondu, lai atbalstītu un uzraudzītu intervences pasākumus valstu līmenī. Turklāt bija plašāk jāizmanto projektu pieeja, kā arī norādes par pieejamo instrumentu optimālu papildu izmantošanu. Visbeidzot, Komisijai bija ieteikts instrumentu izvēlē vairāk ņemt vērā stāvokli valstīs un ciešāk saskaņot intervences ar pieeju visai nozarei kopumā. |
| --- | --- |

5.56.

Citos ieteikumos, kas iekļauti minētajā ziņojumā, uzmanība pievērsta atbalsta instrumentu pārvaldības un efektivitātes uzlabošanai. Cita starpā Palāta ieteica Komisijai vairāk izmantot nozares budžeta atbalstu un stiprināt nozares dimensiju vispārējā budžeta atbalstā. Palāta uzskata, ka Komisijai arī ciešāk jāsadarbojas ar Pasaules fondu, lai atbalstītu un uzraudzītu intervences pasākumus valstu līmenī. Turklāt bija plašāk jāizmanto projektu pieeja, kā arī norādes par pieejamo instrumentu optimālu papildu izmantošanu. Visbeidzot, Komisijai bija ieteikts instrumentu izvēlē vairāk ņemt vērā stāvokli valstīs un ciešāk saskaņot intervences ar pieeju visai nozarei kopumā.

| 5.56. | Komisija pieņem visus šajā īpašajā ziņojumā par veselības aprūpi Subsahāras Āfrikā paustos Revīzijas palātas ieteikumus. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | Eiropas Savienības Padome (19) un Eiropas Parlaments (20) atzinīgi novērtēja ziņojumā izklāstītos ieteikumus, un kopumā tos pieņēma arī Komisija. |
| --- | --- |

5.57.

Eiropas Savienības Padome (19) un Eiropas Parlaments (20) atzinīgi novērtēja ziņojumā izklāstītos ieteikumus, un kopumā tos pieņēma arī Komisija.

Ieteikumu pēcpārbaude

Ieteikumi saistībā ar resursu piešķiršanu un to izlietojuma prioritāšu noteikšanu

| 5.58. | Saistībā ar desmitā Eiropas Attīstības fonda termiņa vidusposma pārskatu Komisija ir rīkojusies, lai palielinātu finansējumu veselības aprūpes nozarei ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) iniciatīvu, kurai kopumā ir atvēlēts viens miljards EUR un kuru sāka īstenot 2010. gada septembrī. Ar šo iniciatīvu tiek atzīts, ka daudzas Subsahāras Āfrikas valstis ir būtiski novirzījušās no mērķa sasniegt divus vai trīs TAM veselības aizsardzības jomā, konkrēti, tas ir 4. TAM: samazināt bērnu mirstību un 5. TAM: uzlabot mātes veselību, kā arī vēl divi citi svarīgi TAM (21). Tomēr nav skaidrs, cik liela summa no TAM iniciatīvas finansējuma faktiski tiks piešķirta veselības aprūpei. |
| --- | --- |

5.58.

Saistībā ar desmitā Eiropas Attīstības fonda termiņa vidusposma pārskatu Komisija ir rīkojusies, lai palielinātu finansējumu veselības aprūpes nozarei ar Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) iniciatīvu, kurai kopumā ir atvēlēts viens miljards EUR un kuru sāka īstenot 2010. gada septembrī. Ar šo iniciatīvu tiek atzīts, ka daudzas Subsahāras Āfrikas valstis ir būtiski novirzījušās no mērķa sasniegt divus vai trīs TAM veselības aizsardzības jomā, konkrēti, tas ir 4. TAM: samazināt bērnu mirstību un 5. TAM: uzlabot mātes veselību, kā arī vēl divi citi svarīgi TAM (21). Tomēr nav skaidrs, cik liela summa no TAM iniciatīvas finansējuma faktiski tiks piešķirta veselības aprūpei.

| 5.58. | Ņemot vērā to, ka priekšlikumi veselības aprūpes jomā plaši iekļauti TAM iniciatīvā (termiņš – 2011. gada jūnijs), kurā no 43 valstīm 20 iesniedza koncepcijas skaidrojumus, kas vērsti uz veselības aprūpes jomas jautājumu risināšanu (t. i., 47 %), šķiet, ka pieejamo līdzekļu vispārējā sadalē veselības aprūpei tiks piešķirta lielākā daļa. |
| --- | --- |

5.58.

| 5.59. | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm 2010. gadā izdeva paziņojumu “ES loma veselības jomā pasaules mērogā” (22). Šajā paziņojumā kā ES politikas galvenais aspekts bija minēts atbalsts veselības aprūpes sistēmām. Vēl ir jāizstrādā rīcības programma politikas īstenošanai un šim nolūkam jānodrošina pietiekams finansējums. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm 2010. gadā izdeva paziņojumu “ES loma veselības jomā pasaules mērogā” (22). Šajā paziņojumā kā ES politikas galvenais aspekts bija minēts atbalsts veselības aprūpes sistēmām. Vēl ir jāizstrādā rīcības programma politikas īstenošanai un šim nolūkam jānodrošina pietiekams finansējums.

| 5.59. | Komisijas 2010. gadā izdotā paziņojuma “ES loma veselības jomā pasaules mērogā” mērķis ir veicināt Komisijas un dalībvalstu atbalstīto pasākumu veselības jomā jaunattīstības valstīs labāku koordinēšanu, papildināmību un efektivitāti. Komisijas starpdienestu grupa atbild par minētā paziņojuma īstenošanu un tā rezultātu uzraudzību. “Pasaules mēroga rīcības plāns veselības jomā” tika izstrādāts 2011. gadā. |
| --- | --- |

5.59.

| 5.60. | Komisija ik gadu ir iemaksājusi lielus līdzekļus Pasaules fondā (2008.–2010. g. – 300 miljonu EUR), lai risinātu problēmas saistībā ar trim slimībām, kuras ietilpst fonda pilnvaru jomā. Pasaules fonds ir centies piešķirt augstāku prioritāti veselības aprūpes sistēmu atbalstam, un Komisijas politika ir atbalstījusi Pasaules fonda darbību tieši šajā virzienā. Aplēses liecina, ka kopumā aptuveni 15 % no fonda līdzekļiem ir izmantoti veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai, un gaidāms, ka šis īpatsvars pieaugs. Tomēr, ņemot vērā Pasaules fonda pilnvaras un organizatorisko struktūru, jāatzīst, ka fondam ir ierobežotas iespējas sniegt tiešu ieguldījumu veselības aprūpes sistēmu stiprināšanā. |
| --- | --- |

5.60.

Komisija ik gadu ir iemaksājusi lielus līdzekļus Pasaules fondā (2008.–2010. g. – 300 miljonu EUR), lai risinātu problēmas saistībā ar trim slimībām, kuras ietilpst fonda pilnvaru jomā. Pasaules fonds ir centies piešķirt augstāku prioritāti veselības aprūpes sistēmu atbalstam, un Komisijas politika ir atbalstījusi Pasaules fonda darbību tieši šajā virzienā. Aplēses liecina, ka kopumā aptuveni 15 % no fonda līdzekļiem ir izmantoti veselības aprūpes sistēmu stiprināšanai, un gaidāms, ka šis īpatsvars pieaugs. Tomēr, ņemot vērā Pasaules fonda pilnvaras un organizatorisko struktūru, jāatzīst, ka fondam ir ierobežotas iespējas sniegt tiešu ieguldījumu veselības aprūpes sistēmu stiprināšanā.

| 5.61. | Komisija ir pilnveidojusi veselības aprūpes jomā strādājošo personālu centrālajos dienestos, papildus pieņemot darbā dalībvalstu speciālistus. Tomēr joprojām ir neatrisināti svarīgi jautājumi, kas saistīti ar delegācijās pieejamajām zināšanām veselības aprūpes jomā. Komisijas 2009. gadā veiktajā aptaujā par šo tēmu noskaidrojās, ka valstīs, kurās veselības aprūpe bija EAF atbalsta galvenā nozare, delegācijās pārsvarā bija kāds darbinieks ar zināšanām veselības aprūpes jomā, taču tā tas nebija citās valstīs, arī gadījumos, kad Komisija īstenoja veselības aprūpes nozarei svarīgus intervences pasākumus. Piemēram, Komisija pārsvarā nebija paredzējusi algot veselības aprūpes jomas speciālistus jaunajām 2007. gadā uzsākto TAM līgumu budžeta atbalsta programmām (23). Līdz šim Komisija ir paveikusi tikai nedaudz šā ieteikuma ieviešanai, vairāk orientējoties uz dalībvalstu veselības aizsardzības jomas speciālistiem, kuri sniedz atbalstu delegācijām, tomēr tā ir plašāk sadarbojusies ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO) valstu līmenī. Lai aptvertu vairākas delegācijas, joprojām tiek apspriesta iespēja izveidot veselības aprūpes jomas reģionālo konsultantu amata vietas. Komisijas kopumā ierobežotie resursi delegācijās ir problēma, jo TAM iniciatīva prasa intensīvāku politisko dialogu veselības aprūpes jomā, lai labāk definētu un pārvarētu šķēršļus 4. TAM un 5. TAM sasniegšanā. |
| --- | --- |

5.61.

Komisija ir pilnveidojusi veselības aprūpes jomā strādājošo personālu centrālajos dienestos, papildus pieņemot darbā dalībvalstu speciālistus. Tomēr joprojām ir neatrisināti svarīgi jautājumi, kas saistīti ar delegācijās pieejamajām zināšanām veselības aprūpes jomā. Komisijas 2009. gadā veiktajā aptaujā par šo tēmu noskaidrojās, ka valstīs, kurās veselības aprūpe bija EAF atbalsta galvenā nozare, delegācijās pārsvarā bija kāds darbinieks ar zināšanām veselības aprūpes jomā, taču tā tas nebija citās valstīs, arī gadījumos, kad Komisija īstenoja veselības aprūpes nozarei svarīgus intervences pasākumus. Piemēram, Komisija pārsvarā nebija paredzējusi algot veselības aprūpes jomas speciālistus jaunajām 2007. gadā uzsākto TAM līgumu budžeta atbalsta programmām (23). Līdz šim Komisija ir paveikusi tikai nedaudz šā ieteikuma ieviešanai, vairāk orientējoties uz dalībvalstu veselības aizsardzības jomas speciālistiem, kuri sniedz atbalstu delegācijām, tomēr tā ir plašāk sadarbojusies ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO) valstu līmenī. Lai aptvertu vairākas delegācijas, joprojām tiek apspriesta iespēja izveidot veselības aprūpes jomas reģionālo konsultantu amata vietas. Komisijas kopumā ierobežotie resursi delegācijās ir problēma, jo TAM iniciatīva prasa intensīvāku politisko dialogu veselības aprūpes jomā, lai labāk definētu un pārvarētu šķēršļus 4. TAM un 5. TAM sasniegšanā.

| 5.61. | Kvalificētu speciālistu klātbūtne uz vietas ir būtiska, lai uzturētu reglāru politisku dialogu, kas ir vispārējā budžeta atbalsta instrumenta pamatā. Tomēr katrai delegācijai jebkurā brīdī nav iespējams nodrošināt visus speciālistus.

  Speciālistus ar zināšanām veselības aprūpes jomā delegācijām nodrošina centrālo dienestu “Izglītības, veselības, pētniecības un kultūras” nodaļa, kas sniedz darbības ieteikumus un izstrādā īstenošanas stratēģijas, tostarp apmācību, kā arī garantē kvalitatīvas sistēmas un instrumentus šīs nozares programmu plānošanai un īstenošanai. Tiek izstrādāti tematiskie tīkli, kas centrālo dienestu tematiskos un ģeogrāfiskos direktorātus savieno ar delegācijām, lai izplatītu esošās zināšanas.


  Attiecībā uz reģionālajiem galvenajiem aspektiem veselības aprūpē – līdzīgi kā citās darbības nozarēs – tiek analizētas šīs pieejas vajadzības, priekšrocības un trūkumi. Šo analīzi papildinās šobrīd notiekošā delegāciju darba slodzes novērtējuma rezultāti, un tiks ņemti vērā pašreizējie budžeta ierobežojumi un Komisijas uz resursu nepalielināšanu vērstā politika cilvēkresursu jomā. |
| --- | --- |

5.61.

Speciālistus ar zināšanām veselības aprūpes jomā delegācijām nodrošina centrālo dienestu “Izglītības, veselības, pētniecības un kultūras” nodaļa, kas sniedz darbības ieteikumus un izstrādā īstenošanas stratēģijas, tostarp apmācību, kā arī garantē kvalitatīvas sistēmas un instrumentus šīs nozares programmu plānošanai un īstenošanai. Tiek izstrādāti tematiskie tīkli, kas centrālo dienestu tematiskos un ģeogrāfiskos direktorātus savieno ar delegācijām, lai izplatītu esošās zināšanas.

Attiecībā uz reģionālajiem galvenajiem aspektiem veselības aprūpē – līdzīgi kā citās darbības nozarēs – tiek analizētas šīs pieejas vajadzības, priekšrocības un trūkumi. Šo analīzi papildinās šobrīd notiekošā delegāciju darba slodzes novērtējuma rezultāti, un tiks ņemti vērā pašreizējie budžeta ierobežojumi un Komisijas uz resursu nepalielināšanu vērstā politika cilvēkresursu jomā.

Ieteikumi saistībā ar instrumentu pārvaldību un efektivitāti

| 5.62. | Subsahāras Āfrikā Komisijai ir divas nozares budžeta atbalsta programmas, kuras ir finansētas no EAF, taču tiek apsvērta iespēja īstenot daļu TAM iniciatīvas finansējuma veselības aprūpes nozarē, izmantojot nozares budžeta atbalstu. Komisija pārskata savu pieeju vispārējā budžeta atbalstam, tostarp instrumenta nozīmi veselības aprūpes nozarē. Par šo jautājumu ir publicēta Zaļā grāmata (24). |
| --- | --- |

5.62.

Subsahāras Āfrikā Komisijai ir divas nozares budžeta atbalsta programmas, kuras ir finansētas no EAF, taču tiek apsvērta iespēja īstenot daļu TAM iniciatīvas finansējuma veselības aprūpes nozarē, izmantojot nozares budžeta atbalstu. Komisija pārskata savu pieeju vispārējā budžeta atbalstam, tostarp instrumenta nozīmi veselības aprūpes nozarē. Par šo jautājumu ir publicēta Zaļā grāmata (24).

| 5.62. | Komisijai jāņem vērā saņēmējvalstu tiesības atlasīt savu programmu “galvenās nozares” (Septītajā EAF Subsahāras valstis par galveno nozari izvēlējās veselības aprūpi). Turklāt budžeta atbalstam ir noteikti skaidri attiecināmības kritēriji. Tāpēc šobrīd iespējami lielākais skaits valstu izmanto veselības aprūpes nozares budžeta atbalstu. Turklāt saistībā ar TAM iniciatīvu ir saņemti trīs veselības aprūpes nozares budžeta atbalsta priekšlikumi (tos iesniedza valstis, kur veselības aprūpe nav galvenā nozare). |
| --- | --- |

5.62.

| 5.63. | Komisija 2009. gadā izdeva pamatnostādnes delegācijām par sadarbību ar Pasaules fondu. Šo pamatnostādņu mērķis bija padarīt Komisijas atbalstu Pasaules fondam efektīvāku, palielinot delegāciju līdzdalību Pasaules fonda mehānismos un uzlabojot delegāciju ziņojumus Komisijas centrālajiem dienestiem. |
| --- | --- |

5.63.

Komisija 2009. gadā izdeva pamatnostādnes delegācijām par sadarbību ar Pasaules fondu. Šo pamatnostādņu mērķis bija padarīt Komisijas atbalstu Pasaules fondam efektīvāku, palielinot delegāciju līdzdalību Pasaules fonda mehānismos un uzlabojot delegāciju ziņojumus Komisijas centrālajiem dienestiem.

| 5.64. | Nozīmīgu daļu jauno veselības aprūpes nozares intervences pasākumu joprojām īsteno projektu veidā. Tomēr Komisijai vēl ir jāizstrādā norādes, kā vislabāk izmantot projektus citu palīdzības sniegšanas instrumentu atbalstam. Komisija ir izdevusi dažas praktiskas norādes par veselības aprūpes nozares jautājumiem (sk., piemēram, 5.63. punktu), bet vēl nav izstrādājusi visaptverošu pamatnostādņu kopumu par atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai. |
| --- | --- |

5.64.

Nozīmīgu daļu jauno veselības aprūpes nozares intervences pasākumu joprojām īsteno projektu veidā. Tomēr Komisijai vēl ir jāizstrādā norādes, kā vislabāk izmantot projektus citu palīdzības sniegšanas instrumentu atbalstam. Komisija ir izdevusi dažas praktiskas norādes par veselības aprūpes nozares jautājumiem (sk., piemēram, 5.63. punktu), bet vēl nav izstrādājusi visaptverošu pamatnostādņu kopumu par atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai.

| 5.64. | EuropeAid šobrīd izstrādā Programmu un projektu cikla pārvaldības pamatnostādnes, pievēršot uzmanību arī labākai pastāvošo apstākļu analīzei. Ņemot vērā šos faktus, Komisija, īstenojot 2010. gada maija Padomes secinājumus par veselības aprūpi pasaulē, kopā ar dalībvalstīm sākusi izstrādāt saskaņotu un visaptverošu pamatnostādņu kopumu ES veselības aprūpes nozares attīstības palīdzības jomā. |
| --- | --- |

5.64.

| 5.65. | Viens no svarīgiem starptautiski izstrādātiem instrumentiem, kura sagatavošanā ieguldījumu sniedza arī Komisija, ir Valstu stratēģiju kopīgā novērtējuma (JANS) metodoloģija. Tā paredzēta, lai nodrošinātu vienotu pamatu valstu veselības aprūpes stratēģiju novērtēšanai un ļautu plašāk izmantot visu nozari aptverošas pieejas, kā arī saskaņot līdzekļu devēju atbalstu ar valstu sistēmām. |
| --- | --- |

5.65.

Viens no svarīgiem starptautiski izstrādātiem instrumentiem, kura sagatavošanā ieguldījumu sniedza arī Komisija, ir Valstu stratēģiju kopīgā novērtējuma (JANS) metodoloģija. Tā paredzēta, lai nodrošinātu vienotu pamatu valstu veselības aprūpes stratēģiju novērtēšanai un ļautu plašāk izmantot visu nozari aptverošas pieejas, kā arī saskaņot līdzekļu devēju atbalstu ar valstu sistēmām.

Secinājumi

| 5.66. | Komisija ir guvusi ievērojamas sekmes, ieviešot Palātas ieteikumus. Ar TAM iniciatīvas starpniecību tā dara pieejamus nozīmīgus jaunus resursus TAM mērķu sasniegšanai veselības aprūpes jomā saistībā ar desmitā EAF termiņa vidusposma pārskatu. Komisijai ir bijusi izšķirošā nozīme jaunas politikas izstrādē attiecībā uz ES lomu, risinot globālas veselības problēmas, tajā uzsvērts, cik svarīgs ir atbalsts veselības aprūpes sistēmām. Komisija ir turpinājusi ieguldīt ievērojamus līdzekļus Pasaules fondā, kā arī ir veicinājusi Pasaules fonda centienus pastiprināti pievērsties veselības aprūpes sistēmām. Komisija ir arī veikusi pasākumus, lai uzlabotu Pasaules fondam sniegtā atbalsta efektivitāti. |
| --- | --- |

5.66.

Komisija ir guvusi ievērojamas sekmes, ieviešot Palātas ieteikumus. Ar TAM iniciatīvas starpniecību tā dara pieejamus nozīmīgus jaunus resursus TAM mērķu sasniegšanai veselības aprūpes jomā saistībā ar desmitā EAF termiņa vidusposma pārskatu. Komisijai ir bijusi izšķirošā nozīme jaunas politikas izstrādē attiecībā uz ES lomu, risinot globālas veselības problēmas, tajā uzsvērts, cik svarīgs ir atbalsts veselības aprūpes sistēmām. Komisija ir turpinājusi ieguldīt ievērojamus līdzekļus Pasaules fondā, kā arī ir veicinājusi Pasaules fonda centienus pastiprināti pievērsties veselības aprūpes sistēmām. Komisija ir arī veikusi pasākumus, lai uzlabotu Pasaules fondam sniegtā atbalsta efektivitāti.

| 5.66. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka, īstenojot TAM, panākts ievērojams progress saistībā ar iniciatīvām veselības aprūpes nozarē. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Tomēr vairākām svarīgām jomām vēl ir jāpievērš lielāka uzmanība. Komisijai jāpanāk, lai jaunā ES pasaules veselības politika sāktu darboties. Tāpēc jāizstrādā rīcības programma, kuru var izmantot turpmāka EAF finansējuma plānošanai. Komisijai delegāciju līmenī nav arī pietiekamas piekļuves veselības aprūpes speciālistiem, lai apmierinātu vajadzību vairāk koncentrēties uz TAM veselības aprūpes jomā un par šiem jautājumiem piedalīties dialogā. Tuvojoties 2015. gadam, TAM sasniegšana Subsahāras Āfrikā joprojām kavējas. Komisijai arī turpmāk jāveicina nozares budžeta atbalsta izmantošana veselības aprūpes nozarē un izvērstāk jādefinē vispārējā budžeta atbalsta programmu loma veselības aprūpes nozares atbalstam. Tāpat arī jāpabeidz izstrādāt pamatnostādnes par dažādu veselības aprūpes nozares atbalsta instrumentu izvēli un saskaņotību. |
| --- | --- |

5.67.

Tomēr vairākām svarīgām jomām vēl ir jāpievērš lielāka uzmanība. Komisijai jāpanāk, lai jaunā ES pasaules veselības politika sāktu darboties. Tāpēc jāizstrādā rīcības programma, kuru var izmantot turpmāka EAF finansējuma plānošanai. Komisijai delegāciju līmenī nav arī pietiekamas piekļuves veselības aprūpes speciālistiem, lai apmierinātu vajadzību vairāk koncentrēties uz TAM veselības aprūpes jomā un par šiem jautājumiem piedalīties dialogā. Tuvojoties 2015. gadam, TAM sasniegšana Subsahāras Āfrikā joprojām kavējas. Komisijai arī turpmāk jāveicina nozares budžeta atbalsta izmantošana veselības aprūpes nozarē un izvērstāk jādefinē vispārējā budžeta atbalsta programmu loma veselības aprūpes nozares atbalstam. Tāpat arī jāpabeidz izstrādāt pamatnostādnes par dažādu veselības aprūpes nozares atbalsta instrumentu izvēli un saskaņotību.

| 5.67. | Komisijai obligāti jāievēro gan budžeta atbalsta attiecināmības kritēriji, gan vienošanās par programmu īstenošanu galvenajās nozarēs (ietverot atbalsta efektivitātes principus un sadalot pienākumus līdzekļu devēju starpā).

  Komisija ir:







  — | izstrādājusi rīcības plānu 2011. gadam, lai īstenotu ES pasaules veselības politiku, |
| --- | --- | --- |

5.67.

Komisija ir:

—

izstrādājusi rīcības plānu 2011. gadam, lai īstenotu ES pasaules veselības politiku,

| — | paudusi apņēmību vidējā termiņā plānot cilvēkresursu speciālistu klātbūtni delegācijās, |
| --- | --- |

—

paudusi apņēmību vidējā termiņā plānot cilvēkresursu speciālistu klātbūtni delegācijās,

| — | iesaistījusies budžeta atbalsta pamatnostādņu nozīmīgā pārskatīšanā, |
| --- | --- |

—

iesaistījusies budžeta atbalsta pamatnostādņu nozīmīgā pārskatīšanā,

| — | sākusi izstrādāt EuropeAid Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes, kur cita starpā būs iekļauti norādījumi darbiniekiem par atbalsta mehānismu optimālu izvēli, |
| --- | --- |

—

sākusi izstrādāt EuropeAid Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes, kur cita starpā būs iekļauti norādījumi darbiniekiem par atbalsta mehānismu optimālu izvēli,

| — | īstenojot 2010. gada maija Padomes secinājumus par veselības aprūpi pasaulē, kopā ar ES dalībvalstīm sākusi izstrādāt saskaņotu un visaptverošu pamatnostādņu kopumu ES veselības aprūpes nozares attīstības palīdzības jomā. |
| --- | --- |

—

īstenojot 2010. gada maija Padomes secinājumus par veselības aprūpi pasaulē, kopā ar ES dalībvalstīm sākusi izstrādāt saskaņotu un visaptverošu pamatnostādņu kopumu ES veselības aprūpes nozares attīstības palīdzības jomā.

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz no Eiropas Attīstības fondiem, sagatavo atsevišķus pārskatus, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  Sākot ar 2011. gada 1. janvāri, EuropeAid sadarbības birojs un Attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD DEV) apvienojās, jaunais ģenerāldirektorāta nosaukums ir Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid (ĢD DEVCO).

(3)  Sākot ar 2011. gada 1. janvāri, Ārējo attiecību ĢD beidza pastāvēt, un to lielā mērā integrēja Eiropas Ārējās darbības dienestā. Papildus izveidoja jaunu Ārpolitikas instrumentu dienestu.

(4)  Phare bija galvenais Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu pirmspievienošanās stratēģijas finanšu instruments. Cards programma ir Kopienas palīdzība rekonstrukcijai, attīstībai un stabilitātei Balkānos.

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

(6)  Tās mērķis ir atbalstīt dalībvalstu, EBTA valstu un kandidātvalstu pūliņus novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas darbībās attiecībā uz dabas vai cilvēka izraisītām katastrofām, terora aktiem un tehnikas, radioloģiskiem vai vides negadījumiem.

(7)  Noskaidrošanas procedūras ietver koriģējošo pasākumu pēcpārbaudi un ex post pārbaudes.

(8)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 0,1 % līdz 3,3 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(9)  Vienu iepirkumu, kurā atklāja kļūdu, veica bijusī Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra.

(10)  Ikgadējās ticamības stratēģijas, kuras definē un izstrādā katrs pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs (direktori centrālajos dienestos un delegāciju vadītāji), un centralizēti pārvaldītu projektu ex post pārbaužu politika.

(11)  Pamatnostādnes par akreditāciju pārvaldības deleģēšanai saskaņā ar decentralizētu pārvaldību; vīzas “apstiprināts kā pareizs” pārbaudes saraksti maksājumiem un galīgajām deklarācijām un grāmatojumu noskaidrošanas politika.

(12)  Vienu no iepirkumiem, kuros bija kļūdas, veica bijusī Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra.

(13)  Kodēšanas kļūdas CRIS sistēmā bija 17 no 35 (49 %) pārbaudītajiem darījumiem. Visbiežāk kļūdas bija saistītas ar nepilnīgu vai neprecīzu īstenošanas datumu kodēšanu un maksājumu veidu nepareizu klasifikāciju.

(14)  Sk. 5.13.–5.16. punktu.

(15)  Eiropas Savienības Padome: Padomes 2009. gada 26. februāra secinājumu projekts 6932/09.

(16)  Eiropas Parlaments: Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras (P6_TA(2009) 289).

(17)  Eiropas Komisija: SEC(2009) 1427, galīgā redakcija, 2009. gada 16. oktobris, Komisijas dienestu darba dokuments “Pielikums Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumu par 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājumu”.

(18)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 11/2010 “Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”.

(19)  Padomes 2009. gada 23. aprīļa secinājumi attiecībā uz Īpašo ziņojumu Nr. 10/2008 par Eiropas Kopienas sniegto atbalstu veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā, ar Komisijas atbildēm.

(20)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 12. marta rezolūcija par pieeju EK sniegtajam atbalstam veselības aprūpes pakalpojumu attīstībai Subsahāras Āfrikā (P6_TA-PROV(2009) 138).

(21)  1. TAM c) punkts: uz pusi samazināt badacietēju skaitu un 7. TAM c) punkts: uz pusi samazināt to iedzīvotāju daļu, kam nav pastāvīgas piekļuves drošam dzeramajam ūdenim un sanitāriem pamatpakalpojumiem.

(22)  COM(2010) 128, galīgā redakcija, Brisele, 2010. gada 31. marts.

(23)  Komisija piešķīra aptuveni 1 500 miljonu EUR TAM līgumiem astoņās valstīs. Šīs programmas sniedz vispārējā budžeta atbalstu sešu gadu periodā, un tās ir izstrādātas ar stingru orientāciju uz TAM.

(24)  Komisijas Zaļā grāmata “Trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotne” (COM(2010) 586, galīgā redakcija), Brisele, 2010. gada 19. oktobris.

(25)  Informācija par administratīvo izdevumu revīziju ir sniegta 7. nodaļā.

5.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ĀRĒJĀ ATBALSTA, ATTĪSTĪBAS UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | RELEX | ELARG | ECHO | DEV | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Darījumu kopskaits (no tiem): | 92 | 14 | 35 | 22 | 2 | 165 | 180 | 180 | 145 |
| avansi | 43 | 12 | 8 | 12 | 0 | 75 | 83 | 71 | 46 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 49 | 2 | 27 | 10 | 2 | 90 | 97 | 109 | 99 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| Kļūdu nav | 79 % | (73) | 100 % | (14) | 74 % | (26) | 64 % | (14) | 0 % | — | 77 % | (127) | 87 % | 73 % | 74 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 21 % | (19) | 0 % | — | 26 % | (9) | 36 % | (8) | 100 % | (2) | 23 % | (38) | 13 % | 27 % | 26 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 16 % | (3) | 0 % | — | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | (4) | 17 % | 19 % | 19 % |
| Starpposma/galīgie maksājumi | 84 % | (16) | 0 % | — | 89 % | (8) | 100 % | (8) | 100 % | (2) | 89 % | (34) | 83 % | 81 % | 81 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 53 % | (10) | 0 % | — | 78 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | — | 53 % | (20) | 74 % | 60 % | 73 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas: | 47 % | (9) | 0 % | — | 22 % | (2) | 62 % | (5) | 100 % | (2) | 47 % | (18) | 26 % | 40 % | 27 % |
| attiecināmības kļūdas | 67 % | (6) | 0 % | — | 100 % | (2) | 100 % | (5) | 0 % | — | 72 % | (13) | 100 % | 79 % | 100 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 22 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 17 % | (3) | (0) | 21 % | (0) |
| precizitātes kļūdas | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 11 % | (2) | (0) | (0) | (0) |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 1,7 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,1 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 3,3 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

EuropeAid

RELEX

ELARG

ECHO

DEV

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Darījumu kopskaits (no tiem):

92

14

35

22

2

165

180

180

145

avansi

43

12

8

12

0

75

83

71

46

starpposma/galīgie maksājumi

49

2

27

10

2

90

97

109

99

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

Kļūdu nav

79 %

(73)

100 %

(14)

74 %

(26)

64 %

(14)

0 %

—

77 %

(127)

87 %

73 %

74 %

Viena vai vairākas kļūdas

21 %

(19)

0 %

—

26 %

(9)

36 %

(8)

100 %

(2)

23 %

(38)

13 %

27 %

26 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

16 %

(3)

0 %

—

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

11 %

(4)

17 %

19 %

19 %

Starpposma/galīgie maksājumi

84 %

(16)

0 %

—

89 %

(8)

100 %

(8)

100 %

(2)

89 %

(34)

83 %

81 %

81 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

53 %

(10)

0 %

—

78 %

(7)

38 %

(3)

0 %

—

53 %

(20)

74 %

60 %

73 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas:

47 %

(9)

0 %

—

22 %

(2)

62 %

(5)

100 %

(2)

47 %

(18)

26 %

40 %

27 %

attiecināmības kļūdas

67 %

(6)

0 %

—

100 %

(2)

100 %

(5)

0 %

—

72 %

(13)

100 %

79 %

100 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

22 %

(2)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

17 %

(3)

(0)

21 %

(0)

precizitātes kļūdas

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

11 %

(2)

(0)

(0)

(0)

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

1,7 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,1 %

Augstākais kļūdu līmenis

3,3 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos segmentos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

5.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJĀ ATBALSTA, ATTĪSTĪBAS UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

Atlasīto EuropAid pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| | Kontroles vide | Ex ante pārbaudes | Uzraudzība un pārraudzība | Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālo dienestu sistēmas | efektīva | daļēji efektīvas | efektīva | efektīvas | efektīva | daļēji efektīvas |
| Delegācijas | efektīva | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | – |

Kontroles vide

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

Centrālo dienestu sistēmas

efektīva

daļēji efektīvas

efektīva

efektīvas

efektīva

daļēji efektīvas

Delegācijas

efektīva

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

–

Atlasīto ĢD ELARG pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Ex ante pārbaudes | Uzraudzība un pārraudzība | Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras | Iekšējā revīzija | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daļēji efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīva | daļēji efektīvas |

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas un noskaidrošanas procedūras

Iekšējā revīzija

Kopvērtējums

daļēji efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīva

daļēji efektīvas

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

5.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUDES REZULTĀTI ĀRĒJĀ ATBALSTA, ATTĪSTĪBAS UN PAPLAŠINĀŠANĀS JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācija (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| ELARG | Bez atrunām | — | Atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins balstās tikai uz decentralizēto pārvaldību, kas 2010. gadā attiecās tikai uz 30 % Paplašināšanās ĢD veikto maksājumu. Palāta revīzijā konstatēja, ka joprojām ir jautājumi, kas jāatrisina. | B | A |
| EuropeAid | Bez atrunām | — | EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revīzijā tika konstatēts, ka vairākos kontroles mehānismos joprojām ir nepilnības un ka maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis. | B | B |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācija (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

ELARG

Bez atrunām

—

Atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķins balstās tikai uz decentralizēto pārvaldību, kas 2010. gadā attiecās tikai uz 30 % Paplašināšanās ĢD veikto maksājumu. Palāta revīzijā konstatēja, ka joprojām ir jautājumi, kas jāatrisina.

B

A

EuropeAid

Bez atrunām

—

EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revīzijā tika konstatēts, ka vairākos kontroles mehānismos joprojām ir nepilnības un ka maksājumos bija būtisks kļūdu līmenis.

B

B

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

5.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU PĒCPĀRBAUDE PAR ĀRĒJO ATBALSTU, ATTĪSTĪBU UN PAPLAŠINĀŠANOS

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. g. | Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā. | Saskaņā ar rīcības plānu Ārējo attiecību ĢD ir uzlabojis ex post pārbaužu metodes. Tomēr daļu paredzēto pielāgošanas pasākumu varēs ieviest tikai 2011. gadā jaunā Ārpolitikas instrumentu dienesta pārvaldībā. | | |
| Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies. | Tika slēgti daudzi vecie ātrās reaģēšanas mehānisma līgumi. Kaut arī attiecībā uz KĀDP problēma bija risināta (slēdza 25 no 2010. gada sākumā nepabeigtajiem 133 projektiem), nepabeigto projektu skaits ir ievērojams. | Rūpīga veco projektu slēgšanas pēcpārbaude iekļauta rīcības plānā, kas tika izstrādāts, ņemot vērā IAS/IAC veikto KĀDP revīziju. Regulāri tiek pārskatīta situācija saistībā ar visiem vecajiem un pabeigtajiem līgumiem un veikti atbilstīgi pasākumi, lai slēgtu pabeigtos projektus. Pēdējos gados, ievērojami palielinoties KĀDP budžetam, pastāvīgi palielinājies KĀDP projektu skaits (piemēram, 2010. gadā bija 51 jauns līgums), un šāda attīstība var radīt iespaidu, ka situācija neuzlabojas. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Paplašināšanās ĢD jāsniedz skaidrāki norādījumi par pārvaldības pilnvaru nodošanas kārtību, lai precizētu dažādu Komisijas pārstāvju veicamos uzdevumus. | Līdz 2010. gada beigām Paplašināšanās ĢD izstrādāja jaunus norādījumus, taču tos piemēros tikai no 2011. gada, un Palāta uzskata, ka tie nav pietiekami sīki izstrādāti. | Iniciatīvas, kuras veica pēc tam, kad jūlijā tika izdoti ieteikumi, ietvēra ļoti intensīvu saskaņošanu un savstarpējas apspriedes, un šā darba rezultātā tika izveidots norādījumu kopums, kas tika laikus publicēts, lai ievērotu 2010. gadā noteikto termiņu. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Paplašināšanās ĢD jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes. | Paplašināšanās ĢD centrālajos dienestos tika izstrādāti jauni iekšējās kontroles saraksti, bet vēl ir jānodrošina to pilna izmantošana ES delegācijās paplašināšanās valstīs. | Veikti vajadzīgie pasākumi, lai delegācijas pilnībā izmantotu šos sarakstus. |
| Paplašināšanās ĢD jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (piemēram, datu kvalitātes regulāra analīze un pārbaudes). | Sistēmu un darījumu pārbaudē Palāta nekonstatēja būtiskus uzlabojumus datu kvalitātē. Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīcības plāns šā ieteikuma pienācīgai ieviešanai. | Centrālo dienestu darbinieki un delegācijas ir mudinātas pareizi kodēt datus, taču kopumā minētās problēmas pārsniedz Paplašināšanās ĢD informācijas sistēmu darbības jomu, tāpēc risinājumi jāmeklē Komisijas līmenī. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Paplašināšanās ĢD jāizstrādā un jāievieš mehānismi, kuri atvieglotu uzraudzības apmeklējumos iegūto rezultātu analīzi un pēcpārbaudi. | Paplašināšanās ĢD vēl nav ieviesis šo ieteikumu. Šī nepilnība 2010. gadā apstiprinājās visās apmeklētajās ES delegācijās paplašināšanās valstīs. | Šo ieteikumu sāka ieviest 2010. gadā, taču tā būtības dēļ rezultāti sākumā nav redzami. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| 2009. g. | Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs. | Palāta atzinīgi novērtē Paplašināšanās ĢD pūliņus, bet neizskatīto galīgo deklarāciju skaits ir samazināts tikai daļēji. | Tā kā 12 jauno dalībvalstu galīgās deklarācijas bija jāvērtē pirmās, 2010. gadā neizskatīto galīgo deklarāciju skaits turpināja ievērojami samazināties, vairākkārt kompensējot nelielo samazinājumu 2009. gadā. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Humānās palīdzības ĢD jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi). | Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD sāka izstrādāt standartizētu procedūru, lai attaisnotu priekšlikumu novērtējumus. Tomēr jauno procedūru ir paredzēts ieviest tikai 2011. gadā, un standartizētais novērtēšanas ziņojums ir viena no apsvērtajām iespējām. | 2011. gada februāra sākumā tika izveidota humānās palīdzības jomā iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas darba grupa. Tās mērķis cita starpā ir saskaņot un pilnveidot novērtēšanas procesa dokumentus un radīt labāku pārskatu par procesu kopumā, izmantojot rādītāju tabulu un izveidojot kopēju vērtēšanas kritēriju. To īstenos 2011. gadā. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”. | Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD uzskatīja, ka Palātas ieteikums ir noderīgs, bet neuzskatīja to par prioritāti. Iepirkuma centri humānās palīdzības jomā tika informēti, ka ir jāiesniedz izvērsta informācija par to, cik lielā mērā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD partneri izmanto to pakalpojumus. Nākotnē tiks izstrādāta jauna procedūra. | |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

2009. g.

Ārējo attiecību ĢD jākonsolidē ex post pārbaužu metodoloģija un nekavējoties jāīsteno iekšējo revidentu ieteikumi šajā jautājumā.

Saskaņā ar rīcības plānu Ārējo attiecību ĢD ir uzlabojis ex post pārbaužu metodes. Tomēr daļu paredzēto pielāgošanas pasākumu varēs ieviest tikai 2011. gadā jaunā Ārpolitikas instrumentu dienesta pārvaldībā.

Ārējo attiecību ĢD jāatvēl pietiekami resursi, lai analizētu un slēgtu vecos ātrās reaģēšanas mehānisma un KĀDP līgumus, kuru izpildes termiņi jau ir beigušies.

Tika slēgti daudzi vecie ātrās reaģēšanas mehānisma līgumi. Kaut arī attiecībā uz KĀDP problēma bija risināta (slēdza 25 no 2010. gada sākumā nepabeigtajiem 133 projektiem), nepabeigto projektu skaits ir ievērojams.

Rūpīga veco projektu slēgšanas pēcpārbaude iekļauta rīcības plānā, kas tika izstrādāts, ņemot vērā IAS/IAC veikto KĀDP revīziju. Regulāri tiek pārskatīta situācija saistībā ar visiem vecajiem un pabeigtajiem līgumiem un veikti atbilstīgi pasākumi, lai slēgtu pabeigtos projektus. Pēdējos gados, ievērojami palielinoties KĀDP budžetam, pastāvīgi palielinājies KĀDP projektu skaits (piemēram, 2010. gadā bija 51 jauns līgums), un šāda attīstība var radīt iespaidu, ka situācija neuzlabojas.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Paplašināšanās ĢD jāsniedz skaidrāki norādījumi par pārvaldības pilnvaru nodošanas kārtību, lai precizētu dažādu Komisijas pārstāvju veicamos uzdevumus.

Līdz 2010. gada beigām Paplašināšanās ĢD izstrādāja jaunus norādījumus, taču tos piemēros tikai no 2011. gada, un Palāta uzskata, ka tie nav pietiekami sīki izstrādāti.

Iniciatīvas, kuras veica pēc tam, kad jūlijā tika izdoti ieteikumi, ietvēra ļoti intensīvu saskaņošanu un savstarpējas apspriedes, un šā darba rezultātā tika izveidots norādījumu kopums, kas tika laikus publicēts, lai ievērotu 2010. gadā noteikto termiņu.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Paplašināšanās ĢD jāpārskata iekšējās kontroles saraksti, lai dokumentētu visas veiktās pārbaudes.

Paplašināšanās ĢD centrālajos dienestos tika izstrādāti jauni iekšējās kontroles saraksti, bet vēl ir jānodrošina to pilna izmantošana ES delegācijās paplašināšanās valstīs.

Veikti vajadzīgie pasākumi, lai delegācijas pilnībā izmantotu šos sarakstus.

Paplašināšanās ĢD jāīsteno pasākumi, lai uzlabotu vadības informācijas sistēmās ievadīto datu kvalitāti (piemēram, datu kvalitātes regulāra analīze un pārbaudes).

Sistēmu un darījumu pārbaudē Palāta nekonstatēja būtiskus uzlabojumus datu kvalitātē. Paplašināšanās ĢD jāizstrādā rīcības plāns šā ieteikuma pienācīgai ieviešanai.

Centrālo dienestu darbinieki un delegācijas ir mudinātas pareizi kodēt datus, taču kopumā minētās problēmas pārsniedz Paplašināšanās ĢD informācijas sistēmu darbības jomu, tāpēc risinājumi jāmeklē Komisijas līmenī.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Paplašināšanās ĢD jāizstrādā un jāievieš mehānismi, kuri atvieglotu uzraudzības apmeklējumos iegūto rezultātu analīzi un pēcpārbaudi.

Paplašināšanās ĢD vēl nav ieviesis šo ieteikumu. Šī nepilnība 2010. gadā apstiprinājās visās apmeklētajās ES delegācijās paplašināšanās valstīs.

Šo ieteikumu sāka ieviest 2010. gadā, taču tā būtības dēļ rezultāti sākumā nav redzami.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

2009. g.

Paplašināšanās ĢD arī turpmāk jāpiešķir pietiekami resursi, lai analizētu neizskatītās galīgās deklarācijas par Phare un Pārejas programmu jaunajās dalībvalstīs.

Palāta atzinīgi novērtē Paplašināšanās ĢD pūliņus, bet neizskatīto galīgo deklarāciju skaits ir samazināts tikai daļēji.

Tā kā 12 jauno dalībvalstu galīgās deklarācijas bija jāvērtē pirmās, 2010. gadā neizskatīto galīgo deklarāciju skaits turpināja ievērojami samazināties, vairākkārt kompensējot nelielo samazinājumu 2009. gadā.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Humānās palīdzības ĢD jāpilnveido humānās palīdzības pasākumiem iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas dokumenti (piemēram, jāievieš standartizēti novērtēšanas ziņojumi).

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD sāka izstrādāt standartizētu procedūru, lai attaisnotu priekšlikumu novērtējumus. Tomēr jauno procedūru ir paredzēts ieviest tikai 2011. gadā, un standartizētais novērtēšanas ziņojums ir viena no apsvērtajām iespējām.

2011. gada februāra sākumā tika izveidota humānās palīdzības jomā iesniegto priekšlikumu izvērtēšanas darba grupa. Tās mērķis cita starpā ir saskaņot un pilnveidot novērtēšanas procesa dokumentus un radīt labāku pārskatu par procesu kopumā, izmantojot rādītāju tabulu un izveidojot kopēju vērtēšanas kritēriju. To īstenos 2011. gadā.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Humānās palīdzības ĢD jāizveido un jāievieš mehānisms, ar kura palīdzību varētu vākt un analizēt datus par to, kā partneri izmanto “iepirkuma centrus humānās palīdzības jomā”.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD uzskatīja, ka Palātas ieteikums ir noderīgs, bet neuzskatīja to par prioritāti. Iepirkuma centri humānās palīdzības jomā tika informēti, ka ir jāiesniedz izvērsta informācija par to, cik lielā mērā Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD partneri izmanto to pakalpojumus. Nākotnē tiks izstrādāta jauna procedūra.

---

6. NODAĻA

Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Pētniecības pamatprogrammas

Mūžizglītības programma

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

Ex ante revīzijas apliecinājumi par līdzekļu saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm Septītajā pamatprogrammā

Komisijas ex post revīzijas stratēģija

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

Citu iekšējo nozaru politika

“Erasmus” mūžizglītības programmas sistēmas

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Garantiju fonda ārējai darbībai revīzijas rezultāti

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “08. Pētniecība”, “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “10. Tiešā pētniecība”, “12. Iekšējais tirgus”, “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija”, “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa” un “20. Tirdzniecība”. Aprakstīti arī Garantiju fonda ārējai darbībai kārtējās revīzijas rezultāti (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par pētniecību un citu iekšējo nozaru politiku, kas aptver šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “08. Pētniecība”, “09. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, “10. Tiešā pētniecība”, “12. Iekšējais tirgus”, “15. Izglītība un kultūra”, “16. Komunikācija”, “18. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa” un “20. Tirdzniecība”. Aprakstīti arī Garantiju fonda ārējai darbībai kārtējās revīzijas rezultāti (1). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  6.1. tabulā
  .

6.1. tabula.   Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika. Galvenā informācija par 2010. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| 8 | Zinātniskā pētniecība | Administratīvie izdevumi | 308 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 2 981 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma, Euratom | 318 | Centralizēta netieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 848 | Centralizēta tieša |
| Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programma | 51 | Centralizēta tieša |
| | 4 506 | |
| 9 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | Administratīvie izdevumi | 137 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 1 226 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana | 160 | Centralizēta tieša |
| Plašsaziņas līdzekļi | 111 | Centralizēta tieša |
| Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (CIP) u. c. | 152 | Centralizēta tieša |
| | 1 786 | |
| 15 | Izglītība un kultūra | Administratīvie izdevumi | 122 | Centralizēta tieša |
| Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību | 1 223 | Centralizēta netieša |
| Kultūras sadarbības attīstība Eiropā | 47 | Centralizēta netieša |
| Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā | 145 | Centralizēta netieša |
| Eiropas pilsoniskuma veicināšana | 35 | Centralizēta netieša |
| | 1 572 | |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | Administratīvie izdevumi | 63 | Centralizēta tieša |
| Solidaritāte – Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās | 276 | Dalīta / centralizēta tieša |
| Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā | 156 | Dalīta / centralizēta tieša |
| Pamattiesības un pilsoniskums | 51 | Centralizēta tieša |
| Drošība un brīvību garantēšana | 123 | Centralizēta tieša |
| Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana | 54 | Centralizēta tieša |
| Narkotiku apkarošana un informēšana par tām | 18 | Centralizēta tieša |
| Darbības stratēģija un koordinācija | 4 | Centralizēta tieša |
| | 745 | |
| 2 | Uzņēmējdarbība | Administratīvie izdevumi | 112 | Centralizēta tieša |
| Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība | 75 | Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību |
| Iekšējais preču tirgus un nozaru politika | 114 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma – Sadarbība – kosmoss un drošība | 357 | Centralizēta tieša |
| | 658 | |
| 10 | Tiešā pētniecība | Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi | 345 | Centralizēta tieša |
| Septītā pamatprogramma | 44 | Centralizēta tieša |
| Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā | 22 | Centralizēta tieša |
| Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības | 27 | Centralizēta tieša |
| | 438 | |
| 1 | Ekonomika un finanses | Administratīvie izdevumi | 66 | Centralizēta tieša |
| Ekonomikas un monetārā savienība | 12 | Centralizēta tieša |
| Starptautiskā ekonomika un finanses | 101 | Centralizēta tieša |
| Finanšu operācijas un instrumenti | 110 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību |
| | 289 | |
| 16 | Komunikācija | Administratīvie izdevumi | 114 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi | 34 | Centralizēta tieša |
| Komunikācija vietējā līmenī | 35 | Centralizēta tieša |
| Analīze un komunikācijas līdzekļi | 23 | Centralizēta tieša |
| | 206 | |
| 3 | Konkurence | Administratīvie izdevumi | 92 | Centralizēta tieša |
| Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija | 0 | Centralizēta tieša |
| | 92 | |
| 20 | Tirdzniecība | Administratīvie izdevumi | 68 | Centralizēta tieša |
| Tirdzniecības politika | 9 | Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām |
| | 77 | |
| 12 | Iekšējais tirgus | Administratīvie izdevumi | 60 | Centralizēta tieša |
| Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija | 11 | Centralizēta tieša |
| | 71 | |
| Administratīvie izdevumi kopā | 1 487 | |
| Pamatprogrammas | 5 643 | |
| Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību (Mūžizglītības programma) | 1 223 | |
| Citi pamatdarbības izdevumi | 2 087 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 8 953 | |
| No kuriem: | — | avansi
   (28) |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

8

Zinātniskā pētniecība

Administratīvie izdevumi

308

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

2 981

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma, Euratom

318

Centralizēta netieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

848

Centralizēta tieša

Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programma

51

Centralizēta tieša

4 506

9

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

Administratīvie izdevumi

137

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

1 226

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana

160

Centralizēta tieša

Plašsaziņas līdzekļi

111

Centralizēta tieša

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (CIP) u. c.

152

Centralizēta tieša

1 786

15

Izglītība un kultūra

Administratīvie izdevumi

122

Centralizēta tieša

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību

1 223

Centralizēta netieša

Kultūras sadarbības attīstība Eiropā

47

Centralizēta netieša

Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā

145

Centralizēta netieša

Eiropas pilsoniskuma veicināšana

35

Centralizēta netieša

1 572

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Administratīvie izdevumi

63

Centralizēta tieša

Solidaritāte – Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās

276

Dalīta / centralizēta tieša

Migrācijas plūsmas – Kopējā politika imigrācijas un patvēruma jomā

156

Dalīta / centralizēta tieša

Pamattiesības un pilsoniskums

51

Centralizēta tieša

Drošība un brīvību garantēšana

123

Centralizēta tieša

Patiesas Eiropas tiesiskuma telpas krimināllietās un civillietās izveidošana

54

Centralizēta tieša

Narkotiku apkarošana un informēšana par tām

18

Centralizēta tieša

Darbības stratēģija un koordinācija

4

Centralizēta tieša

745

2

Uzņēmējdarbība

Administratīvie izdevumi

112

Centralizēta tieša

Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība

75

Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību

Iekšējais preču tirgus un nozaru politika

114

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma – Sadarbība – kosmoss un drošība

357

Centralizēta tieša

658

10

Tiešā pētniecība

Personāla un darbības izdevumi un ieguldījumi

345

Centralizēta tieša

Septītā pamatprogramma

44

Centralizēta tieša

Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir darbības kodolenerģijas jomā

22

Centralizēta tieša

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības

27

Centralizēta tieša

438

1

Ekonomika un finanses

Administratīvie izdevumi

66

Centralizēta tieša

Ekonomikas un monetārā savienība

12

Centralizēta tieša

Starptautiskā ekonomika un finanses

101

Centralizēta tieša

Finanšu operācijas un instrumenti

110

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību

289

16

Komunikācija

Administratīvie izdevumi

114

Centralizēta tieša

Komunikācija un plašsaziņas līdzekļi

34

Centralizēta tieša

Komunikācija vietējā līmenī

35

Centralizēta tieša

Analīze un komunikācijas līdzekļi

23

Centralizēta tieša

206

3

Konkurence

Administratīvie izdevumi

92

Centralizēta tieša

Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija

0

Centralizēta tieša

92

20

Tirdzniecība

Administratīvie izdevumi

68

Centralizēta tieša

Tirdzniecības politika

9

Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām

77

12

Iekšējais tirgus

Administratīvie izdevumi

60

Centralizēta tieša

Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta darbības stratēģija un koordinācija

11

Centralizēta tieša

71

Administratīvie izdevumi kopā

1 487

Pamatprogrammas

5 643

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību (Mūžizglītības programma)

1 223

Citi pamatdarbības izdevumi

2 087

Pamatdarbības izdevumi kopā

8 953

No kuriem:

—

6 404

| — | starpposma/galīgie maksājumi (29) |
| --- | --- |

—

starpposma/galīgie maksājumi (29)

2 549

Maksājumi gadā kopā

10 440

Saistības gadā kopā

12 169

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 6.2. | Šīs politikas grupas galvenās programmas ir pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, kurām atvēlēti 63 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 5 643 miljoni EUR), un Mūžizglītības programma, kurai atvēlēti 14 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 1 223 miljoni EUR). |
| --- | --- |

6.2.

Šīs politikas grupas galvenās programmas ir pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, kurām atvēlēti 63 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 5 643 miljoni EUR), un Mūžizglītības programma, kurai atvēlēti 14 % no kopējiem pamatdarbības izdevumiem (jeb 1 223 miljoni EUR).

Pētniecības pamatprogrammas

| 6.3. | Pētniecības politikas mērķis ir veicināt ieguldījumus pētniecībā un pāreju uz zināšanās balstītu ekonomiku. Tās mērķis ir arī stiprināt Eiropas Pētniecības telpas zinātnisko un tehnisko bāzi (2), uzlabot izcilību pētniecībā un maksimāli izmantot starptautiskās sadarbības radītās priekšrocības. Lielāko daļu pētniecības politikas maksājumu veic Sestajā un Septītajā (3) daudzgadu pamatprogrammā, kurām ir vairākas finansēšanas shēmas, ar kurām atbalsta dažādas tematiskās jomas un projektu veidus. |
| --- | --- |

6.3.

Pētniecības politikas mērķis ir veicināt ieguldījumus pētniecībā un pāreju uz zināšanās balstītu ekonomiku. Tās mērķis ir arī stiprināt Eiropas Pētniecības telpas zinātnisko un tehnisko bāzi (2), uzlabot izcilību pētniecībā un maksimāli izmantot starptautiskās sadarbības radītās priekšrocības. Lielāko daļu pētniecības politikas maksājumu veic Sestajā un Septītajā (3) daudzgadu pamatprogrammā, kurām ir vairākas finansēšanas shēmas, ar kurām atbalsta dažādas tematiskās jomas un projektu veidus.

| 6.4. | Pamatprogrammu īstenošanu galvenokārt tieši un centralizēti pārvalda Komisija, bet pētniecības izdevumu izpildi aizvien vairāk deleģē arī izpildaģentūrām un kopuzņēmumiem, tādā gadījumā piemērojot netiešu centralizētu pārvaldību (4). |
| --- | --- |

6.4.

Pamatprogrammu īstenošanu galvenokārt tieši un centralizēti pārvalda Komisija, bet pētniecības izdevumu izpildi aizvien vairāk deleģē arī izpildaģentūrām un kopuzņēmumiem, tādā gadījumā piemērojot netiešu centralizētu pārvaldību (4).

| 6.5. | Saskaņā ar pamatprogrammām finansētas darbības īsteno daudzas publiskas un privātas organizācijas dažādās dalībvalstīs vai ar pamatprogrammām asociētās trešās valstīs. Saņēmēji var būt pētniecības centri, universitātes, privātpersonas, komercsabiedrības vai publiskas iestādes. Līdzekļu saņēmēji parasti darbojas kā partneru konsorcijs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Septītajā pamatprogrammā katram projektam ir vidēji seši partneri, taču atkarībā no finansēšanas shēmas to skaits var būt līdz pat 64. |
| --- | --- |

6.5.

Saskaņā ar pamatprogrammām finansētas darbības īsteno daudzas publiskas un privātas organizācijas dažādās dalībvalstīs vai ar pamatprogrammām asociētās trešās valstīs. Saņēmēji var būt pētniecības centri, universitātes, privātpersonas, komercsabiedrības vai publiskas iestādes. Līdzekļu saņēmēji parasti darbojas kā partneru konsorcijs, pamatojoties uz dotācijas nolīgumu, kurš ir noslēgts ar Komisiju. Septītajā pamatprogrammā katram projektam ir vidēji seši partneri, taču atkarībā no finansēšanas shēmas to skaits var būt līdz pat 64.

| 6.6. | Potenciālie līdzekļu saņēmēji atsaucas uz uzaicinājumiem iesniegt projektu pieteikumus, un apstiprinātos projektus līdzfinansē. Kad ir parakstīts dotācijas nolīgums (vai Komisijas lēmums), veic secīgi avansa, starpposma un galīgos maksājumus, ar kuriem atlīdzina saņēmēju iesniegtajās izdevumu deklarācijās norādītos izdevumus. |
| --- | --- |

6.6.

Potenciālie līdzekļu saņēmēji atsaucas uz uzaicinājumiem iesniegt projektu pieteikumus, un apstiprinātos projektus līdzfinansē. Kad ir parakstīts dotācijas nolīgums (vai Komisijas lēmums), veic secīgi avansa, starpposma un galīgos maksājumus, ar kuriem atlīdzina saņēmēju iesniegtajās izdevumu deklarācijās norādītos izdevumus.

| 6.7. | Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji var izmaksu deklarācijās norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj un neizlabo pirms atlīdzināšanas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, kā arī prasība saņēmējiem pieskaitīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas projektiem, bet tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums, piemēram, PVN. |
| --- | --- |

6.7.

Galvenais nepareizību risks ir tāds, ka līdzekļu saņēmēji var izmaksu deklarācijās norādīt neattiecināmas izmaksas, kuras Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas, iespējams, neatklāj un neizlabo pirms atlīdzināšanas. Šo risku vēl vairāk palielina sarežģītie attiecināmo izmaksu aprēķināšanas noteikumi, kā arī prasība saņēmējiem pieskaitīt personāla izdevumus un netiešās izmaksas projektiem, bet tajā pašā laikā atskaitīt dažādas pozīcijas, kurām netiek sniegts ES līdzfinansējums, piemēram, PVN.

| 6.7. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas atzinumam, ka galvenokārt sarežģīto noteikumu dēļ rodas kļūdas attiecināmo izmaksu deklarācijās. Tāpēc Komisija 2011. gada 24. janvārī pieņēma lēmumu, ar ko paredz trīs pasākumus pamatprogrammas īstenošanas vienkāršošanai. Saskaņā ar šo lēmumu saņēmēji, pieprasot atlīdzināt personāla vidējās izmaksas (šī ir viena no jomām, kur Revīzijas palāta visbiežāk konstatējusi kļūdas), var piemērot savas ierastās grāmatvedības metodes, kā arī MVU īpašnieku (vadītāju) izmaksu atlīdzināšanai piemērot iespēju izmantot vienotas likmes maksājumus. Komisija sagaida, ka šo iespēju izmantošana mazinās kļūdu īpatsvaru.

  Arī Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai (COM(2011) 376-2, galīgā redakcija) vērsta uz riskiem saistībā ar saņēmēju iesniegtajām izmaksu deklarācijām, un tajā ierosināti vairāki pasākumi krāpšanas atklāšanai/labošanai (tostarp apmācība). |
| --- | --- |

6.7.

Arī Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai (COM(2011) 376-2, galīgā redakcija) vērsta uz riskiem saistībā ar saņēmēju iesniegtajām izmaksu deklarācijām, un tajā ierosināti vairāki pasākumi krāpšanas atklāšanai/labošanai (tostarp apmācība).

Mūžizglītības programma

| 6.8. | Mūžizglītības programmas mērķis ir dot iespēju cilvēkiem visos dzīves posmos mācīties. Programmas mērķis ir arī attīstīt izglītības un mācību nozari visā Eiropā. Ir četras apakšprogrammas: “Erasmus” – augstākajai izglītībai, Leonardo da Vinci – profesionālajai izglītībai, Grundtvig – pieaugušo izglītībai un Comenius – skolām. Trīs ceturtdaļas Mūžizglītības programmas budžeta centralizēti netieši pārvalda 40 valsts aģentūras, ko ieceļ un pārrauga valsts iestādes, parasti izglītības ministrijas. Valsts aģentūru (5) uzdevums ir pārvaldīt daudzās, lai gan relatīvi nelielās summas, ko maksā kā dotācijas. |
| --- | --- |

6.8.

Mūžizglītības programmas mērķis ir dot iespēju cilvēkiem visos dzīves posmos mācīties. Programmas mērķis ir arī attīstīt izglītības un mācību nozari visā Eiropā. Ir četras apakšprogrammas: “Erasmus” – augstākajai izglītībai, Leonardo da Vinci – profesionālajai izglītībai, Grundtvig – pieaugušo izglītībai un Comenius – skolām. Trīs ceturtdaļas Mūžizglītības programmas budžeta centralizēti netieši pārvalda 40 valsts aģentūras, ko ieceļ un pārrauga valsts iestādes, parasti izglītības ministrijas. Valsts aģentūru (5) uzdevums ir pārvaldīt daudzās, lai gan relatīvi nelielās summas, ko maksā kā dotācijas.

| 6.9. | Finansējums šajā jomā pārsvarā ir avansa maksājumi valsts aģentūrām, kurām reizi ceturksnī sedz arī pamatdarbības izdevumus. Pirmo avansu izmaksā, kad ir parakstīts līgums un pieņemta darba programma. Otro un trešo avansu Komisija maksā pēc tam, kad valsts aģentūra ir iesniegusi deklarāciju, ka vismaz 70 % no jau izmaksātajiem līdzekļiem ir iztērēti. Parasti avansā izmaksā līdz 100 % no maksimāli pieļaujamās summas. |
| --- | --- |

6.9.

Finansējums šajā jomā pārsvarā ir avansa maksājumi valsts aģentūrām, kurām reizi ceturksnī sedz arī pamatdarbības izdevumus. Pirmo avansu izmaksā, kad ir parakstīts līgums un pieņemta darba programma. Otro un trešo avansu Komisija maksā pēc tam, kad valsts aģentūra ir iesniegusi deklarāciju, ka vismaz 70 % no jau izmaksātajiem līdzekļiem ir iztērēti. Parasti avansā izmaksā līdz 100 % no maksimāli pieļaujamās summas.

| 6.10. | Valsts aģentūras savukārt slēdz dotācijas nolīgumus ar dalīborganizācijām (6) un tām maksā avansā 80–100 % līdzekļu atkarībā no programmas veida. Galvenais likumības un pareizības risks ir tāds, ka atsevišķi dotācijas maksājumi pasniedzējiem un studentiem var būt nepareizi vai ka līdzekļu saņēmēji deklarē pārāk lielus vai nepamatotus izdevumus. Pastāv risks, ka šādas kļūdas varētu neatklāt. |
| --- | --- |

6.10.

Valsts aģentūras savukārt slēdz dotācijas nolīgumus ar dalīborganizācijām (6) un tām maksā avansā 80–100 % līdzekļu atkarībā no programmas veida. Galvenais likumības un pareizības risks ir tāds, ka atsevišķi dotācijas maksājumi pasniedzējiem un studentiem var būt nepareizi vai ka līdzekļu saņēmēji deklarē pārāk lielus vai nepamatotus izdevumus. Pastāv risks, ka šādas kļūdas varētu neatklāt.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 6.11. | 1.1. pielikuma 2. daļā
  aprakstīta Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode. Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:






  — | revīzijā pārbaudīja paraugu ar 150 maksājumiem, no kuriem 61 bija Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma vai galīgais maksājums, 10 – avansi valsts aģentūrām Mūžizglītības programmā, 36 – avansi Sestajai un Septītajai pamatprogrammai un 43 maksājumi bija visiem citiem pasākumiem šajā politikas jomā (7), |
| --- | --- | --- |

6.11.

1.1. pielikuma 2. daļā
  aprakstīta Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode. Pētniecības un citu iekšējo nozaru politikas revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem specifiskiem jautājumiem:

—

revīzijā pārbaudīja paraugu ar 150 maksājumiem, no kuriem 61 bija Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma vai galīgais maksājums, 10 – avansi valsts aģentūrām Mūžizglītības programmā, 36 – avansi Sestajai un Septītajai pamatprogrammai un 43 maksājumi bija visiem citiem pasākumiem šajā politikas jomā (7),

| — | pētniecības pamatprogrammām novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas. Šis novērtējums arī balstījās uz 97 paraugā iekļautajiem maksājumiem (8), kas saistīti ar attiecīgajām pamatprogrammām. Tika novērtēti šādi aspekti:






  — | ex ante dokumentārās pārbaudes, |
| --- | --- | --- |

—

pētniecības pamatprogrammām novērtēja Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas. Šis novērtējums arī balstījās uz 97 paraugā iekļautajiem maksājumiem (8), kas saistīti ar attiecīgajām pamatprogrammām. Tika novērtēti šādi aspekti:

—

ex ante dokumentārās pārbaudes,

| — | projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi, kurus snieguši neatkarīgi revidenti, |
| --- | --- |

—

projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi, kurus snieguši neatkarīgi revidenti,

| — | ex ante apliecinājumi par līdzekļu saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm, |
| --- | --- |

—

ex ante apliecinājumi par līdzekļu saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm,

| — | projektu ex post finanšu revīzijas, |
| --- | --- |

—

projektu ex post finanšu revīzijas,

| — | līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošana, |
| --- | --- |

—

līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošana,

| — | citu iekšējo nozaru politikai sistēmu novērtējumā iekļāva “Erasmus” programmas pārraudzības un kontroles sistēmas 10 dalībvalstīs. Cita starpā tika novērtēti:






  — | valsts aģentūru primārie kontroles mehānismi, |
| --- | --- | --- |

—

citu iekšējo nozaru politikai sistēmu novērtējumā iekļāva “Erasmus” programmas pārraudzības un kontroles sistēmas 10 dalībvalstīs. Cita starpā tika novērtēti:

—

valsts aģentūru primārie kontroles mehānismi,

| — | valsts iestāžu sekundārie kontroles mehānismi, kuru uzdevums ir sniegt informāciju, kas vajadzīga ikgadējām ex post deklarācijām, kā arī pārliecību par šīm deklarācijām, |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu sekundārie kontroles mehānismi, kuru uzdevums ir sniegt informāciju, kas vajadzīga ikgadējām ex post deklarācijām, kā arī pārliecību par šīm deklarācijām,

| — | procedūras trijās augstākās izglītības iestādēs katrā no novērtētajām dalībvalstīm. Šis novērtējums balstījās uz paraugā iekļautiem 10 maksājumiem studentiem un/vai pasniedzējiem katrā no šīm izglītības iestādēm, |
| --- | --- |

—

procedūras trijās augstākās izglītības iestādēs katrā no novērtētajām dalībvalstīm. Šis novērtējums balstījās uz paraugā iekļautiem 10 maksājumiem studentiem un/vai pasniedzējiem katrā no šīm izglītības iestādēm,

| — | ex post revīzijas, ko Komisijas uzdevumā veic privāti revidenti, |
| --- | --- |

—

ex post revīzijas, ko Komisijas uzdevumā veic privāti revidenti,

| — | uzraudzības sistēma, kuru Komisija piemēro atrunu pēcpārbaudei, |
| --- | --- |

—

uzraudzības sistēma, kuru Komisija piemēro atrunu pēcpārbaudei,

| — | Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārskatīts arī revidentu privātsabiedrības darbs, |
| --- | --- |

—

Garantiju fonda revīzijas galvenais uzdevums bija pārbaudīt, vai tiek ievērots Komisijas un EIB nolīgums par Fonda aktīvu pārvaldību un vai pienācīgi darbojas Komisijas uzraudzības procedūras. Tika pārskatīts arī revidentu privātsabiedrības darbs,

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārskatīšana ietvēra šādu ģenerāldirektorātu un aģentūru direktoru gada darbības pārskatus: Pētniecības un inovācijas ĢD (RTD), Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD (INFSO), Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (ENTR), Izglītības un kultūras ĢD (EAC), kā arī Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras un Pētniecības izpildaģentūras direktoru gada darbības pārskatus. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārskatīšana ietvēra šādu ģenerāldirektorātu un aģentūru direktoru gada darbības pārskatus: Pētniecības un inovācijas ĢD (RTD), Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD (INFSO), Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD (ENTR), Izglītības un kultūras ĢD (EAC), kā arī Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras un Pētniecības izpildaģentūras direktoru gada darbības pārskatus.

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 6.12. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 39 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,4 % (9). Taču Palāta konstatēja daudz un biežas kļūdas Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgajos maksājumos. |
| --- | --- |

6.12.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 39 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 1,4 % (9). Taču Palāta konstatēja daudz un biežas kļūdas Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgajos maksājumos.

| 6.13. | Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 58 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. Vairākums kļūdaino starpposma un galīgo maksājumu (48 no 51 darījuma) bija Sestās un Septītās pamatprogrammas maksājumi. 37 gadījumos kļūdas izpaudās kā neattiecināmu vai neprecīzi deklarētu izdevumu atlīdzināšana projektiem, ko finansēja no pētniecības pamatprogrammām. Šis rezultāts saskan ar atrunām, ko ĢD RTD un ĢD ENTR direktori formulējuši attiecībā uz kļūdu būtisku līmeni Sestās pamatprogrammas dotācijās (sk.
  6.3. pielikumu
  ). Līdzīgi kā pēdējos trīs gados, galvenais kļūdu cēlonis joprojām ir personāla un netiešo izmaksu nepareizs aprēķins. Citas kļūdas bija neattiecināmi netiešie nodokļi, ilgtermiņa aktīvu amortizēšanas metodoloģijas nepareiza piemērošana (10) un nepietiekami deklarēti vai vispār nedeklarēti procenti par bankā noguldītu priekšfinansējumu. Minētie konstatējumi ir izvērsti 6.1. piemērā. Ārpus pētniecības darījumos, kas attiecas uz citu nozaru politiku, kļūdas bija sešos gadījumos: bija atlīdzināti neattiecināmi izdevumi un kļūdaini uzskaitīts darba laiks. |
| --- | --- |

6.13.

Palāta konstatēja, ka kļūdas bija 58 no paraugā iekļautajiem 150 darījumiem. Vairākums kļūdaino starpposma un galīgo maksājumu (48 no 51 darījuma) bija Sestās un Septītās pamatprogrammas maksājumi. 37 gadījumos kļūdas izpaudās kā neattiecināmu vai neprecīzi deklarētu izdevumu atlīdzināšana projektiem, ko finansēja no pētniecības pamatprogrammām. Šis rezultāts saskan ar atrunām, ko ĢD RTD un ĢD ENTR direktori formulējuši attiecībā uz kļūdu būtisku līmeni Sestās pamatprogrammas dotācijās (sk.
  6.3. pielikumu
  ). Līdzīgi kā pēdējos trīs gados, galvenais kļūdu cēlonis joprojām ir personāla un netiešo izmaksu nepareizs aprēķins. Citas kļūdas bija neattiecināmi netiešie nodokļi, ilgtermiņa aktīvu amortizēšanas metodoloģijas nepareiza piemērošana (10) un nepietiekami deklarēti vai vispār nedeklarēti procenti par bankā noguldītu priekšfinansējumu. Minētie konstatējumi ir izvērsti 6.1. piemērā. Ārpus pētniecības darījumos, kas attiecas uz citu nozaru politiku, kļūdas bija sešos gadījumos: bija atlīdzināti neattiecināmi izdevumi un kļūdaini uzskaitīts darba laiks.

| 6.13. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas atzinumam, ka visbiežāk saņēmēju izmaksu deklarācijās par starpposma un galīgajiem maksājumiem kļūdas radušās nepareizi aprēķinātu personāla un netiešo izmaksu dēļ. Tāpēc Komisija ir veikusi pasākumus, lai šo risku novērstu (skatīt iepriekš 6.7. punktu). |
| --- | --- |

6.13.

6.1.   piemērs

Neattiecināmas un nepareizi aprēķinātas izmaksas

Kāds līdzekļu saņēmējs, kurš pārvaldīja Sestās pamatprogrammas projektu, prasīja atlīdzināt pieskaitāmās izmaksas pēc vienotas likmes, kas balstījās uz tiešajām personāla izmaksām. Pēc ex post revīzijas 2007. gadā šis saņēmējs mainīja pieskaitāmo izmaksu uzskaites metodoloģiju, bet pilnībā un pareizi nepiemēroja ex post revidentu ieteikumus. Palātas revīzijā atklāto kļūdu un nesakritību iznākumā bija prasīts atlīdzināt EUR 731 652 par daudz.

Šis pats saņēmējs prasīja atlīdzināt neattiecināmus uzturēšanās izdevumus un neattiecināmus netiešos nodokļus, kā arī pieskaitīja projektam datoriekārtu izmaksas, bet tām nepiemēroja savu standarta grāmatvedības politiku attiecībā uz amortizāciju. Tā rezultātā par daudz bija pieprasīts atlīdzināt EUR 10 079.

Kopējais kļūdu īpatsvars, neņemot vērā pārāk zemu deklarētās personāla izmaksas, veidoja 13 % no deklarētajām izmaksām.

6.1.   piemērs

Neattiecināmas un nepareizi aprēķinātas izmaksas

Komisija saņēmējam piemēro parasto pretrunu procedūru.

Saņēmējs informēja Komisiju, ka viņš nepiekrīt dažiem Revīzijas palātas konstatējumiem, proti, attiecībā uz pieskaitāmo izmaksu likmes aprēķināšanu. Komisija saņēmējam pieprasīja papildinformāciju, lai varētu pieņemt lēmumu par to, vai un kādas finansiālas korekcijas jāveic.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 6.14. | Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. |
| --- | --- |

6.14.

Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  6.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

Pētniecības pamatprogrammas

Ex ante dokumentārās pārbaudes

| 6.15. | Ex ante dokumentāro pārbaužu mērķis ir pārliecināties par maksājumu pareizību un nodrošināt līgumprasību ievērošanu pirms maksājuma veikšanas. Tā kā Komisija tiecas pēc iespējas vienkāršot savas ex ante kontroles procedūras, jo tā vēlas atvieglot maksājumu apstrādi, tad ex ante dokumentārās pārbaudes bieži aprobežojas ar pārliecināšanos par administratīvo prasību ievērošanu un saņēmēju izmaksu deklarācijās norādīto summu pareizu aprēķinu. |
| --- | --- |

6.15.

Ex ante dokumentāro pārbaužu mērķis ir pārliecināties par maksājumu pareizību un nodrošināt līgumprasību ievērošanu pirms maksājuma veikšanas. Tā kā Komisija tiecas pēc iespējas vienkāršot savas ex ante kontroles procedūras, jo tā vēlas atvieglot maksājumu apstrādi, tad ex ante dokumentārās pārbaudes bieži aprobežojas ar pārliecināšanos par administratīvo prasību ievērošanu un saņēmēju izmaksu deklarācijās norādīto summu pareizu aprēķinu.

| 6.15. | Ex ante pārbaužu apjoms noteikti ir ierobežots. Tāpēc paredzēta ex post revīziju programma. Kontroles sistēma jāaplūko kopumā. |
| --- | --- |

6.15.

Ex ante pārbaužu apjoms noteikti ir ierobežots. Tāpēc paredzēta ex post revīziju programma. Kontroles sistēma jāaplūko kopumā.

| 6.16. | Palātas revidētajā paraugā ar 97 pētniecības pamatprogrammu maksājumiem zināmas nepilnības ex ante dokumentārajās pārbaudēs atklājās 47 gadījumos, bet šīs nepilnības nav uzskatāmas par nozīmīgām (11). |
| --- | --- |

6.16.

Palātas revidētajā paraugā ar 97 pētniecības pamatprogrammu maksājumiem zināmas nepilnības ex ante dokumentārajās pārbaudēs atklājās 47 gadījumos, bet šīs nepilnības nav uzskatāmas par nozīmīgām (11).

| 6.17. | Palāta novēroja arī to, ka reizēs, kad pastāvēja šaubas par deklarēto izmaksu attiecināmību, detalizētas ex ante pārbaudes veica (12), bet pārsvarā aprobežojās ar izmaksu deklarāciju aritmētisku pārbaudi, kaut arī bija pierādījumi, ka deklarētās izmaksas neatbilda attiecināmības prasībām (sk. 6.2. piemēru). |
| --- | --- |

6.17.

Palāta novēroja arī to, ka reizēs, kad pastāvēja šaubas par deklarēto izmaksu attiecināmību, detalizētas ex ante pārbaudes veica (12), bet pārsvarā aprobežojās ar izmaksu deklarāciju aritmētisku pārbaudi, kaut arī bija pierādījumi, ka deklarētās izmaksas neatbilda attiecināmības prasībām (sk. 6.2. piemēru).

6.2.   piemērs

Ex ante pārbaužu nepilnības

Kāda Sestās pamatprogrammas projekta līdzekļu saņēmējs aprēķināja projektam pieskaitītās personāla izmaksas, pamatojoties uz budžetā paredzētajām vidējām stundas likmēm trīs kategoriju darbiniekiem: vecākajiem inženieriem, inženierzinātņu maģistriem un doktoriem un tehniķiem.

Kad personāla izmaksu pārrēķinā par pamatu ņēma faktisko stundas likmi, izrādījās, ka tā ir pavisam atšķirīga, kā iznākumā no kopējām deklarētajām personāla izmaksām (EUR 508 452) bija prasīts atlīdzināt EUR 65 185 par daudz.

Lai gan pēc dokumentiem bija skaidri redzams, ka saņēmējs izmantoja vidējās stundas likmes, Komisija neapšaubīja deklarēto summu.

| 6.18. | Attiecībā uz maksājumu kavējumiem Palāta konstatēja, ka salīdzinājumā ar pagājušo gadu vispārējais stāvoklis ir uzlabojies. Taču dažās īpašajās programmās, piemēram, “Cilvēki”, starpposma un galīgo maksājumu veikšanai vidēji vajadzīgais laiks aizvien ir ilgāks nekā Komisijas izvirzītais mērķis. Palātas paraugā, kurā ietilpa Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgie maksājumi, deviņus no 61 maksājuma veica novēloti. Palāta novēroja arī maksājumu atlikšanu uz ļoti ilgu laiku (13). Piemēram, vienu maksājumu, kas bija jāveic par 2005.–2006. gada pārskata posmu, atlika uz 1 280 dienām, kam par iemeslu galvenokārt bija neatrisināts jautājums saistībā ar viena projekta līdzekļu saņēmēja statusu. Naudu beidzot izmaksāja 2010. gada oktobrī. |
| --- | --- |

6.18.

Attiecībā uz maksājumu kavējumiem Palāta konstatēja, ka salīdzinājumā ar pagājušo gadu vispārējais stāvoklis ir uzlabojies. Taču dažās īpašajās programmās, piemēram, “Cilvēki”, starpposma un galīgo maksājumu veikšanai vidēji vajadzīgais laiks aizvien ir ilgāks nekā Komisijas izvirzītais mērķis. Palātas paraugā, kurā ietilpa Sestās un Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgie maksājumi, deviņus no 61 maksājuma veica novēloti. Palāta novēroja arī maksājumu atlikšanu uz ļoti ilgu laiku (13). Piemēram, vienu maksājumu, kas bija jāveic par 2005.–2006. gada pārskata posmu, atlika uz 1 280 dienām, kam par iemeslu galvenokārt bija neatrisināts jautājums saistībā ar viena projekta līdzekļu saņēmēja statusu. Naudu beidzot izmaksāja 2010. gada oktobrī.

| 6.18. | Komisija pauž atzinību par pozitīvi novērtēto progresu maksājumu jomā. Komisijas dienesti pastāvīgi uzrauga šo jomu, jo īpaši pēc 2009. gada aprīlī izdotā Komisijas paziņojuma, kurā noteikti mērķi, kas jāsasniedz pēc Finanšu regulā minētajiem termiņiem.

  Maksājumus veic tikai tad, kad saņēmēji iesnieguši pilnīgas izmaksu deklarācijas un Komisija var novērtēt atbilstību noteikumiem. Ja šis noteikums nav izpildīts, Komisijai maksājumi jāatliek.


  Kad saņēmējs iesniedzis trūkstošos dokumentus vai Komisijas pieprasītu konkrētu informāciju, vienmēr tiek veikts atliktais maksājums.


  Revīzijas palātas minētais gadījums ir ārkārtējs un neatspoguļo Komisijas parasto darbības veidu. |
| --- | --- |

6.18.

Maksājumus veic tikai tad, kad saņēmēji iesnieguši pilnīgas izmaksu deklarācijas un Komisija var novērtēt atbilstību noteikumiem. Ja šis noteikums nav izpildīts, Komisijai maksājumi jāatliek.

Kad saņēmējs iesniedzis trūkstošos dokumentus vai Komisijas pieprasītu konkrētu informāciju, vienmēr tiek veikts atliktais maksājums.

Revīzijas palātas minētais gadījums ir ārkārtējs un neatspoguļo Komisijas parasto darbības veidu.

Izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumi

| 6.19. | Dotācijas nolīgumos ir noteikts, ka saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno neatkarīga revidenta apliecinājums. Revidentam ir jāapstiprina deklarēto izmaksu precizitāte, reāla pastāvēšana un attiecināmība, par priekšfinansējumu saņemtie bankas procenti un citi projekta ieņēmumi. Šie revīzijas apliecinājumi ir svarīgs kontroles mehānisms gan Sestajai, gan Septītajai pamatprogrammai. |
| --- | --- |

6.19.

Dotācijas nolīgumos ir noteikts, ka saņēmēju izmaksu deklarācijām jāpievieno neatkarīga revidenta apliecinājums. Revidentam ir jāapstiprina deklarēto izmaksu precizitāte, reāla pastāvēšana un attiecināmība, par priekšfinansējumu saņemtie bankas procenti un citi projekta ieņēmumi. Šie revīzijas apliecinājumi ir svarīgs kontroles mehānisms gan Sestajai, gan Septītajai pamatprogrammai.

| 6.20. | Kaut arī Sestajā pamatprogrammā revīzijas apliecinājuma iesniegšana principā bija obligāta katra pārskata posma beigās, Septītajā pamatprogrammā no saņēmējiem revīzijas apliecinājumus prasa tikai tad, ja ES finansējums ir vienāds ar vai lielāks par EUR 375 000 (14). Komisija lēš, ka visā Septītajā pamatprogrammā vairāk nekā 80 % finansējuma būs zem šā līmeņa. Lai gan šī izmaiņa samazina administratīvo slogu saņēmējiem, tā palielina risku, ka dotācijās, kuru summa nesasniedz minēto robežu, savlaicīgi neatklās kļūdas. |
| --- | --- |

6.20.

Kaut arī Sestajā pamatprogrammā revīzijas apliecinājuma iesniegšana principā bija obligāta katra pārskata posma beigās, Septītajā pamatprogrammā no saņēmējiem revīzijas apliecinājumus prasa tikai tad, ja ES finansējums ir vienāds ar vai lielāks par EUR 375 000 (14). Komisija lēš, ka visā Septītajā pamatprogrammā vairāk nekā 80 % finansējuma būs zem šā līmeņa. Lai gan šī izmaiņa samazina administratīvo slogu saņēmējiem, tā palielina risku, ka dotācijās, kuru summa nesasniedz minēto robežu, savlaicīgi neatklās kļūdas.

| 6.20. | Likumdevēja iestāde nolēma palielināt ES pētniecības pamatprogrammas pievilcību, Septītajā pamatprogrammā samazinot saņēmēju administratīvo slogu attiecībā uz prasību iesniegt revīzijas apliecinājumus.

  Turklāt šis aspekts būtu jāskata kopā ar Septītās pamatprogrammas revīzijas vispārējo stratēģiju. |
| --- | --- |

6.20.

Turklāt šis aspekts būtu jāskata kopā ar Septītās pamatprogrammas revīzijas vispārējo stratēģiju.

| 6.21. | Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumiem, ja tādi bija sagatavoti par saņēmēju līmenī revidētajām 33 izmaksu deklarācijām. 27 gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. 14 no šiem gadījumiem kļūdas radīja ievērojamas finansiālas sekas (virs 2 %) un/vai nebija ievēroti noteikumi par piemērojamajām izmaksu aprēķināšanas metodēm. Kaut arī kļūdas radījušas ievērojamas finansiālas sekas un ir skaidrs, ka sagatavotie revīzijas apliecinājumi nav ticami, Komisijas ģenerāldirektorāti (izņemot ĢD ENTR) oficiāli nesazinās ar ārējiem revidentiem, lai izteiktu komentārus un lūgtu paskaidrojumus. |
| --- | --- |

6.21.

Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumiem, ja tādi bija sagatavoti par saņēmēju līmenī revidētajām 33 izmaksu deklarācijām. 27 gadījumos, kuros neatkarīgais revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. 14 no šiem gadījumiem kļūdas radīja ievērojamas finansiālas sekas (virs 2 %) un/vai nebija ievēroti noteikumi par piemērojamajām izmaksu aprēķināšanas metodēm. Kaut arī kļūdas radījušas ievērojamas finansiālas sekas un ir skaidrs, ka sagatavotie revīzijas apliecinājumi nav ticami, Komisijas ģenerāldirektorāti (izņemot ĢD ENTR) oficiāli nesazinās ar ārējiem revidentiem, lai izteiktu komentārus un lūgtu paskaidrojumus.

| 6.21. | Ir ieviesta oficiāla saziņa, lai saņēmējus, kuriem veikta revīzija, mudinātu vērsties pie revidentiem, kas sagatavojuši apliecinājumus, un informēt tos par Komisijas revīzijas konstatējumiem, norādot uz publiski pieejamām attiecināmības prasībām un interpretācijām. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Tāpat kā pagājušā gada pārskatā, jāatzīst, ka šis kontroles mehānisms joprojām ir tikai daļēji efektīvs. |
| --- | --- |

6.22.

Tāpat kā pagājušā gada pārskatā, jāatzīst, ka šis kontroles mehānisms joprojām ir tikai daļēji efektīvs.

| 6.22. | Lai gan Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumi nenodrošināja sākotnēji gaidīto ticamības līmeni, šis ex ante kontroles mehānisms, salīdzinot ar Piekto pamatprogrammu, palīdzējis būtiski samazināt Sestās pamatprogrammas kļūdu īpatsvaru.


  Septītās pamatprogrammas pamatā ir “saskaņotu procedūru” pieeja, kam būtu jāmazina attiecināmības noteikumu interpretācijas dēļ radušās kļūdas.


  Komisija ir izstrādājusi stratēģiju, lai nodrošinātu, ka revidenti, kas izsniedz apliecinājumus, pilnībā izprot dotāciju saņemšanas prasības un noteikumus. Šajā stratēģijā īpaši ietverti plaši norādījumi, kas papildina juridisko pamatu un īstenošanas dokumentus. |
| --- | --- |

6.22.

Lai gan Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumi nenodrošināja sākotnēji gaidīto ticamības līmeni, šis ex ante kontroles mehānisms, salīdzinot ar Piekto pamatprogrammu, palīdzējis būtiski samazināt Sestās pamatprogrammas kļūdu īpatsvaru.

Septītās pamatprogrammas pamatā ir “saskaņotu procedūru” pieeja, kam būtu jāmazina attiecināmības noteikumu interpretācijas dēļ radušās kļūdas.

Komisija ir izstrādājusi stratēģiju, lai nodrošinātu, ka revidenti, kas izsniedz apliecinājumus, pilnībā izprot dotāciju saņemšanas prasības un noteikumus. Šajā stratēģijā īpaši ietverti plaši norādījumi, kas papildina juridisko pamatu un īstenošanas dokumentus.

Ex ante revīzijas apliecinājumi par līdzekļu saņēmēju izmantotajām izmaksu aprēķināšanas metodēm Septītajā pamatprogrammā

| 6.23. | Septītās pamatprogrammas dotācijas nolīguma vispārīgajos nosacījumos ir paredzēti divu veidu ex ante apliecinājumi par izmaksu aprēķināšanas metodēm: apliecinājums par vidējām personāla izmaksām (15) un apliecinājums par personāla un netiešo izmaksu metodoloģiju (16). |
| --- | --- |

6.23.

Septītās pamatprogrammas dotācijas nolīguma vispārīgajos nosacījumos ir paredzēti divu veidu ex ante apliecinājumi par izmaksu aprēķināšanas metodēm: apliecinājums par vidējām personāla izmaksām (15) un apliecinājums par personāla un netiešo izmaksu metodoloģiju (16).

| 6.24. | Šo apliecinājumu mērķis ir: i) gādāt, lai līdzekļu saņēmēji personāla un netiešo izmaksu aprēķināšanā izmantotu pareizas metodes; ii) sniegt pārliecību saņēmējiem, ka viņu izmantotās metodes atbilst Septītās pamatprogrammas dotācijas nolīguma prasībām; un iii) samazināt administratīvo slogu saņēmējiem tādējādi, ka vairs netiek prasīts apliecinājums par starpposma izmaksu deklarācijām. |
| --- | --- |

6.24.

Šo apliecinājumu mērķis ir: i) gādāt, lai līdzekļu saņēmēji personāla un netiešo izmaksu aprēķināšanā izmantotu pareizas metodes; ii) sniegt pārliecību saņēmējiem, ka viņu izmantotās metodes atbilst Septītās pamatprogrammas dotācijas nolīguma prasībām; un iii) samazināt administratīvo slogu saņēmējiem tādējādi, ka vairs netiek prasīts apliecinājums par starpposma izmaksu deklarācijām.

| 6.25. | 2010. gada decembra beigās tikai 16 saņēmējiem aplēstā 500 saņēmēju datu kopā bija apstiprināts apliecinājums par personāla un netiešo izmaksu metodoloģiju un tikai 36 saņēmējiem aplēstā 4 000 saņēmēju datu kopā bija apstiprināts apliecinājums par vidējām personāla izmaksām. Žēl, ka līdzdalība (un apstiprināšana) ir tik niecīga un ka tādējādi neattaisnojas Komisijas centieni vienkāršot procedūras. |
| --- | --- |

6.25.

2010. gada decembra beigās tikai 16 saņēmējiem aplēstā 500 saņēmēju datu kopā bija apstiprināts apliecinājums par personāla un netiešo izmaksu metodoloģiju un tikai 36 saņēmējiem aplēstā 4 000 saņēmēju datu kopā bija apstiprināts apliecinājums par vidējām personāla izmaksām. Žēl, ka līdzdalība (un apstiprināšana) ir tik niecīga un ka tādējādi neattaisnojas Komisijas centieni vienkāršot procedūras.

| 6.25. | Komisija atzinusi, ka pieņemamības kritēriji apliecinājuma saņemšanai par izmaksu aprēķināšanas metodēm vairākumam saņēmēju ir pārāk stingri (27).

  Komisija ir būtiski vienkāršojusi šo procedūru, lai pastāvošajā vispārējā tiesiskajā regulējumā atvieglinātu vidējo personāla izmaksu izmantošanu.


  Tomēr, izstrādājot noteikumus nākamajam finansēšanas periodam, kopumā tiks ņemta vērā saistībā ar izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante apliecinājumiem gūtā negatīvā pieredze. |
| --- | --- |

6.25.

Komisija ir būtiski vienkāršojusi šo procedūru, lai pastāvošajā vispārējā tiesiskajā regulējumā atvieglinātu vidējo personāla izmaksu izmantošanu.

Tomēr, izstrādājot noteikumus nākamajam finansēšanas periodam, kopumā tiks ņemta vērā saistībā ar izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ex ante apliecinājumiem gūtā negatīvā pieredze.

| 6.26. | Viens no Palātas revīzijas darbiem bija Komisijas apliecinājumu sniegšanas procesa pārskatīšana. Izņēmumus Palāta nenovēroja. Komisijas kontroles mehānismus piemēroja, kā paredzēts. |
| --- | --- |

6.26.

Viens no Palātas revīzijas darbiem bija Komisijas apliecinājumu sniegšanas procesa pārskatīšana. Izņēmumus Palāta nenovēroja. Komisijas kontroles mehānismus piemēroja, kā paredzēts.

| 6.27. | Piesakoties uz metodoloģijas apliecinājumu, ir jāiesniedz “konstatēto faktu apkopojums”, ko sagatavo neatkarīgs revidents, kurš ievēro “vienošanos par izmantojamajām procedūrām”. Ar konstatēto faktu apkopojumu apstiprina līdzekļu saņēmēju sniegtās informācijas pareizību, un Komisijai līdz ar to būtu jāiegūst pārliecība, ka saņēmējs atbilst apliecinājuma saņemšanas kritērijiem. Palāta uz vietas apmeklēja divus saņēmējus un novēroja atkāpes, kas liek apšaubīt, vai Komisija tiešām var paļauties uz šiem apkopojumiem (17). |
| --- | --- |

6.27.

Piesakoties uz metodoloģijas apliecinājumu, ir jāiesniedz “konstatēto faktu apkopojums”, ko sagatavo neatkarīgs revidents, kurš ievēro “vienošanos par izmantojamajām procedūrām”. Ar konstatēto faktu apkopojumu apstiprina līdzekļu saņēmēju sniegtās informācijas pareizību, un Komisijai līdz ar to būtu jāiegūst pārliecība, ka saņēmējs atbilst apliecinājuma saņemšanas kritērijiem. Palāta uz vietas apmeklēja divus saņēmējus un novēroja atkāpes, kas liek apšaubīt, vai Komisija tiešām var paļauties uz šiem apkopojumiem (17).

| 6.27. | Komisija ar saņēmēju pārbauda vienu Revīzijas palātas minēto gadījumu un veiks atbilstīgus pasākumus. Otrā Revīzijas palātas minētajā gadījumā Komisija pirms apliecinājuma apstiprināšanas saņēma papildinformāciju, kas bija pārliecinošāka nekā formāls finanšu pārskats. Tādēļ Revīzijas palātas izvirzītais jautājums ir formāls un neietekmē izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas apstiprinājuma ticamību. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Ļoti zemie apstiprināšanas rādītāji un fakts, ka tika konstatētas nepilnības neatkarīgo revidentu sagatavotajos faktu apkopojumos, liecina, ka šai principā labi iecerētajai procedūrai ir ierobežota efektivitāte. |
| --- | --- |

6.28.

Ļoti zemie apstiprināšanas rādītāji un fakts, ka tika konstatētas nepilnības neatkarīgo revidentu sagatavotajos faktu apkopojumos, liecina, ka šai principā labi iecerētajai procedūrai ir ierobežota efektivitāte.

Komisijas ex post revīzijas stratēģija

| 6.29. | Galvenais elements Komisijas kontroles sistēmā, kuras uzdevums ir nodrošināt deklarēto izmaksu atbilstību attiecināmības prasībām, ir Komisijas ex post finanšu revīziju programma. Ex post finanšu revīzijas Komisija veic saņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

6.29.

Galvenais elements Komisijas kontroles sistēmā, kuras uzdevums ir nodrošināt deklarēto izmaksu atbilstību attiecināmības prasībām, ir Komisijas ex post finanšu revīziju programma. Ex post finanšu revīzijas Komisija veic saņēmēju līmenī.

| 6.30. | Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģijā (2009–2016) paredzētās galvenās revīzijas ir: i) nejauši atlasītas revīzijas, kurās nosaka datu kopai raksturīgo kļūdu īpatsvaru; un ii) korektīvas revīzijas, kuras rīko riska jomās (18). Salīdzinot ar 2009. gadu, 2010. gadā ex post revīzijās aptvēra ievērojami vairāk izdevumu un konstatēja daudz vairāk neattiecināmo izmaksu (sk.
  6.2. tabulu
  ). Kopumā Komisijas izstrādātā ex post stratēģija vērtējama kā efektīva, bet būtu vēlami daži uzlabojumi attiecībā uz atlikušo kļūdu īpatsvaru un ārējo revidentu darba ticamību. |
| --- | --- |

6.30.

Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģijā (2009–2016) paredzētās galvenās revīzijas ir: i) nejauši atlasītas revīzijas, kurās nosaka datu kopai raksturīgo kļūdu īpatsvaru; un ii) korektīvas revīzijas, kuras rīko riska jomās (18). Salīdzinot ar 2009. gadu, 2010. gadā ex post revīzijās aptvēra ievērojami vairāk izdevumu un konstatēja daudz vairāk neattiecināmo izmaksu (sk.
  6.2. tabulu
  ). Kopumā Komisijas izstrādātā ex post stratēģija vērtējama kā efektīva, bet būtu vēlami daži uzlabojumi attiecībā uz atlikušo kļūdu īpatsvaru un ārējo revidentu darba ticamību.

6.2. tabula.   Komisijas ex post revīzijas stratēģijas piemērošana

| | 2010. g. | 2009. g. |
| --- | --- | --- |
| 6. pamatprogramma | 7. pamatprogramma | 6. pamatprogramma | 7. pamatprogramma |
| Revīziju skaits | 2 323 | 349 | 1 906 | 16 |
| Revidētās deklarētās izmaksas (miljonos EUR) | 2 183 | 111 | 1 807 | 2 |
| Konstatētās neattiecināmās izmaksas (miljonos EUR) | 91 | 5 | 69 | — |
| Piedzenamais Komisijas finansējums (miljonos EUR) | 45 | 4 | 33 | — |

2010. g.

2009. g.

6. pamatprogramma

7. pamatprogramma

6. pamatprogramma

7. pamatprogramma

Revīziju skaits

2 323

349

1 906

16

Revidētās deklarētās izmaksas (miljonos EUR)

2 183

111

1 807

2

Konstatētās neattiecināmās izmaksas (miljonos EUR)

91

5

69

—

Piedzenamais Komisijas finansējums (miljonos EUR)

45

4

33

—

Atlikušo kļūdu īpatsvars

| 6.31. | Tā kā ģenerāldirektori sagatavo ticamības deklarāciju par Septītās pamatprogrammas budžeta atsevišķām daļām, katrs Komisijas dienests pats atlasa paraugu un ziņo par reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru. Katra ģenerāldirektorāta reprezentatīvo kļūdu īpatsvaru izmanto, lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru (19), kas ir svarīgs rādītājs ikgadējām ticamības deklarācijām. |
| --- | --- |

6.31.

Tā kā ģenerāldirektori sagatavo ticamības deklarāciju par Septītās pamatprogrammas budžeta atsevišķām daļām, katrs Komisijas dienests pats atlasa paraugu un ziņo par reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru. Katra ģenerāldirektorāta reprezentatīvo kļūdu īpatsvaru izmanto, lai aprēķinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru (19), kas ir svarīgs rādītājs ikgadējām ticamības deklarācijām.

| 6.31. | Lai pienācīgi atbalstītu ģenerāldirektoru ticamības deklarāciju sagatavošanu, Komisija izveidojusi reprezentatīvo un atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas formulu, ko vienādi piemēro gan Komisijas dienesti, gan izpildaģentūras.

  Lai gan tas ir viens no vissvarīgākajiem ieguldījumiem, tas nav vienīgais ieguldījums ticamības deklarācijas sagatavošanā. |
| --- | --- |

6.31.

Lai gan tas ir viens no vissvarīgākajiem ieguldījumiem, tas nav vienīgais ieguldījums ticamības deklarācijas sagatavošanā.

| 6.32. | Atlikušo kļūdu aprēķins balstās uz pieņēmumu, ka visas atklātās kļūdas, tostarp sistemātiskās kļūdas, tiks labotas. Tomēr Komisija regulāri nepārliecinās, vai otrreizēji iesniegtās izdevumu deklarācijas ir labotas, tātad uz atlikušo kļūdu īpatsvaru var paļauties tikai ierobežotā mērā (sk. 6.1. piemēru). |
| --- | --- |

6.32.

Atlikušo kļūdu aprēķins balstās uz pieņēmumu, ka visas atklātās kļūdas, tostarp sistemātiskās kļūdas, tiks labotas. Tomēr Komisija regulāri nepārliecinās, vai otrreizēji iesniegtās izdevumu deklarācijas ir labotas, tātad uz atlikušo kļūdu īpatsvaru var paļauties tikai ierobežotā mērā (sk. 6.1. piemēru).

| 6.32. | Komisijas aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir ticams. To veido vairāki skaitļi, kas izriet no pastāvošās kontroles sistēmas – galvenokārt revīzijas stratēģijas – un ekstrapolācijas rezultātiem.

  Attiecībā uz otrreiz iesniegtajām izmaksu deklarācijām jāmin, ka Komisija ir izveidojusi sistēmu, kura ietver ticamības un pilnīguma pārbaudes, un vajadzības gadījumā veic pēcpārbaudes, lai nodrošinātu, ka saņēmēji noteikti izlabo jebkuras sistemātiskas kļūdas. Šajā saistībā, kopš kļuvušas pieejamas ekstrapolācijas procedūras, kas pamatotas ar procentos izteiktu vienotas likmes vērtību (2009. gada decembris) un ko plaši izmanto līgumslēdzēji, pēcpārbaudes jāizmanto ievērojami retāk.


  Tāpēc pastāvošā sistēma daudzgadu perspektīvā nodrošina atlikušo kļūdu īpatsvara ticamību.


  Par šīs sistēmas darbību liecina tas, ka līdz 2011. gada 31. martam Pētniecības un inovāciju ĢD atguva 14,51 miljonu EUR. |
| --- | --- |

6.32.

Attiecībā uz otrreiz iesniegtajām izmaksu deklarācijām jāmin, ka Komisija ir izveidojusi sistēmu, kura ietver ticamības un pilnīguma pārbaudes, un vajadzības gadījumā veic pēcpārbaudes, lai nodrošinātu, ka saņēmēji noteikti izlabo jebkuras sistemātiskas kļūdas. Šajā saistībā, kopš kļuvušas pieejamas ekstrapolācijas procedūras, kas pamatotas ar procentos izteiktu vienotas likmes vērtību (2009. gada decembris) un ko plaši izmanto līgumslēdzēji, pēcpārbaudes jāizmanto ievērojami retāk.

Tāpēc pastāvošā sistēma daudzgadu perspektīvā nodrošina atlikušo kļūdu īpatsvara ticamību.

Par šīs sistēmas darbību liecina tas, ka līdz 2011. gada 31. martam Pētniecības un inovāciju ĢD atguva 14,51 miljonu EUR.

Ārējā revidenta darba ticamība

| 6.33. | Revīzijas veic Komisijas revidenti vai ārējo revidentu sabiedrības Komisijas pārraudzībā. 2010. gada beigās no Sestās un Septītās pamatprogrammas slēgtajām revīzijām 73 % (921 no 1 267) ĢD RTD un 76 % (431 no 568) ĢD INFSO revīziju bija veikuši ārējie revidenti. |
| --- | --- |

6.33.

Revīzijas veic Komisijas revidenti vai ārējo revidentu sabiedrības Komisijas pārraudzībā. 2010. gada beigās no Sestās un Septītās pamatprogrammas slēgtajām revīzijām 73 % (921 no 1 267) ĢD RTD un 76 % (431 no 568) ĢD INFSO revīziju bija veikuši ārējie revidenti.

| 6.34. | Paļaušanās uz citu revidentu darbu ir vispārpieņemta revīzijas prakse. Ir izstrādāti attiecīgi starptautiskie revīzijas standarti, lai būtu vienāda izpratne par pamatprincipiem. Komisija ir ieviesusi vairākas procedūras, kuru mērķis ir nodrošināt, ka uz ārējo revīziju darba rezultātiem var paļauties. Viens no galvenajiem riskiem ir ārējo revidentu darba nepietiekamība vai neatbilstība, kā iznākumā neatklājas kļūdas izmaksu deklarācijās. Lai šis risks būtu minimāls, standartos ir prasītas revīzijas darba metožu un procedūru periodiskas kvalitātes pārbaudes, tādējādi nodrošinot, ka uz revīzijas ziņojumiem un konstatējumiem var pilnībā paļauties. Komisijas procedūrās šādas pārbaudes nav ietvertas. |
| --- | --- |

6.34.

Paļaušanās uz citu revidentu darbu ir vispārpieņemta revīzijas prakse. Ir izstrādāti attiecīgi starptautiskie revīzijas standarti, lai būtu vienāda izpratne par pamatprincipiem. Komisija ir ieviesusi vairākas procedūras, kuru mērķis ir nodrošināt, ka uz ārējo revīziju darba rezultātiem var paļauties. Viens no galvenajiem riskiem ir ārējo revidentu darba nepietiekamība vai neatbilstība, kā iznākumā neatklājas kļūdas izmaksu deklarācijās. Lai šis risks būtu minimāls, standartos ir prasītas revīzijas darba metožu un procedūru periodiskas kvalitātes pārbaudes, tādējādi nodrošinot, ka uz revīzijas ziņojumiem un konstatējumiem var pilnībā paļauties. Komisijas procedūrās šādas pārbaudes nav ietvertas.

| 6.34. | Komisija pilnībā plāno un pārbauda ārējās revīzijas.

  Ārējos revidentus izvēlas, rūpīgi pārbaudot, vai viņi izmanto visai Eiropai pieņemto revīzijas metodi. Lai revīzijas metode būtu saskaņota un tiktu novērstas kvalitātes problēmas, Komisija revidentiem nodrošina revīzijas rokasgrāmatas un norādes.


  Komisijas revidenti piedalās vairākos revīzijas apmeklējumos kopā ar ārējiem revidentiem. Šāda prakse nodrošina sadarbību plānošanas, revīzijas darba vadīšanas un ziņošanas jomā un tādējādi nodrošina attiecīgo ārējo revidentu darba metožu un revīzijas procedūru uzraudzību.


  Tāpēc Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu, ka uz citu revidentu darba rezultātiem var paļauties, revīzijas standarti būtu jāpiemēro burtiski. |
| --- | --- |

6.34.

Ārējos revidentus izvēlas, rūpīgi pārbaudot, vai viņi izmanto visai Eiropai pieņemto revīzijas metodi. Lai revīzijas metode būtu saskaņota un tiktu novērstas kvalitātes problēmas, Komisija revidentiem nodrošina revīzijas rokasgrāmatas un norādes.

Komisijas revidenti piedalās vairākos revīzijas apmeklējumos kopā ar ārējiem revidentiem. Šāda prakse nodrošina sadarbību plānošanas, revīzijas darba vadīšanas un ziņošanas jomā un tādējādi nodrošina attiecīgo ārējo revidentu darba metožu un revīzijas procedūru uzraudzību.

Tāpēc Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu, ka uz citu revidentu darba rezultātiem var paļauties, revīzijas standarti būtu jāpiemēro burtiski.

Sistēmas, kas attiecas uz piedziņu un finanšu korekcijām

| 6.35. | Tā kā Komisija ir likusi lielu uzsvaru uz ex post revīzijām, tad 2010. gada beigās piedzenamās summas bija ievērojami lielākas nekā 2009. gadā (sk.
  6.2. tabulu
  ). Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir attiecīgi rīkojusies saskaņā ar 2008. un 2009. gada ticamības deklarāciju ieteikumiem gadījumos, kad bija konstatētas skaitļos izsakāmas kļūdas, kā arī saskaņā ar Komisijas pašas ex post revīzijām. Konstatējums: Komisijai ir pienācīgas procedūras neattiecināmo izmaksu piedziņai. |
| --- | --- |

6.35.

Tā kā Komisija ir likusi lielu uzsvaru uz ex post revīzijām, tad 2010. gada beigās piedzenamās summas bija ievērojami lielākas nekā 2009. gadā (sk.
  6.2. tabulu
  ). Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir attiecīgi rīkojusies saskaņā ar 2008. un 2009. gada ticamības deklarāciju ieteikumiem gadījumos, kad bija konstatētas skaitļos izsakāmas kļūdas, kā arī saskaņā ar Komisijas pašas ex post revīzijām. Konstatējums: Komisijai ir pienācīgas procedūras neattiecināmo izmaksu piedziņai.

| 6.36. | Attiecībā uz piedziņu saistībā ar konkrētiem līgumiem tad, ja līdzekļu saņēmējs nepareizi atspoguļojis izmaksas, Komisija var pārtraukt līgumu pirms termiņa un/vai piemērot līgumsodu. Palāta novēroja, ka Komisija bija vairāk izmantojusi šos koriģējošos pasākumus un 2010. gadā līgumsodu summas ievērojami pieauga (2009. gada beigās kā līgumsodi bija piedzīti EUR 223 000, bet 2010. gada beigās – EUR 1 536 000). |
| --- | --- |

6.36.

Attiecībā uz piedziņu saistībā ar konkrētiem līgumiem tad, ja līdzekļu saņēmējs nepareizi atspoguļojis izmaksas, Komisija var pārtraukt līgumu pirms termiņa un/vai piemērot līgumsodu. Palāta novēroja, ka Komisija bija vairāk izmantojusi šos koriģējošos pasākumus un 2010. gadā līgumsodu summas ievērojami pieauga (2009. gada beigās kā līgumsodi bija piedzīti EUR 223 000, bet 2010. gada beigās – EUR 1 536 000).

Citu iekšējo nozaru politika

“Erasmus” mūžizglītības programmas sistēmas

| 6.37. | Mūžizglītības programmā atbildība par kontroles vidi ir šāda:






  — | par primārajiem kontroles mehānismiem atbild valsts aģentūras. Primārajos mehānismos ietilpst galīgo ziņojumu analīze, deklarēto izmaksu apliecinošo dokumentu pārbaudes, pārbaudes uz vietas, ex post revīzijas un pastāvīgo saņēmēju, piemēram, universitāšu, sistēmu revīzijas. Valsts aģentūras katru gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un valsts iestādēm, kurā iekļauj informāciju par piemērotajiem primārajiem kontroles mehānismiem, |
| --- | --- | --- |

6.37.

Mūžizglītības programmā atbildība par kontroles vidi ir šāda:

—

par primārajiem kontroles mehānismiem atbild valsts aģentūras. Primārajos mehānismos ietilpst galīgo ziņojumu analīze, deklarēto izmaksu apliecinošo dokumentu pārbaudes, pārbaudes uz vietas, ex post revīzijas un pastāvīgo saņēmēju, piemēram, universitāšu, sistēmu revīzijas. Valsts aģentūras katru gadu iesniedz ziņojumu Komisijai un valsts iestādēm, kurā iekļauj informāciju par piemērotajiem primārajiem kontroles mehānismiem,

| — | sekundāros kontroles mehānismus piemēro valsts iestādes. Šo mehānismu mērķis ir sniegt pārliecību un informāciju, kas vajadzīga ikgadējām ex post deklarācijām par to, ka sistēmas un primārie kontroles mehānismi ir efektīvi (20), |
| --- | --- |

—

sekundāros kontroles mehānismus piemēro valsts iestādes. Šo mehānismu mērķis ir sniegt pārliecību un informāciju, kas vajadzīga ikgadējām ex post deklarācijām par to, ka sistēmas un primārie kontroles mehānismi ir efektīvi (20),

| — | arī Komisijai ir savi kontroles mehānismi, kuri galvenokārt ietver ikgadējo ex post deklarāciju novērtēšanu un sistēmu uzraudzības apmeklējumus, kā arī finanšu un pārraudzības revīzijas. |
| --- | --- |

—

arī Komisijai ir savi kontroles mehānismi, kuri galvenokārt ietver ikgadējo ex post deklarāciju novērtēšanu un sistēmu uzraudzības apmeklējumus, kā arī finanšu un pārraudzības revīzijas.

| 6.38. | Palāta sistēmu revīzijā pārbaudīja desmit valsts aģentūras un tās pārraugošās valsts iestādes, kas atbild par “Erasmus” programmu. No “Erasmus” programmas finansē augstākās izglītības iestāžu sadarbību visā Eiropā, galvenokārt atbalstot studentus, kuri pavada trīs līdz 12 mēnešus citā līdzdalības valstī. Parasti studentiem piešķir stipendiju EUR 250 līdz 500 mēnesī atkarībā no valsts. Atbalsta arī profesorus un uzņēmējus, kuri īsu laiku vēlas pasniegt ārzemēs, un universitāšu darbiniekus, kuri vēlas papildināt zināšanas. Tāpat ar “Erasmus” starpniecību atbalsta īsas intensīvas mācību programmas, kurās piedalās studenti un pasniedzēji no vismaz trīs līdzdalības valstu augstākās izglītības iestādēm. Kopumā uzskatāms, ka pārbaudītās sistēmas daļēji efektīvi nodrošina darījumu pareizību. |
| --- | --- |

6.38.

Palāta sistēmu revīzijā pārbaudīja desmit valsts aģentūras un tās pārraugošās valsts iestādes, kas atbild par “Erasmus” programmu. No “Erasmus” programmas finansē augstākās izglītības iestāžu sadarbību visā Eiropā, galvenokārt atbalstot studentus, kuri pavada trīs līdz 12 mēnešus citā līdzdalības valstī. Parasti studentiem piešķir stipendiju EUR 250 līdz 500 mēnesī atkarībā no valsts. Atbalsta arī profesorus un uzņēmējus, kuri īsu laiku vēlas pasniegt ārzemēs, un universitāšu darbiniekus, kuri vēlas papildināt zināšanas. Tāpat ar “Erasmus” starpniecību atbalsta īsas intensīvas mācību programmas, kurās piedalās studenti un pasniedzēji no vismaz trīs līdzdalības valstu augstākās izglītības iestādēm. Kopumā uzskatāms, ka pārbaudītās sistēmas daļēji efektīvi nodrošina darījumu pareizību.

Primārie kontroles mehānismi

| 6.39. | Palāta konstatēja, ka labi tiek ievērotas prasības, ko Komisija izvirzījusi “Vadlīnijās valsts aģentūrām”. Tomēr astoņos gadījumos primāros kontroles mehānismus nepiemēroja pilnībā. Dažos gadījumos trūka pierādījumu par dokumentārajām pārbaudēm vai bija pārbaudīts pārāk maz personu mobilitātes lietu. Attiecībā uz citām svarīgām kontroles prasībām saistībā ar Mūžizglītības programmas sistēmām konstatēja šādas nepilnības: nebija izņēmumu reģistra vai, ja tāds bija, tad to regulāri nepapildināja; finanšu pārvaldības politika nenodrošināja līdzekļu noguldīšanu peļņu nesošos kontos; gada ziņojumus Komisijai iesniedza novēloti. |
| --- | --- |

6.39.

Palāta konstatēja, ka labi tiek ievērotas prasības, ko Komisija izvirzījusi “Vadlīnijās valsts aģentūrām”. Tomēr astoņos gadījumos primāros kontroles mehānismus nepiemēroja pilnībā. Dažos gadījumos trūka pierādījumu par dokumentārajām pārbaudēm vai bija pārbaudīts pārāk maz personu mobilitātes lietu. Attiecībā uz citām svarīgām kontroles prasībām saistībā ar Mūžizglītības programmas sistēmām konstatēja šādas nepilnības: nebija izņēmumu reģistra vai, ja tāds bija, tad to regulāri nepapildināja; finanšu pārvaldības politika nenodrošināja līdzekļu noguldīšanu peļņu nesošos kontos; gada ziņojumus Komisijai iesniedza novēloti.

| 6.39. | Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas secinājumu, ka valstu aģentūras labi ievēro “Vadlīnijas valsts aģentūrām”, tādējādi apstiprinot arī Komisijas novērtējumu.

  Komisija piekrīt, ka vēl aizvien jāpievērš uzmanība primāro kontroles mehānismu jomai, apstiprinot to arī 2010. gada darbības pārskatā. Komisija arī turpmāk uzsvērs, ka ir svarīgi sasniegt noteikto līmeni un dokumentēt procesu. |
| --- | --- |

6.39.

Komisija piekrīt, ka vēl aizvien jāpievērš uzmanība primāro kontroles mehānismu jomai, apstiprinot to arī 2010. gada darbības pārskatā. Komisija arī turpmāk uzsvērs, ka ir svarīgi sasniegt noteikto līmeni un dokumentēt procesu.

| 6.40. | Augstākās izglītības iestāžu revīzijā Palāta konstatēja, ka “Erasmus” programmas studentu atlases sistēmas darbojās daļēji 22 no 27 gadījumiem. Galvenās problēmas bija saistītas ar atlases procesa pārredzamību, konkrēti, nebija publicēti atlases kritēriji vai nebija pienācīgi dokumentēts izvērtēšanas process. 15 no apmeklētajām 30 augstākās izglītības iestādēm veica nepareizus maksājumus, piemēram, maksāja studentiem ilgāku laiku, nekā norādīts dotācijas nolīgumā, vai atlīdzināja neattiecināmas izmaksas. |
| --- | --- |

6.40.

Augstākās izglītības iestāžu revīzijā Palāta konstatēja, ka “Erasmus” programmas studentu atlases sistēmas darbojās daļēji 22 no 27 gadījumiem. Galvenās problēmas bija saistītas ar atlases procesa pārredzamību, konkrēti, nebija publicēti atlases kritēriji vai nebija pienācīgi dokumentēts izvērtēšanas process. 15 no apmeklētajām 30 augstākās izglītības iestādēm veica nepareizus maksājumus, piemēram, maksāja studentiem ilgāku laiku, nekā norādīts dotācijas nolīgumā, vai atlīdzināja neattiecināmas izmaksas.

| 6.40. | Attiecībā uz studentu atlases procedūrām augstākās izglītības iestādēs Komisija uzsver, ka, ņemot vērā ar šo pasākumu saistīto masveida mobilitāti, formālajām prasībām jābūt samērīgām un pienācīgi jāņem vērā pieprasījums. Tā kā Komisija nav saņēmusi studentu sūdzības par atlases procedūrām augstākās izglītības iestādēs, Komisija secina, ka kopumā šī sistēma darbojas labi.

  Attiecībā uz studentu uzturēšanās ilgumu studiju laikā vai izvietošanu Komisija uzsver, ka aprēķināšanas metode jau ir izskaidrota 2011. gada “Vadlīnijās valsts aģentūrām”, kurās ņemti vērā Revīzijas palātas komentāri 2009. gada ticamības deklarācijā. |
| --- | --- |

6.40.

Attiecībā uz studentu uzturēšanās ilgumu studiju laikā vai izvietošanu Komisija uzsver, ka aprēķināšanas metode jau ir izskaidrota 2011. gada “Vadlīnijās valsts aģentūrām”, kurās ņemti vērā Revīzijas palātas komentāri 2009. gada ticamības deklarācijā.

Sekundārie kontroles mehānismi

| 6.41. | Septiņās no 10 valsts iestādēm sekundārie kontroles mehānismi darbojās apmierinoši, t. i., vai nu ārējs revidents, vai arī valsts iestādes darbinieki pamatīgi pārbaudīja valsts aģentūru ieviesto sistēmu un primāro kontroles mehānismu atbilstību Komisijas vadlīnijām. Pārējās valsts iestādēs pārbaudes pienācīgi nedokumentēja vai nebija pierādījumu par to, ka ievēroti valsts iestādes vai Komisijas ieteikumi. |
| --- | --- |

6.41.

Septiņās no 10 valsts iestādēm sekundārie kontroles mehānismi darbojās apmierinoši, t. i., vai nu ārējs revidents, vai arī valsts iestādes darbinieki pamatīgi pārbaudīja valsts aģentūru ieviesto sistēmu un primāro kontroles mehānismu atbilstību Komisijas vadlīnijām. Pārējās valsts iestādēs pārbaudes pienācīgi nedokumentēja vai nebija pierādījumu par to, ka ievēroti valsts iestādes vai Komisijas ieteikumi.

| 6.41. | Komisija katru gadu veic pasākumus (rīko seminārus, atjaunina pamatnostādnes u. c.), lai nodrošinātu valsts iestāžu labāku izpratni par sekundārās kontroles procesu. 2010. gada ticamības deklarāciju revīzija parāda, ka, salīdzinot ar 2008. gadā veikto ticamības deklarācijas pārbaudi, situācija ir uzlabojusies. Komisija turpinās atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Septiņas no 10 ikgadējām ex post deklarācijām par 2009. gadu Komisijai nosūtīja pēc 2010. gada 30. aprīļa termiņa. |
| --- | --- |

6.42.

Septiņas no 10 ikgadējām ex post deklarācijām par 2009. gadu Komisijai nosūtīja pēc 2010. gada 30. aprīļa termiņa.

Komisijas veiktās pārbaudes

| 6.43. | Palāta revidēja, kā Komisija pārbauda “Erasmus” programmu. Šīs pārbaudes bija daļa no 2009. gada ex post deklarāciju novērtēšanas procesa. Palāta šo sistēmu aplūkojusi jau agrāk, kas atspoguļots Palātas Pārskatā par 2008. gadu (21). Tolaik Palāta uzskatīja, ka Komisijas procedūras sniedz ierobežotu pārliecību par izdevumu pārvaldības kvalitāti, un norādīja, ka Komisija tikai reizēm bija pārbaudījusi primāro un sekundāro kontroles mehānismu reālu pastāvēšanu un kvalitāti. |
| --- | --- |

6.43.

Palāta revidēja, kā Komisija pārbauda “Erasmus” programmu. Šīs pārbaudes bija daļa no 2009. gada ex post deklarāciju novērtēšanas procesa. Palāta šo sistēmu aplūkojusi jau agrāk, kas atspoguļots Palātas Pārskatā par 2008. gadu (21). Tolaik Palāta uzskatīja, ka Komisijas procedūras sniedz ierobežotu pārliecību par izdevumu pārvaldības kvalitāti, un norādīja, ka Komisija tikai reizēm bija pārbaudījusi primāro un sekundāro kontroles mehānismu reālu pastāvēšanu un kvalitāti.

| 6.44. | Palāta uzskata, ka Komisijas procedūras kopš tā laika ir uzlabotas. 2010. gadā Komisijas novērtējums balstījās uz sistēmu dokumentāro pārbaudi, astoņu dalībvalstu apmeklējumu un 15 nolīgumu ar valsts aģentūrām finanšu ex post revīziju uz vietas. Komisijas veiktajās sistēmu revīzijās skatīja gan primāro, gan sekundāro kontroles sistēmu reālu pastāvēšanu un kvalitāti. |
| --- | --- |

6.44.

Palāta uzskata, ka Komisijas procedūras kopš tā laika ir uzlabotas. 2010. gadā Komisijas novērtējums balstījās uz sistēmu dokumentāro pārbaudi, astoņu dalībvalstu apmeklējumu un 15 nolīgumu ar valsts aģentūrām finanšu ex post revīziju uz vietas. Komisijas veiktajās sistēmu revīzijās skatīja gan primāro, gan sekundāro kontroles sistēmu reālu pastāvēšanu un kvalitāti.

| 6.45. | Katru gadu Komisija formulē atrunas par jautājumiem, kas valsts aģentūrām un atbildīgajām valsts iestādēm jāuzlabo. Lai gan kopumā joprojām ir spēkā daudz šādu atrunu (2010. gadā attiecībā uz atbildīgajām valsts iestādēm bija spēkā 28 atrunas, savukārt 2009. gadā bija spēkā 29, un attiecībā uz valsts aģentūrām bija spēkā 114 atrunas, savukārt 2009. gadā to bija 146), tās vairs nav tik svarīgas (22). |
| --- | --- |

6.45.

Katru gadu Komisija formulē atrunas par jautājumiem, kas valsts aģentūrām un atbildīgajām valsts iestādēm jāuzlabo. Lai gan kopumā joprojām ir spēkā daudz šādu atrunu (2010. gadā attiecībā uz atbildīgajām valsts iestādēm bija spēkā 28 atrunas, savukārt 2009. gadā bija spēkā 29, un attiecībā uz valsts aģentūrām bija spēkā 114 atrunas, savukārt 2009. gadā to bija 146), tās vairs nav tik svarīgas (22).

| 6.45. | Ņemot vērā piezīmju par jautājumiem, kas valsts iestādēm un valsts aģentūrām jāuzlabo, skaitu un svarīguma pakāpi, Komisija ir gandarīta, ka gan valsts iestādes, gan valsts aģentūras laikā no 2009. līdz 2010. gadam panākušas ievērojamus uzlabojumus, jo īpaši valsts aģentūru līmenī. |
| --- | --- |

6.45.

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 6.46. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.3. pielikumā
  . Turpmākajos punktos minēti svarīgākie apsvērumi. |
| --- | --- |

6.46.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti
  6.3. pielikumā
  . Turpmākajos punktos minēti svarīgākie apsvērumi.

| 6.47. | Palāta novēroja, ka ĢD INFSO atklāto kļūdu kopējais īpatsvars ar Sestās pamatprogrammas dotācijām saistītajās izmaksu deklarācijās bija 3,94 %, savukārt atlikušo kļūdu īpatsvars – 2,2 %, taču bija atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Palātas viedoklis ir tāds, ka atrunu vajadzēja saglabāt, jo nav pienācīgu pierādījumu, ka ir labotas visas atklātās kļūdas (sk. 6.32. punktu). |
| --- | --- |

6.47.

Palāta novēroja, ka ĢD INFSO atklāto kļūdu kopējais īpatsvars ar Sestās pamatprogrammas dotācijām saistītajās izmaksu deklarācijās bija 3,94 %, savukārt atlikušo kļūdu īpatsvars – 2,2 %, taču bija atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. Palātas viedoklis ir tāds, ka atrunu vajadzēja saglabāt, jo nav pienācīgu pierādījumu, ka ir labotas visas atklātās kļūdas (sk. 6.32. punktu).

| 6.47. | Saskaņā ar Komisijas pašreizējo pārskatatbildības sistēmu galīgo lēmumu par atrunas noteikšanu vai nenoteikšanu pieņem deleģētais kredītrīkotājs. Tādējādi tas uzskatāms par vadības viedokli, kas pamatots ar deleģēto kredītrīkotāju riska novērtējumu, ņemot vērā informāciju par lēmuma pieņemšanas brīdī pieejamajām iespējamajām turpmākās attīstības tendencēm.

  INFSO ĢD ģenerāldirektors 2010. gada darbības pārskatā Komisijai sniedza pārredzamu un detalizētu informāciju par iemesliem, kāpēc tika atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju (kas 2010. gada beigās bija 2,2 %) pareizību. Šā lēmuma pamatā bija visu tajā laikā pieejamo papildu elementu vispusīga analīze un paredzamā atlikušo kļūdu īpatsvara attīstības modelēšana, ko veica, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas atlikušās nepabeigtās revīzijas un izmantojot ekstrapolācijas metodi. Pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem, 2011. gada 30. jūnijā tika veikta modelēšanas atjaunināšana, kas apliecināja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir samazināts līdz 2,1 %. Kā paredzēts iepriekš, līdz gada beigām šim kļūdu īpatsvaram vajadzētu nokristies zem 2 %. Turklāt, ja ņem vērā revīzijas konstatējumu (kļūdas, par kurām nepieciešams veikt finansiālu pēcpārbaudi) reālo finansiālo ietekmi, atlikušo kļūdu īpatsvars ir 1,6 %, t. i., krietni zem būtiskuma līmeņa, kas ir 2 %. Kā jau minēts Komisijas atbildē uz 6.32. punktu, Komisijas aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir ticams. Tā pamatā esošo datu ticamība tika pārbaudīta, pamatojoties uz ievērojamu skaitu pēcpārbaužu. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, INFSO ĢD nebija nepieciešams saglabāt atrunu par Sestās pamatprogrammas izdevumiem. |
| --- | --- |

6.47.

INFSO ĢD ģenerāldirektors 2010. gada darbības pārskatā Komisijai sniedza pārredzamu un detalizētu informāciju par iemesliem, kāpēc tika atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju (kas 2010. gada beigās bija 2,2 %) pareizību. Šā lēmuma pamatā bija visu tajā laikā pieejamo papildu elementu vispusīga analīze un paredzamā atlikušo kļūdu īpatsvara attīstības modelēšana, ko veica, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas atlikušās nepabeigtās revīzijas un izmantojot ekstrapolācijas metodi. Pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem, 2011. gada 30. jūnijā tika veikta modelēšanas atjaunināšana, kas apliecināja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir samazināts līdz 2,1 %. Kā paredzēts iepriekš, līdz gada beigām šim kļūdu īpatsvaram vajadzētu nokristies zem 2 %. Turklāt, ja ņem vērā revīzijas konstatējumu (kļūdas, par kurām nepieciešams veikt finansiālu pēcpārbaudi) reālo finansiālo ietekmi, atlikušo kļūdu īpatsvars ir 1,6 %, t. i., krietni zem būtiskuma līmeņa, kas ir 2 %. Kā jau minēts Komisijas atbildē uz 6.32. punktu, Komisijas aprēķinātais atlikušo kļūdu īpatsvars ir ticams. Tā pamatā esošo datu ticamība tika pārbaudīta, pamatojoties uz ievērojamu skaitu pēcpārbaužu. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, INFSO ĢD nebija nepieciešams saglabāt atrunu par Sestās pamatprogrammas izdevumiem.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 6.48. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada maksājumos politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” nebija būtisku kļūdu (23). Izņēmums ir pētniecības pamatprogrammu starpposma un galīgie maksājumi, kuros bija būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

6.48.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka 2010. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada maksājumos politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” nebija būtisku kļūdu (23). Izņēmums ir pētniecības pamatprogrammu starpposma un galīgie maksājumi, kuros bija būtiskas kļūdas.

| 6.48. | Komisija atzīmē, ka maksājumos politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” 2010. gadā nebija būtisku kļūdu.

  Lai mazinātu starpposma un galīgo maksājumu kļūdas, Komisija turpina uzlabot savas daudzgadu kontroles sistēmas darbību. |
| --- | --- |

6.48.

Lai mazinātu starpposma un galīgo maksājumu kļūdas, Komisija turpina uzlabot savas daudzgadu kontroles sistēmas darbību.

| 6.49. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

6.49.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

Ieteikumi

| 6.50. | 6.4. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde. |
| --- | --- |

6.50.

6.4. pielikumā
  izklāstīti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās iepriekšējos gada pārskatos (2008. un 2009. g.) sniegto ieteikumu izpilde.

| 6.51. | Pamatojoties uz minēto ieteikumu izpildes pārskatīšanu, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

6.51.

Pamatojoties uz minēto ieteikumu izpildes pārskatīšanu, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2010. gadu, Palāta iesaka Komisijai:

6.51.

| — | attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām: i) ņemt piemēru no ĢD INFSO, kurš izmanto uz riska novērtējumu balstītu ex post revīzijas metodi, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu Komisijas ex ante kontroles mehānismus un apzinātu relatīvi augsta riska maksājumus; un ii) nolūkā vairot revīzijas apliecinājumu ticamību vairāk informēt neatkarīgos revidentus par izdevumu attiecināmības noteikumiem, it īpaši par gadījumiem, kad nav izdevies atklāt neattiecināmas izmaksas, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pētniecības pamatprogrammām: i) ņemt piemēru no ĢD INFSO, kurš izmanto uz riska novērtējumu balstītu ex post revīzijas metodi, lai tādējādi vēl vairāk nostiprinātu Komisijas ex ante kontroles mehānismus un apzinātu relatīvi augsta riska maksājumus; un ii) nolūkā vairot revīzijas apliecinājumu ticamību vairāk informēt neatkarīgos revidentus par izdevumu attiecināmības noteikumiem, it īpaši par gadījumiem, kad nav izdevies atklāt neattiecināmas izmaksas,

| — | Komisija piekrīt ieteikumiem un cenšas iespējami uzlabot vairākus procesus, kas saistīti gan ar Septīto pamatprogrammu, gan ar plānoto kopīgo stratēģisko pamatu visam turpmākajam ES pētniecības un inovāciju finansējumam. |
| --- | --- |

—

| — | attiecībā uz Mūžizglītības programmu turpināt uzsvērt, cik svarīgi ir piemērot primāros kontroles mehānismus. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai valsts aģentūras pārbaudītu vismaz Komisijas obligāti prasīto skaitu lietu un lai visas pārbaudes pienācīgi dokumentētu. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz Mūžizglītības programmu turpināt uzsvērt, cik svarīgi ir piemērot primāros kontroles mehānismus. Īpaša uzmanība pievēršama tam, lai valsts aģentūras pārbaudītu vismaz Komisijas obligāti prasīto skaitu lietu un lai visas pārbaudes pienācīgi dokumentētu.

| — | Komisija piekrīt, ka vēl aizvien jāpievērš uzmanība primāro kontroles mehānismu jomai, apstiprinot to arī 2010. gada darbības pārskatā. Komisija arī turpmāk valsts aģentūrām uzsvērs, ka ir svarīgi sasniegt noteikto līmeni un dokumentēt procesu, kā arī turpinās atgādināt valsts iestāžu pārraudzības pienākumus šajā jomā. |
| --- | --- |

—

GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS REZULTĀTI

| 6.52. | Garantiju fonda ārējai darbībai (24) (“Fonds”) mērķis ir atmaksāt līdzekļus Savienības kreditoriem (25), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB). |
| --- | --- |

6.52.

Garantiju fonda ārējai darbībai (24) (“Fonds”) mērķis ir atmaksāt līdzekļus Savienības kreditoriem (25), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Savienības budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB).

| 6.53. | Fonda kopējie līdzekļi 2010. gada 31. decembrī bija 1 347 miljoni EUR (2009. gada 31. decembrī – 1 240 miljoni EUR). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu. |
| --- | --- |

6.53.

Fonda kopējie līdzekļi 2010. gada 31. decembrī bija 1 347 miljoni EUR (2009. gada 31. decembrī – 1 240 miljoni EUR). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

| 6.54. | Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2010. gadā bija 1,06 % (salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums ir 1,19 %). |
| --- | --- |

6.54.

Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2010. gadā bija 1,06 % (salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums ir 1,19 %).

| 6.54. | Tā kā šobrīd tirgus ir ļoti nestabils, var gadīties īslaicīgas novirzes no salīdzinošā bāzes indeksa. Tomēr gada pirmajos desmit mēnešos portfeļa papildu ienesīgums bija pozitīvs, un nepilnīgas izpildes dēļ novembrī un decembrī 2010. gada beigās ziņotais mazliet negatīvais samazinājums (salīdzinot ar bāzes indeksu) tika atgūts 2011. gada janvārī. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Garantiju fonda ieguldījumu portfeli Eiropas Savienības vārdā pārvalda EIB (26). Lai 2010. gada jūnijā izvairītos no to dalībvalstu vērtspapīru piespiedu pārdošanas, kurām pazemināts kredītreitings, Komisija retrospektīvi ieviesa jaunu noteikumu, ar kuru saskaņā tādus ieguldījumus var turēt Fonda portfelī.5 |
| --- | --- |

6.55.

Garantiju fonda ieguldījumu portfeli Eiropas Savienības vārdā pārvalda EIB (26). Lai 2010. gada jūnijā izvairītos no to dalībvalstu vērtspapīru piespiedu pārdošanas, kurām pazemināts kredītreitings, Komisija retrospektīvi ieviesa jaunu noteikumu, ar kuru saskaņā tādus ieguldījumus var turēt Fonda portfelī.5

| 6.55. | Šis lēmums oficiāli tika apstiprināts papildu nolīgumā Nr. 4, ko parakstīja 2010. gada 9. novembrī, tiklīdz bija pabeigtas parakstīšanai vajadzīgās iestāžu procedūras. |
| --- | --- |

6.55.

---

(1)  Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.), apsvērumos ir noteikts, ka fonda finanšu pārvaldība būtu jārevidē Revīzijas palātai saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas Revīzijas palāta, Komisija un EIB.

(2)  Eiropas Pētniecības telpu veido visas pētniecības un izstrādes darbības, programmas un politikas virzieni Eiropā, kuru īstenošanā sadarbojas vairākas valstis. Visi šie pasākumi kopā ļauj pētniekiem, pētniecības institūtiem un uzņēmumiem aizvien vairāk pārvietoties, konkurēt un sadarboties pāri robežām.

(3)  Septītajā pamatprogrammā ir apvienotas ar pētniecību saistītas ES iniciatīvas, kurām visām kopā ir neatsverama loma to pētījumu veikšanā, kas veicina izaugsmi, konkurenci un nodarbinātību. Šī pamatprogramma ir Eiropas Pētniecības telpas svarīgs pīlārs.

(4)  Pētniecības pamatprogrammu pārvaldībā ir iesaistīti šādi Eiropas Savienības kopuzņēmumi: i) Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām; ii) kopuzņēmums “Clean Sky”; iii) ARTEMIS kopuzņēmums; iv) Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai; v) ENIAC kopuzņēmums; un vi) kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”. Pētniecības pamatprogrammu pārvaldībā ir iesaistītas šādas izpildaģentūras: i) Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra; ii) Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra; iii) Pētniecības izpildaģentūra; un iv) Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra.

(5)  Valsts aģentūras ir valstīs izveidotas struktūras, kuru uzdevums ir pārvaldīt Mūžizglītības programmas īstenošanu dalībvalstī. Tās ir juridiskas personas, kuras reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. Tās atbild par programmas decentralizēto daļu pārvaldību, proti, par projektu novērtēšanu, atlasi un vadību.

(6)  Dalīborganizācijas parasti ir universitātes, skolas vai koledžas, kuras pārvalda maksājumus saņēmējiem – studentiem vai pasniedzējiem.

(7)  No šiem 43 maksājumiem 31 bija avanss, astoņi – starpposma un galīgie maksājumi, trīs – vienreizēji maksājumi un viens – noregulējošs maksājums.

(8)  61 starpposma un galīgais maksājums un 36 avansi Sestajai un Septītajai pamatprogrammai.

(9)  Palāta kļūdu aplēsi aprēķina, pamatojoties uz statistiski reprezentatīvu paraugu. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecības, ka kļūdu īpatsvars datu kopā ir no 0,6 % līdz 2,1 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(10)  Kopumā konstatējumi par darījumu pareizību saskan ar Komisijas pašas reprezentatīvo revīziju rezultātiem (sk. 6.32. punktu).

(11)  Novērotas šāda veida nepilnības: i) pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas dota atļauja projekta sākuma datumam, lai gan saņēmējs nav iesniedzis rakstisku lūgumu; ii) Komisijas lēmums par finansējuma piešķiršanu par vēlu paziņots noraidītajiem kandidātiem; un iii) nebija pārbaudīti bankas procenti par priekšfinansējumu.

(12)  Šajās detalizētajās ex ante dokumentārajās pārbaudēs lūdz iesniegt un izskata apliecinošos dokumentus.

(13)  Komisija var atlikt maksājumu, ja tā rakstiski informē saņēmēju, ka tā nevar apstiprināt ziņojumu, rēķinu vai maksājuma pieprasījumu, un ja tā min iemeslu (piemēram, paskaidro, ka apliecinošie dokumenti nav pilnīgi).

(14)  Šī summa ir visi līdzšinējie maksājumi, kuri veikti viena projekta līdzekļu saņēmējam un par kuriem nav iesniegts revīzijas apliecinājums.

(15)  Izvēles iespēja līdzekļu saņēmējiem, kuri izmaksu deklarācijās plāno norādīt vidējās personāla izmaksas. Komisija 2011. gada 24. janvārī pieņēma jaunus kritērijus vidējo personāla izmaksu izmantošanai. No saņēmējiem vairs netiek prasīts iesniegt apstiprināšanai apliecinājumu par vidējām personāla izmaksām kā priekšnosacījumu par personāla izmaksu attiecināmību. Taču apliecinājums par vidējām personāla izmaksām joprojām ir saglabāts kā iespēja sākotnējas pārliecības iegūšanai par to, ka piemērotā metodoloģija sader ar Septītās pamatprogrammas noteikumiem.

(16)  Izvēles iespēja ierobežotam lokam līdzekļu saņēmēju, kuri saņem vairākkārtējas dotācijas un atbilst noteiktiem attiecināmības kritērijiem.

(17)  Palāta konstatēja, ka vienā gadījumā personāla un netiešajās izmaksās bija ierēķinātas izmaksas, kas saskaņā ar Septītās pamatprogrammas kritērijiem nav attiecināmas, un ka vidējās personāla izmaksas patiesībā nebija aprēķinātas pēc metodēm, kuras saņēmējs teicās izmantojis. Otrā gadījumā ārējais revidents bija apliecinājis, ka revīzijas procedūras piemērotas konkrētajai dotācijai, lai gan īstenībā revīzijas darbs balstījās uz citu paraugu.

(18)  Piemēram, korektīvajām revīzijām ĢD INFSO ir sīki izstrādājis uz riska novērtējumu balstītas revīzijas metodes, kurās izmanto viedo datu vākšanu, riska novērtēšanu un konkrētam riskam piemērotas revīzijas procedūras. Šā ģenerāldirektorāta uz riska novērtējumu balstītajās revīzijās vidējais kļūdu īpatsvars 2010. gadā bija 30 %.

(19)  T. i., neatklātās un tātad nelabotās kļūdas.

(20)  Komisijas Lēmuma C(2007) 18078. panta 3. punktā ir paredzēts, ka “(. .) valsts iestāde izstrādā sekundārās kontroles pasākumu sistēmu, kuras mērķis ir sniegt pamatotu apliecinājumu šo sistēmu un primārās kontroles pasākumu efektivitātei. Valsts iestāde var uzticēt sekundārās kontroles pasākumu veikšanu ārējai revīzijas iestādei”.

(21)  9. nodaļas 9.22.–9.24. punkts.

(22)  No atrunām, kuras formulētas atbildīgajām valsts iestādēm, 13 atrunas ir ļoti svarīgas un 14 – svarīgas (2009. gadā trīs atrunas bija kritiskas, 15 – ļoti svarīgas un trīs – svarīgas). No atrunām, kuras formulētas valsts aģentūrām, viena atruna ir kritiska, 44 – ļoti svarīgas un 66 – svarīgas (2009. gadā 75 atrunas bija ļoti svarīgas un 35 – svarīgas).

(23)  Sk. 6.12. un 6.13. punktu.

(24)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 89/2007 (OV L 22, 31.1.2007., 1. lpp.).

(25)  Pamatā EIB, bet arī Euratom ārējie aizdevumi un EK makrofinansiālās palīdzības aizdevumi trešām valstīm.

(26)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 2728/94 6. pants. EIB saņem ikgadēju pārvaldības maksu par sniegtajiem pakalpojumiem.

(27)  2010. gada 29. aprīļa paziņojums COM(2010) 187 “Pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošana”.

(28)  Septītās pamatprogrammas (2007–2013) un Mūžizglītības programmas avansi bija attiecīgi 3 166 miljoni EUR un 1 139 miljoni EUR.

(29)  Septītās pamatprogrammas (2007–2013) un Mūžizglītības programmas starpposma/galīgie maksājumi bija attiecīgi 1 442 miljoni EUR un 83 miljoni EUR.

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

6.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”
   (1)

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. pamatprogramma | 7. pamatprogramma | Mūžizglītībasprogramma | Citi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 28 | 69 | 12 | 41 | 150 | 351 | 361 | 348 |
| avansi | 4 | 32 | 12 | 29 | 77 | 125 | 237 | 159 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 24 | 37 | 0 | 12 | 73 | 226 | 124 | 189 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (2)
   (3) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| Kļūdu nav | 29 % | (8) | 54 % | (37) | 100 % | (12) | 85 % | (35) | 61 % | (92) | 72 % | 86 % | 68 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 71 % | (20) | 46 % | (32) | 0 % | (0) | 15 % | (6) | 39 % | (58) | 28 % | 14 % | 32 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 5 % | (1) | 9 % | (3) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 12 % | (7) | 9 % | 19 % | 17 % |
| Starpposma/galīgie maksājumi | 95 % | (19) | 91 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 88 % | (51) | 91 % | 81 % | 83 % |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 15 % | (3) | 37 % | (12) | 0 % | (0) | 67 % | (4) | 33 % | (19) | 35 % | 34 % | 41 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas: | 85 % | (17) | 63 % | (20) | 0 % | (0) | 33 % | (2) | 67 % | (39) | 65 % | 66 % | 59 % |
| attiecināmības kļūdas | 100 % | (17) | 95 % | (19) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 97 % | (38) | 55 % | 65 % | 80 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 6 % | 3 % | 2 % |
| precizitātes kļūdas | 0 % | (0) | 5 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 39 % | 32 % | 18 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 1,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,6 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 2,1 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

6. pamatprogramma

7. pamatprogramma

Mūžizglītībasprogramma

Citi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

28

69

12

41

150

351

361

348

avansi

4

32

12

29

77

125

237

159

starpposma/galīgie maksājumi

24

37

0

12

73

226

124

189

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (2)
   (3)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

Kļūdu nav

29 %

(8)

54 %

(37)

100 %

(12)

85 %

(35)

61 %

(92)

72 %

86 %

68 %

Viena vai vairākas kļūdas

71 %

(20)

46 %

(32)

0 %

(0)

15 %

(6)

39 %

(58)

28 %

14 %

32 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

5 %

(1)

9 %

(3)

0 %

(0)

50 %

(3)

12 %

(7)

9 %

19 %

17 %

Starpposma/galīgie maksājumi

95 %

(19)

91 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(3)

88 %

(51)

91 %

81 %

83 %

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

15 %

(3)

37 %

(12)

0 %

(0)

67 %

(4)

33 %

(19)

35 %

34 %

41 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas:

85 %

(17)

63 %

(20)

0 %

(0)

33 %

(2)

67 %

(39)

65 %

66 %

59 %

attiecināmības kļūdas

100 %

(17)

95 %

(19)

0 %

(0)

100 %

(2)

97 %

(38)

55 %

65 %

80 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

6 %

3 %

2 %

precizitātes kļūdas

0 %

(0)

5 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

39 %

32 %

18 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

1,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,6 %

Augstākais kļūdu līmenis

2,1 %

---

(1)  2010. gadā jaunajā politikas grupā “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” ir ietvertas politikas grupas/jomas, kuras 2009. gada pārskatā bija daļa no citiem īpašajiem izvērtējumiem. Sīkāk sk. 1. nodaļas 1.12. punktu.

(2)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos segmentos.

(3)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

6.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Ex ante dokumentārās pārbaudes | Revīzijas apliecinājumi | Ex ante apliecinājumi | Ex post finanšu revīzijas | Līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošana | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pētniecības pamatprogrammas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | efektīvas | efektīva | daļēji efektīvas sistēmas |

Attiecīgā sistēma

Ex ante dokumentārās pārbaudes

Revīzijas apliecinājumi

Ex ante apliecinājumi

Ex post finanšu revīzijas

Līdzekļu piedziņas un finanšu korekciju piemērošana

Kopvērtējums

Pētniecības pamatprogrammas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

efektīvas

efektīva

daļēji efektīvas sistēmas

| Attiecīgā sistēma | Sekundārie kontroles mehānismi | Primārie kontroles mehānismi | Komisijas kontroles mehānismi | Komisijas uzraudzības sistēma | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mūžizglītības programma | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | efektīvi | efektīva | daļēji efektīvas sistēmas |

Attiecīgā sistēma

Sekundārie kontroles mehānismi

Primārie kontroles mehānismi

Komisijas kontroles mehānismi

Komisijas uzraudzības sistēma

Kopvērtējums

Mūžizglītības programma

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

efektīvi

efektīva

daļēji efektīvas sistēmas

Mūžizglītības programmas īpašais izvērtējums katrai dalībvalstij un katram kontroles mehānismam

| | 2010. gada ticamības deklarācija | 2008. gada ticamības deklarācija |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts | Sekundārie kontroles mehānismi | Primārie kontroles mehānismi | Kopvērtējums | Kopvērtējums |
| Beļģija (EPOS
   (1)) | efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi |
| Polija (FRSE
   (2)) | daļēji efektīvi | efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi |
| Vācija (DAAD
   (3)) | efektīvi | efektīvi | efektīvi | daļēji efektīvi |
| Spānija (OAPEE
   (4)) | efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi |
| Apvienotā Karaliste (Lielbritānijas Padome) | efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | — |
| Francija (2e2f
   (5)) | daļēji efektīvi | efektīvi | daļēji efektīvi | — |
| Nīderlande (Nuffic
   (6)) | efektīvi | efektīvi | efektīvi | — |
| Grieķija (IKY
   (7)) | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | — |
| Austrija (OEAD
   (8)) | efektīvi | efektīvi | efektīvi | — |
| Zviedrija (Internationella programkontoret) | efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | — |

2010. gada ticamības deklarācija

2008. gada ticamības deklarācija

Dalībvalsts

Sekundārie kontroles mehānismi

Primārie kontroles mehānismi

Kopvērtējums

Kopvērtējums

Beļģija (EPOS
   (1))

efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

Polija (FRSE
   (2))

daļēji efektīvi

efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

Vācija (DAAD
   (3))

efektīvi

efektīvi

efektīvi

daļēji efektīvi

Spānija (OAPEE
   (4))

efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

Apvienotā Karaliste (Lielbritānijas Padome)

efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

—

Francija (2e2f
   (5))

daļēji efektīvi

efektīvi

daļēji efektīvi

—

Nīderlande (Nuffic
   (6))

efektīvi

efektīvi

efektīvi

—

Grieķija (IKY
   (7))

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

—

Austrija (OEAD
   (8))

efektīvi

efektīvi

efektīvi

—

Zviedrija (Internationella programkontoret)

efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

—

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi | daļēji efektīvi |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

daļēji efektīvi

---

(1)  Europese Programma's voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking – Agentschap.

(2)  Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji.

(3)  Nationale Agentur für EU Hochschulzusammenarbeit Deutscher Akademischer Austauschdienst e. V.

(4)  Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos.

(5)  Agence Europe Education Formation France.

(6)  Nederlands Nationaal Agentschap voor het Leven Lang Leren programma.

(7)  Grieķijas valdības stipendiju fonds I.K.Y.

(8)  Österreichischer Austauschdienst – GmbH.

6.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācija (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| RTD | Ar atrunu | Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar Sestās pamatprogammas izmaksu deklarāciju precizitāti. | | A | A |
| INFSO | Bez atrunām | — | Lai gan 2010. gadā atklāto kļūdu kopējais īpatsvars ar Sestās pamatprogrammas dotācijām saistītajās izmaksu deklarācijās bija 3,94 %, savukārt atlikušo kļūdu īpatsvars – 2,2 %, bija atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti. | B | A |
| ENTR | Ar atrunu | i) | Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar Sestās pamatprogammas izmaksu deklarāciju precizitāti. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācija (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

RTD

Ar atrunu

Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar Sestās pamatprogammas izmaksu deklarāciju precizitāti.

A

A

INFSO

Bez atrunām

—

Lai gan 2010. gadā atklāto kļūdu kopējais īpatsvars ar Sestās pamatprogrammas dotācijām saistītajās izmaksu deklarācijās bija 3,94 %, savukārt atlikušo kļūdu īpatsvars – 2,2 %, bija atcelta atruna par Sestās pamatprogrammas izmaksu deklarāciju precizitāti.

B

A

ENTR

Ar atrunu

i)

Atruna par atlikušo kļūdu īpatsvaru saistībā ar Sestās pamatprogammas izmaksu deklarāciju precizitāti.

| ii) | Atruna par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

ii)

Atruna par Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu ticamību.

—

A

A

EAC

Ar atrunu

Pārāk liels kļūdu īpatsvars centralizētajā tiešajā pārvaldībā, jo izmaksu deklarācijām trūkst apliecinošo dokumentu, kas galvenokārt attiecas uz projektiem iepriekšējā posma programmās (2009. gada atrunas turpinājums).

—

A

A

ERCEA

Bez atrunām

—

—

A

—

REA

Bez atrunām

—

—

A

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

6.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE POLITIKAS GRUPĀ “PĒTNIECĪBA UN CITU IEKŠĒJO NOZARU POLITIKA”

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. g. | Komisijai jāpaaugstina apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratne par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību (8.32. punkts). | Attiecināmības kritēriju nenovēršamā sarežģītība apgrūtina darbu ārējiem revidentiem, kurus saņēmēji izraudzījušies revīzijas apliecinājuma sagatavošanai. Komisija uzskata, ka tagad, kad Septītajā pamatprogrammā ir ieviesta “vienošanās par izmantojamajām procedūrām”, ārējiem revidentiem būs vairāk informācijas par izdevumu attiecināmību un tādējādi uzlabosies revīzijas apliecinājumu ticamība. Tam vēl vajadzīgs apstiprinājums.
  Izņemot ĢD ENTR, Komisija oficiāli nesazinās ar ārējiem revidentiem gadījumos, kad Palātas vai Komisijas revīzijā izrādījies, ka sagatavotais apliecinājums nav ticams. Tas būtu efektīvs veids, kādā darīt revidentiem zināmus izdevumu attiecināmības jautājumus, kurus viņi varētu būt palaiduši garām. | Komisija uzrauga revīzijas apliecinājumu ticamību. Tomēr šajā posmā vēl ir pāragri secināt, vai kļūdu skaits ir būtiski samazinājies.


  Komisija nesen pieņēma lēmumu, lai vienkāršotu personāla vidējo izmaksu aprēķināšanas metodes. Komisija sagaida, ka šis lēmums ievērojami vienkāršos un atvieglinās pētniecības programmu pārvaldību.


  Ieviesta oficiāla saziņa, lai saņēmējus, kuriem veikta revīzija, mudinātu vērsties pie revidentiem, kas sagatavojuši apliecinājumus, un informēt tos par Komisijas revīzijas konstatējumiem, norādot uz publiski pieejamām attiecināmības prasībām un interpretācijām. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk pastiprināti pārbaudīt slēgšanas procedūras, lai konstatētu un izlabotu kļūdas un lai novērstu iepriekš konstatēto kļūdu atkārtošanos (7.20. punkts). | Komisija ir veikusi pasākumus šā jautājuma risināšanai, īpaši līdz ar Mūžizglītības programmas ieviešanu 2007.–2013. gadam. Palātas 2009. gadā atklātās kļūdas attiecās uz Socrates II programmu, kas bija Mūžizglītības programmas priekštece.
  Komisija ir izsekojusi visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un atguvusi neattiecināmās summas. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas pozitīvi novērtēto progresu. |
| 2008. g. | Palāta iesaka Komisijai stingri piemērot kontroles mehānismus, vajadzības gadījumā piemērojot soda sankcijas un savlaicīgi veicot līdzekļu piedziņu vai korekcijas, ja ir nepamatoti atlīdzinātas deklarētās izmaksas (7.42. punkts). | Komisija ir daudz darījusi šā jautājuma risināšanā. Veikts vairāk ex post revīziju, kas ir kontroles stratēģijas galvenais elements, un piedzītas vai no turpmākiem maksājumiem atvilktas saņēmējiem pārmaksātas summas.
  Palāta 2010. gadā konstatēja, ka Komisijai pienākas daudz lielākas līgumsodu summas, jo kāds saņēmējs bija deklarējis pārāk lielas izmaksas. | Komisija turpina īstenot revīzijas rezultātus, atgūstot pārmērīgi deklarētās summas, uzliekot līgumsodus, kā arī pastāvīgi uzraugot šajā jomā panākto virzību. Turklāt Komisija, ievērojot Revīzijas palātas ieteikumu, konsekventi uzliek līgumsodus visos gadījumos, kad saņēmēju pārmērīgi lielo deklarēto summu dēļ radušās nepamatotas finansiālas iemaksas. |
| 2008. g. | Palāta iesaka Komisijai ciešāk uzraudzīt ikgadējo ex post deklarēšanas procesu un veikt tiešās pārbaudes, lai pārliecinātos, vai aprakstītās kontroles sistēmas ir pienācīgas un vai tās piemēro pilnībā (9.34. punkts). | Kopumā Komisija ir veikusi attiecīgus pasākumus. Lai gan sistēmu revīziju apmeklējumi un uzraudzības apmeklējumi notikuši retāk, ievērojami pieaudzis finanšu revīziju skaits. ĢD EAC 2010. gadā apmeklēja 8 valstis, lai veiktu sistēmu revīziju (2009. gadā – 11 valstis), un finanšu ex post revīzijās uz vietas pārbaudīja 15 nolīgumus ar valsts aģentūrām (2009. gadā – 5 finanšu revīzijas). Ģenerāldirektorāts 2010. gadā rīkoja arī 47 uzraudzības apmeklējumus (2009. gadā – 58). | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas pozitīvi novērtēto progresu. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

2009. g.

Komisijai jāpaaugstina apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratne par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību (8.32. punkts).

Attiecināmības kritēriju nenovēršamā sarežģītība apgrūtina darbu ārējiem revidentiem, kurus saņēmēji izraudzījušies revīzijas apliecinājuma sagatavošanai. Komisija uzskata, ka tagad, kad Septītajā pamatprogrammā ir ieviesta “vienošanās par izmantojamajām procedūrām”, ārējiem revidentiem būs vairāk informācijas par izdevumu attiecināmību un tādējādi uzlabosies revīzijas apliecinājumu ticamība. Tam vēl vajadzīgs apstiprinājums.

Izņemot ĢD ENTR, Komisija oficiāli nesazinās ar ārējiem revidentiem gadījumos, kad Palātas vai Komisijas revīzijā izrādījies, ka sagatavotais apliecinājums nav ticams. Tas būtu efektīvs veids, kādā darīt revidentiem zināmus izdevumu attiecināmības jautājumus, kurus viņi varētu būt palaiduši garām.

Komisija uzrauga revīzijas apliecinājumu ticamību. Tomēr šajā posmā vēl ir pāragri secināt, vai kļūdu skaits ir būtiski samazinājies.

Komisija nesen pieņēma lēmumu, lai vienkāršotu personāla vidējo izmaksu aprēķināšanas metodes. Komisija sagaida, ka šis lēmums ievērojami vienkāršos un atvieglinās pētniecības programmu pārvaldību.

Ieviesta oficiāla saziņa, lai saņēmējus, kuriem veikta revīzija, mudinātu vērsties pie revidentiem, kas sagatavojuši apliecinājumus, un informēt tos par Komisijas revīzijas konstatējumiem, norādot uz publiski pieejamām attiecināmības prasībām un interpretācijām.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Palāta iesaka Komisijai arī turpmāk pastiprināti pārbaudīt slēgšanas procedūras, lai konstatētu un izlabotu kļūdas un lai novērstu iepriekš konstatēto kļūdu atkārtošanos (7.20. punkts).

Komisija ir veikusi pasākumus šā jautājuma risināšanai, īpaši līdz ar Mūžizglītības programmas ieviešanu 2007.–2013. gadam. Palātas 2009. gadā atklātās kļūdas attiecās uz Socrates II programmu, kas bija Mūžizglītības programmas priekštece.

Komisija ir izsekojusi visām skaitļos izsakāmajām kļūdām un atguvusi neattiecināmās summas.

Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas pozitīvi novērtēto progresu.

2008. g.

Palāta iesaka Komisijai stingri piemērot kontroles mehānismus, vajadzības gadījumā piemērojot soda sankcijas un savlaicīgi veicot līdzekļu piedziņu vai korekcijas, ja ir nepamatoti atlīdzinātas deklarētās izmaksas (7.42. punkts).

Komisija ir daudz darījusi šā jautājuma risināšanā. Veikts vairāk ex post revīziju, kas ir kontroles stratēģijas galvenais elements, un piedzītas vai no turpmākiem maksājumiem atvilktas saņēmējiem pārmaksātas summas.

Palāta 2010. gadā konstatēja, ka Komisijai pienākas daudz lielākas līgumsodu summas, jo kāds saņēmējs bija deklarējis pārāk lielas izmaksas.

Komisija turpina īstenot revīzijas rezultātus, atgūstot pārmērīgi deklarētās summas, uzliekot līgumsodus, kā arī pastāvīgi uzraugot šajā jomā panākto virzību. Turklāt Komisija, ievērojot Revīzijas palātas ieteikumu, konsekventi uzliek līgumsodus visos gadījumos, kad saņēmēju pārmērīgi lielo deklarēto summu dēļ radušās nepamatotas finansiālas iemaksas.

2008. g.

Palāta iesaka Komisijai ciešāk uzraudzīt ikgadējo ex post deklarēšanas procesu un veikt tiešās pārbaudes, lai pārliecinātos, vai aprakstītās kontroles sistēmas ir pienācīgas un vai tās piemēro pilnībā (9.34. punkts).

Kopumā Komisija ir veikusi attiecīgus pasākumus. Lai gan sistēmu revīziju apmeklējumi un uzraudzības apmeklējumi notikuši retāk, ievērojami pieaudzis finanšu revīziju skaits. ĢD EAC 2010. gadā apmeklēja 8 valstis, lai veiktu sistēmu revīziju (2009. gadā – 11 valstis), un finanšu ex post revīzijās uz vietas pārbaudīja 15 nolīgumus ar valsts aģentūrām (2009. gadā – 5 finanšu revīzijas). Ģenerāldirektorāts 2010. gadā rīkoja arī 47 uzraudzības apmeklējumus (2009. gadā – 58).

Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas pozitīvi novērtēto progresu.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

---

7. NODAĻA

Administratīvie un citi izdevumi

SATURS

Ievads

Politikas grupas īpašās iezīmes

Revīzijas tvērums un pieeja

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Apsvērumi par iestādēm un struktūrām

Parlaments

Eiropadome un Padome

Komisija

Eiropas Savienības Tiesa

Revīzijas palāta

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas Ombuds

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

7.1.

Šajā nodaļā izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem. Galvenā informācija par iestādēm un struktūrām, kā arī par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  7.1. tabulā
  .

7.1. tabula.   Galvenā informācija par iestāžu un struktūru administratīvajiem un citiem izdevumiem

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas grupa | Apraksts | Maksājumi | Pārvaldības veids |
| I, II un IV–IX iedaļa. III iedaļā visu sadaļu 1. nodaļa un 14., 24.–27. un 29. sadaļa | Administratīvie un citi izdevumi | Eiropas Parlaments | 1 509 | Centralizēta tieša |
| Eiropadome un Padome | 620 | Centralizēta tieša |
| Komisija | 6 407 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Savienības Tiesa | 323 | Centralizēta tieša |
| Revīzijas palāta | 182 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 121 | Centralizēta tieša |
| Reģionu komiteja | 89 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Ombuds | 8 | Centralizēta tieša |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs | 5 | Centralizēta tieša |
| Administratīvie izdevumi kopā | 9 264 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | | |
| Maksājumi gadā kopā | 9 264 | |
| Saistības gadā kopā | 9 428 | |
| Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas grupa

Apraksts

Maksājumi

Pārvaldības veids

I, II un IV–IX iedaļa. III iedaļā visu sadaļu 1. nodaļa un 14., 24.–27. un 29. sadaļa

Administratīvie un citi izdevumi

Eiropas Parlaments

1 509

Centralizēta tieša

Eiropadome un Padome

620

Centralizēta tieša

Komisija

6 407

Centralizēta tieša

Eiropas Savienības Tiesa

323

Centralizēta tieša

Revīzijas palāta

182

Centralizēta tieša

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

121

Centralizēta tieša

Reģionu komiteja

89

Centralizēta tieša

Eiropas Ombuds

8

Centralizēta tieša

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

5

Centralizēta tieša

Administratīvie izdevumi kopā

9 264

Pamatdarbības izdevumi kopā

Maksājumi gadā kopā

9 264

Saistības gadā kopā

9 428

Avots: Eiropas Savienības 2010. gada pārskati.

| 7.2. | Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai. Šajos izdevumos ietilpst šādas vispārējā budžeta sadaļas: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”. |
| --- | --- |

7.2.

Šajā nodaļā ir aplūkoti arī tie izdevumi, kas vispārējā budžetā apzīmēti kā darbības izdevumi, lai gan tie izlietoti galvenokārt Komisijas administrācijas finansēšanai, nevis politikas jomu īstenošanai. Šajos izdevumos ietilpst šādas vispārējā budžeta sadaļas: 14. sadaļa “Nodokļu politika un muitas savienība”, 24. sadaļa “Krāpšanas apkarošana”, 25. sadaļa “Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas”, 26. sadaļa “Komisijas administrācija”, 27. sadaļa “Budžets” un 29. sadaļa “Statistika”.

| 7.3. | Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un izpildaģentūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju. |
| --- | --- |

7.3.

Palāta sagatavo atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un izpildaģentūrām, kā arī par Eiropas skolām (1). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju.

Politikas grupas īpašās iezīmes

| 7.4. | Administratīvie un citi izdevumi galvenokārt ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, piemaksas un pensijas), kuri veido 63 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju. |
| --- | --- |

7.4.

Administratīvie un citi izdevumi galvenokārt ietver izdevumus par cilvēkresursiem (algas, piemaksas un pensijas), kuri veido 63 % no kopējiem administratīvajiem un citiem izdevumiem, un izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, komunikācijas līdzekļiem un informācijas tehnoloģiju.

| 7.5. | Šajā politikas grupā galvenie riski ir iepirkuma noteikumu neievērošana, līgumu neizpilde, darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un piemaksu nepareiza aprēķināšana. |
| --- | --- |

7.5.

Šajā politikas grupā galvenie riski ir iepirkuma noteikumu neievērošana, līgumu neizpilde, darbā pieņemšanas procedūru neievērošana, kā arī algu un piemaksu nepareiza aprēķināšana.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7.6. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:






  — | revīzijā pārbaudīja 58 maksājumu paraugu, kurā bija 4 avansa maksājumi un 54 galīgie maksājumi, |
| --- | --- | --- |

7.6.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode aprakstīta
  1.1. pielikuma 2. daļā
  . Administratīvo un citu izdevumu revīzijā īpaši jānorāda uz šādiem jautājumiem:

—

revīzijā pārbaudīja 58 maksājumu paraugu, kurā bija 4 avansa maksājumi un 54 galīgie maksājumi,

| — | sistēmu novērtējums aptvēra katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām, |
| --- | --- |

—

sistēmu novērtējums aptvēra katras iestādes un struktūras izmantoto pārraudzības un kontroles sistēmu (2) atbilstību Finanšu regulas prasībām,

| — | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu gada darbības pārskatus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaude ietvēra to četru Komisijas ģenerāldirektorātu un dienestu gada darbības pārskatus, kuri galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem.

| 7.7. | Visās iestādēs un struktūrās Palāta izvēlējās revīzijai šādas tēmas:






  a) | pamatalgu aprēķināšana un izmaksa, piemaksas, pensijas un komandējuma izdevumi; |
| --- | --- | --- |

7.7.

Visās iestādēs un struktūrās Palāta izvēlējās revīzijai šādas tēmas:

a)

pamatalgu aprēķināšana un izmaksa, piemaksas, pensijas un komandējuma izdevumi;

| b) | pastāvīgo darbinieku, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras; |
| --- | --- |

b)

pastāvīgo darbinieku, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras;

| c) | iepirkuma līgumi. |
| --- | --- |

c)

iepirkuma līgumi.

| 7.8. | Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (3), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu likumīgu un pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (sk. 7.24. punktu). |
| --- | --- |

7.8.

Revīzijas palātu revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (3), kura ir sagatavojusi revīzijas ziņojumu attiecībā uz finanšu pārskatiem par finanšu gadu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim un ticamības ziņojumu par Palātas resursu likumīgu un pareizu izmantošanu un īstenotajām kontroles procedūrām no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (sk. 7.24. punktu).

DARĪJUMU PAREIZĪBA

| 7.9. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 7 % no revidētajiem 58 darījumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,4 %. |
| --- | --- |

7.9.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 7 % no revidētajiem 58 darījumiem ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,4 %.

SISTĒMU EFEKTIVITĀTE

| 7.10. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas (4) efektīvi nodrošināja darījumu pareizību saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem (sk. 7.6. punktu). |
| --- | --- |

7.10.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  7.2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas (4) efektīvi nodrošināja darījumu pareizību saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem (sk. 7.6. punktu).

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU TICAMĪBA

| 7.11. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.11.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  7.3. pielikumā
  .

APSVĒRUMI PAR IESTĀDĒM UN STRUKTŪRĀM

| 7.12. | Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 7.9. un 7.10. punktā pausto novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā. |
| --- | --- |

7.12.

Turpmāk izklāstītie īpašie apsvērumi attiecas uz konkrētām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un neskar 7.9. un 7.10. punktā pausto novērtējumu. Lai gan attiecībā pret administratīvajiem izdevumiem kopumā tie nav būtiski, tie ir nozīmīgi katras konkrētās iestādes vai struktūras kontekstā.

Parlaments

Apmeklētāju grupu uzņemšanai paredzētā finansiālā atbalsta sistēma

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.13. | Apmeklētāju grupu uzņemšanas noteikumos, kurus pieņēma 2002. gada 16. decembrī, ir paredzēts finansiāls atbalsts apmeklētāju ceļa izdevumu segšanai. Tā apmēru aprēķina, ņemot vērā apmeklētāju skaitu un turp un atpakaļ brauciena vidējo attālumu, un novērtē pēc standarta izmaksām, kādas rastos, individuāli ceļojot privātā automašīnā. Tās nedrīkst pārsniegt faktiskos ceļojuma izdevumus. Saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām grupām neprasa uzrādīt apliecinājumu par faktiski veiktajām izmaksām, tāpēc pastāv pārmaksāšanas risks, jo vairākums grupu izmanto lētāko sabiedrisko transportu, nevis individuālos transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

7.13.

Apmeklētāju grupu uzņemšanas noteikumos, kurus pieņēma 2002. gada 16. decembrī, ir paredzēts finansiāls atbalsts apmeklētāju ceļa izdevumu segšanai. Tā apmēru aprēķina, ņemot vērā apmeklētāju skaitu un turp un atpakaļ brauciena vidējo attālumu, un novērtē pēc standarta izmaksām, kādas rastos, individuāli ceļojot privātā automašīnā. Tās nedrīkst pārsniegt faktiskos ceļojuma izdevumus. Saskaņā ar spēkā esošajām procedūrām grupām neprasa uzrādīt apliecinājumu par faktiski veiktajām izmaksām, tāpēc pastāv pārmaksāšanas risks, jo vairākums grupu izmanto lētāko sabiedrisko transportu, nevis individuālos transportlīdzekļus.

| 7.13. | Faktisko ceļa izdevumu pārbaude būtu sarežģīta un laikietilpīga un attiecīgajā nodaļā būtu nepieciešams ievērojams skaits papildu darbinieku, tādēļ Parlaments uzskata, ka tas ir nesamērīgi salīdzinājumā ar iespējamo pārmaksas risku. Turklāt, pirms saņemt kādu pabalstu, grupu vadītājiem ir jāparaksta apliecinājums par to, ka “Eiropas Parlamenta izmaksātais pabalsts nepārsniedz faktiskos ceļa izdevumus, no kuriem ir atņemts jebkāds cits saņemtais atbalsts” un ka viņi apņemas paziņot par jebkādu šādu atbalstu.

  Parlaments izpētīs, kāda veida pārbaudes varētu būt vispiemērotākās. Tām vajadzētu būt pietiekami pārliecinošām un nebūtu jārada pārmērīgs administratīvais slogs. Parlaments arī apsvērs, vai ir jānosaka pienākums grupu vadītājiem saglabāt noteiktu laika periodu ceļojuma izdevumus apliecinošus dokumentus. |
| --- | --- |

7.13.

Parlaments izpētīs, kāda veida pārbaudes varētu būt vispiemērotākās. Tām vajadzētu būt pietiekami pārliecinošām un nebūtu jārada pārmērīgs administratīvais slogs. Parlaments arī apsvērs, vai ir jānosaka pienākums grupu vadītājiem saglabāt noteiktu laika periodu ceļojuma izdevumus apliecinošus dokumentus.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.14. | Turklāt pieņemtā prakse izmaksāt kompensāciju norādītajam grupas vadītājam skaidrā naudā, nevis ar bankas pārskaitījumu ierobežo iespēju piemērot šiem darījumiem iekšējās kontroles procedūras. Revīzijai atlasītajā sešu darījumu paraugā četros gadījumos skaidrā naudā izmaksāja kopā EUR 55 236, un skaidras naudas darījumi veido 78 % no visiem maksājumiem apmeklētāju grupām 2010. gadā. |
| --- | --- |

7.14.

Turklāt pieņemtā prakse izmaksāt kompensāciju norādītajam grupas vadītājam skaidrā naudā, nevis ar bankas pārskaitījumu ierobežo iespēju piemērot šiem darījumiem iekšējās kontroles procedūras. Revīzijai atlasītajā sešu darījumu paraugā četros gadījumos skaidrā naudā izmaksāja kopā EUR 55 236, un skaidras naudas darījumi veido 78 % no visiem maksājumiem apmeklētāju grupām 2010. gadā.

| 7.14. | Lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā 2011. gada 10. maija rezolūcijā Parlaments pauda vēlmi “veikt izpēti par to, vai oficiālu apmeklētāju grupu ceļa izdevumu kompensēšanai ir piemērota vienotas likmes sistēma”. Šā pētījuma gaitā būs iespēja novērtēt jauno sistēmu, ar kuru saskaņā ceļa izdevumi tiktu sadalīti ceļošanas izdevumos, ņemot vērā brauciena garumu, un uzturēšanās izdevumos, kas aprēķināti, pamatojoties uz apmeklētāju skaitu un vienam apmeklētājam maksimāli paredzēto summu par vienu uzturēšanās nakti. Tiks novērtēts arī tas, vai ceļojuma izdevumu pabalstus izmaksā, regulāri izmantojot bankas pārskaitījumus. |
| --- | --- |

7.14.

Līgumdarbinieku nodarbināšana

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.15. | Pārbaudot līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras, izrādījās, ka četros no pieciem revidētajiem gadījumiem nebija dokumentāru pierādījumu par pieteikumu izskatīšanu, interviju norisi un lēmumiem attiecībā uz konkrēto darbinieku izraudzīšanos. Saskaņā ar labāko praksi iekšējās kontroles vajadzībām ir jānodrošina pilna dokumentācija. |
| --- | --- |

7.15.

Pārbaudot līgumdarbinieku darbā pieņemšanas procedūras, izrādījās, ka četros no pieciem revidētajiem gadījumiem nebija dokumentāru pierādījumu par pieteikumu izskatīšanu, interviju norisi un lēmumiem attiecībā uz konkrēto darbinieku izraudzīšanos. Saskaņā ar labāko praksi iekšējās kontroles vajadzībām ir jānodrošina pilna dokumentācija.

| 7.15. | Lai izraudzītos līgumdarbiniekus, saskaņā ar piemērojamiem iekšējiem noteikumiem nav nepieciešams ne protokolēt darba intervijas, ne oficiāli norādīt iemeslus, uz kuriem pamatojoties ir izraudzīti šie darbinieki, jo viņi ir izturējuši konkursu un iekļauti EPSO “CAST” datubāzē. Tādēļ personāla lietās nav oficiālu dokumentu, kas apliecina šādas procedūras. |
| --- | --- |

7.15.

Iepirkums

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.16. | Piecās no 20 revidētajām iepirkuma procedūrām Palāta atklāja kļūdas un neatbilstības piešķiršanas kritēriju definīcijās un piemērošanā, kā arī konkursa dokumentu analīzē. Minētajās procedūrās bija vērojami trūkumi arī līguma noteikumu formulējumos, kredītrīkotāju un vērtēšanas komisijas darbībā un oficiālajos paziņojumos konkursa dalībniekiem par konkursa rezultātiem. Tādi paši, tikai mazāk nozīmīgi trūkumi tika konstatēti deviņos citos gadījumos. |
| --- | --- |

7.16.

Piecās no 20 revidētajām iepirkuma procedūrām Palāta atklāja kļūdas un neatbilstības piešķiršanas kritēriju definīcijās un piemērošanā, kā arī konkursa dokumentu analīzē. Minētajās procedūrās bija vērojami trūkumi arī līguma noteikumu formulējumos, kredītrīkotāju un vērtēšanas komisijas darbībā un oficiālajos paziņojumos konkursa dalībniekiem par konkursa rezultātiem. Tādi paši, tikai mazāk nozīmīgi trūkumi tika konstatēti deviņos citos gadījumos.

| 7.16. | Katra minētā gadījuma analīzes rezultāti pierāda, ka neviens no iespējamiem riskiem nav materializējies un ka piemērojamo noteikumu sarežģītība rada atšķirīgu interpretāciju, jo īpaši attiecībā uz novērtējumiem pēc konkursa procedūru pabeigšanas, uz kuriem balstās Revīzijas palātas secinājumi.

  Turklāt ir īstenoti dažādi pasākumi, lai uzlabotu iepirkuma procedūru organizāciju. Papildus resursu direktorātu izveidei atbalstu ir guvuši arī Iepirkuma foruma ierosinātie iepirkumu procedūru uzlabošanas pasākumi, un Iepirkumu forumam ir jāsagatavo īpaša apmācību programma konkursa dokumentu izstrādātājiem un novērtēšanas komisiju locekļiem. |
| --- | --- |

7.16.

Turklāt ir īstenoti dažādi pasākumi, lai uzlabotu iepirkuma procedūru organizāciju. Papildus resursu direktorātu izveidei atbalstu ir guvuši arī Iepirkuma foruma ierosinātie iepirkumu procedūru uzlabošanas pasākumi, un Iepirkumu forumam ir jāsagatavo īpaša apmācību programma konkursa dokumentu izstrādātājiem un novērtēšanas komisiju locekļiem.

Politisko grupu uzbūve un darbība

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.17. | Parlamenta Prezidija 2003. gada 30. jūnijā pieņemtajos noteikumos par politisko grupu budžeta izlietojumu 2.1.1. un 2.5.3. punktā ir noteikts, ka tajos gados, kad notiek Eiropas Parlamenta vēlēšanas (kā tas bija 2009. gadā), ir divi nodalīti budžeta un finansēšanas periodi. Saskaņā ar šo noteikumu 2.1.6. punktu finanšu gada laikā neizmantotās apropriācijas, kas pārsniedz 50 % no summas, kura saņemta no Parlamenta budžeta katram periodam, ir jāatmaksā Parlamentam. Šo noteikumu nepiemēroja, un EUR 2 355 955 būtu bijis jāatskaita no apropriācijām, kuras Parlaments piešķīra politiskajām grupām 2010. gadā. |
| --- | --- |

7.17.

Parlamenta Prezidija 2003. gada 30. jūnijā pieņemtajos noteikumos par politisko grupu budžeta izlietojumu 2.1.1. un 2.5.3. punktā ir noteikts, ka tajos gados, kad notiek Eiropas Parlamenta vēlēšanas (kā tas bija 2009. gadā), ir divi nodalīti budžeta un finansēšanas periodi. Saskaņā ar šo noteikumu 2.1.6. punktu finanšu gada laikā neizmantotās apropriācijas, kas pārsniedz 50 % no summas, kura saņemta no Parlamenta budžeta katram periodam, ir jāatmaksā Parlamentam. Šo noteikumu nepiemēroja, un EUR 2 355 955 būtu bijis jāatskaita no apropriācijām, kuras Parlaments piešķīra politiskajām grupām 2010. gadā.

| 7.17. | Vēlēšanu gada dalījums divos periodos, kā paredzēts noteikumu par budžeta 400. posteni 2.1.1. pantā, ir īpatnība, kas ļauj ņemt vērā politisko grupu īpašās vajadzības šāda gada laikā. Noteikumos par budžeta 400. posteni šī īpatnība ir iekļauta, lai varētu ņemt vērā politisko grupu darbības iespējamo izbeigšanos pēc vēlēšanām, kad gada vidū nākas slēgt pārskatus. Ja politiskās grupas turpina darbību pēc vēlēšanām, tad šīm politiskajām grupām piešķirtās apropriācijas pārskata atbilstīgi to deputātu skaitam, kuri pēc vēlēšanām ir attiecīgās grupas locekļi. Noteikumos ir uzsvērts, ka apropriācijām jābūt ikgadējām; tajos ir paredzēts, ka “apropriācijas, kas nav izmantotas finanšu gada laikā, var pārvietot uz nākamo gadu ne vairāk kā 50 % apmērā no summas, kas saņemta Eiropas Parlamenta budžeta ikgadējo apropriāciju veidā”.

  Lai saglabātu šādu nepārtrauktību, noteikumu būtību un konsekventu praksi, būtu jāapsver, vai attiecībā uz grupām, kas turpina darbību pēc vēlēšanām, divās daļās dalīts finanšu gads būtu uzskatāms par vienu finanšu gadu, un vai, pamatojoties uz šādu risinājumu, būtu jāturpina piemērot noteikumi par apropriāciju pārvietošanu. Lai novērstu neskaidrības, uz kurām norāda Revīzijas palāta, attiecībā uz nākamo vēlēšanu gadu savlaicīgi tiks piedāvāts pienācīgs šā noteikuma skaidrojums. |
| --- | --- |

7.17.

Lai saglabātu šādu nepārtrauktību, noteikumu būtību un konsekventu praksi, būtu jāapsver, vai attiecībā uz grupām, kas turpina darbību pēc vēlēšanām, divās daļās dalīts finanšu gads būtu uzskatāms par vienu finanšu gadu, un vai, pamatojoties uz šādu risinājumu, būtu jāturpina piemērot noteikumi par apropriāciju pārvietošanu. Lai novērstu neskaidrības, uz kurām norāda Revīzijas palāta, attiecībā uz nākamo vēlēšanu gadu savlaicīgi tiks piedāvāts pienācīgs šā noteikuma skaidrojums.

Ex ante pārbaudes

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

| 7.18. | Finanšu regulas īstenošanas kārtības 47. pantā ir noteikts, ka ikvienai budžeta izpildes darbībai jāizdara iepriekšēja pārbaude. Attiecībā uz maksājumiem apmeklētāju grupām (sk. 7.13. un 7.14. punktu), iepirkuma procedūrām (sk. 7.16. punktu) un maksājumiem saskaņā ar noteikumiem par politisko grupu budžeta izlietojumu (sk. 7.17. punktu), programma, kas paredzēta ex ante pārbaužu veikšanai, neietver pārbaudes, kuras izstrādātas atkarībā no pārbaudāmo darbību īpatnībām un riska veida. Darbā pieņemšanas procedūrām (sk. 7.15. punktu) piemēro īpašas pārbaudes, taču tās neattiecas uz atlases posmu. Tādējādi ex ante pārbaužu efektivitāte ir ierobežota. |
| --- | --- |

7.18.

Finanšu regulas īstenošanas kārtības 47. pantā ir noteikts, ka ikvienai budžeta izpildes darbībai jāizdara iepriekšēja pārbaude. Attiecībā uz maksājumiem apmeklētāju grupām (sk. 7.13. un 7.14. punktu), iepirkuma procedūrām (sk. 7.16. punktu) un maksājumiem saskaņā ar noteikumiem par politisko grupu budžeta izlietojumu (sk. 7.17. punktu), programma, kas paredzēta ex ante pārbaužu veikšanai, neietver pārbaudes, kuras izstrādātas atkarībā no pārbaudāmo darbību īpatnībām un riska veida. Darbā pieņemšanas procedūrām (sk. 7.15. punktu) piemēro īpašas pārbaudes, taču tās neattiecas uz atlases posmu. Tādējādi ex ante pārbaužu efektivitāte ir ierobežota.

| 7.18. | Ex-ante verifikācija tiks pielāgota, lai nodrošinātu sistemātisku to īpašo noteikumu kontroli, kurus piemēro Revīzijas palātas minētajām dažādajām darbībām, un lai iekļautu pārbaudes, kas būtu pielāgotas pārbaudīto darbību būtībai un riska profilam.

  Ņemot vērā īpašos politisko grupu finansēšanas noteikumus, izvērstas pārbaudes ir lietderīgi veikt tikai pēc finanšu gada noslēguma, proti, nākamajā gadā, pamatojoties uz politisko grupu finanšu pārskatiem. Šā iemesla dēļ ex-post pārbaude (par 2008. finanšu gadu) tika veikta 2009. gadā un vēl viena ex-post pārbaude (par 2010. finanšu gadu) ir iekļauta dienesta darba plānā 2011. gadam. |
| --- | --- |

7.18.

Ņemot vērā īpašos politisko grupu finansēšanas noteikumus, izvērstas pārbaudes ir lietderīgi veikt tikai pēc finanšu gada noslēguma, proti, nākamajā gadā, pamatojoties uz politisko grupu finanšu pārskatiem. Šā iemesla dēļ ex-post pārbaude (par 2008. finanšu gadu) tika veikta 2009. gadā un vēl viena ex-post pārbaude (par 2010. finanšu gadu) ir iekļauta dienesta darba plānā 2011. gadam.

Eiropadome un Padome

Residence Palace ēkas projekta finansēšana

PADOMES ATBILDES

| 7.19. | Saskaņā ar konvenciju, kas 2008. gadā parakstīta ar Beļģijas valsti par Residence Palace ēkas būvniecību Briselē, darbus plānots pabeigt 2013. gadā; projekta aplēstās kopējās izmaksas ir 310 miljoni EUR (cenu aplēses 2013. gadam), un ir iespējams veikt avansa maksājumus. No 2008. līdz 2010. gadam Padome avansā samaksāja kopumā 235 miljonus EUR, no tiem 30 miljoni EUR bija iekļauti Padomes sākotnējā budžeta tajā pozīcijā, kura paredzēta ēku iegādei. Pārējo finansējumu – 205 miljonus EUR (jeb 87 % no kopējās summas, kas samaksāta avansā) – veidoja no 2007. līdz 2010. gadam katra gada beigās veikti budžeta pārvietojumi (galvenokārt no mutiskajai tulkošanai un delegāciju ceļa izdevumiem paredzētajām budžeta pozīcijām). |
| --- | --- |

7.19.

Saskaņā ar konvenciju, kas 2008. gadā parakstīta ar Beļģijas valsti par Residence Palace ēkas būvniecību Briselē, darbus plānots pabeigt 2013. gadā; projekta aplēstās kopējās izmaksas ir 310 miljoni EUR (cenu aplēses 2013. gadam), un ir iespējams veikt avansa maksājumus. No 2008. līdz 2010. gadam Padome avansā samaksāja kopumā 235 miljonus EUR, no tiem 30 miljoni EUR bija iekļauti Padomes sākotnējā budžeta tajā pozīcijā, kura paredzēta ēku iegādei. Pārējo finansējumu – 205 miljonus EUR (jeb 87 % no kopējās summas, kas samaksāta avansā) – veidoja no 2007. līdz 2010. gadam katra gada beigās veikti budžeta pārvietojumi (galvenokārt no mutiskajai tulkošanai un delegāciju ceļa izdevumiem paredzētajām budžeta pozīcijām).

| 7.19 | Par apropriācijām, kas kļuva pieejamas budžeta pārvietojumu rezultātā, budžeta lēmējinstitūcija tika informēta atbilstīgi Finanšu regulas 22. pantā un 24. pantā noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

7.19

PADOMES ATBILDES

| 7.20. | Šo budžeta pozīciju regulārais nepilnīgais izlietojums 2008.–2010. gada posmā un pārnesto summu lielums attiecībā pret veikto avansa maksājumu kopsummu neatbilst budžeta precizitātes principam. Turklāt 235 miljonu EUR izmaksāšana pirmajos trijos gados saskaņā ar konvenciju, kuras kopējā summa ir 310 miljoni, neatbilst maksājumu veikšanai atkarībā no paveiktā darba virzības. |
| --- | --- |

7.20.

Šo budžeta pozīciju regulārais nepilnīgais izlietojums 2008.–2010. gada posmā un pārnesto summu lielums attiecībā pret veikto avansa maksājumu kopsummu neatbilst budžeta precizitātes principam. Turklāt 235 miljonu EUR izmaksāšana pirmajos trijos gados saskaņā ar konvenciju, kuras kopējā summa ir 310 miljoni, neatbilst maksājumu veikšanai atkarībā no paveiktā darba virzības.

| 7.20 | Padomes Ģenerālsekretariāts piekrīt Revīzijas palātas analīzei par to, ka summām, kas paredzētas ar mutisko tulkošanu un delegāciju ceļa izdevumiem saistītajās budžeta pozīcijās, būtu vairāk jāatbilst reālajam izlietojumam. Šajā sakarā 2012. gada budžeta projektā ievērojami ir samazinātas minētajām pozīcijām paredzētās summas. Turklāt ir arī samazināta summa, kas 2012. gada budžetā paredzēta avansa maksājumiem par Residence Palace ēku. |
| --- | --- |

7.20

Komisija

Iepirkums

KOMISIJAS ATBILDES

| 7.21. | Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX) 2008. gadā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par apsardzes pakalpojumiem; atlasīto pretendentu saraksts bija spēkā līdz 2011. gada aprīlim, taču ģenerāldirektorāta izmantotie atlases kritēriji nebija pietiekami precīzi, lai nodrošinātu objektīvu un atbilstošu uzņēmumu atlasi. Piemēram, netika definēta gada apgrozījuma zemākā robeža vai minimālais darbinieku skaits, kas vajadzīgs, lai atlasītu pieteikuma iesniedzēju un iekļautu to sarakstā. Turklāt uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nebija atspoguļots atšķirīgais drošības līmenis dažādās pasaules daļās, uz kurām attiecās šis uzaicinājums (Ziemeļamerika un Dienvidamerika, lielākā daļa Āfrikas, Āzijas, Centrāleiropas un Austrumeiropas, kā arī Okeānijas valstu). |
| --- | --- |

7.21.

Ārējo attiecību ģenerāldirektorāts (ĢD RELEX) 2008. gadā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par apsardzes pakalpojumiem; atlasīto pretendentu saraksts bija spēkā līdz 2011. gada aprīlim, taču ģenerāldirektorāta izmantotie atlases kritēriji nebija pietiekami precīzi, lai nodrošinātu objektīvu un atbilstošu uzņēmumu atlasi. Piemēram, netika definēta gada apgrozījuma zemākā robeža vai minimālais darbinieku skaits, kas vajadzīgs, lai atlasītu pieteikuma iesniedzēju un iekļautu to sarakstā. Turklāt uzaicinājumā izteikt ieinteresētību nebija atspoguļots atšķirīgais drošības līmenis dažādās pasaules daļās, uz kurām attiecās šis uzaicinājums (Ziemeļamerika un Dienvidamerika, lielākā daļa Āfrikas, Āzijas, Centrāleiropas un Austrumeiropas, kā arī Okeānijas valstu).

| 7.21.–7.22. | Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) ir atbildīgs par delegāciju administratīvo izdevumu finanšu pārvaldību. Saskaņā ar Finanšu regulas 1. panta 2. punktu šīs regulas piemērošanas nolūkā tas ir dienests, ko uzskata par iestādi. Turklāt 147.a pantā paredzēts, ka uz EĀDD pilnībā attiecas procedūras par budžeta izpildes apstiprināšanu. |
| --- | --- |

7.21.–7.22.

| 7.22. | Trijās Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta pārziņā esošo delegāciju rīkotajās konkursa procedūrās Palāta atklāja neatbilstības un nepareizi interpretētu noteikumu piemērošanu: piedāvājumu atvēršanas komisija nebija ievērojusi prasību sagatavot atsevišķu ziņojumu, nebija pareizi piemēroti piešķiršanas kritēriji un vērtēšanas komisija nebija ievērojusi pienākumu sagatavot oficiālu novērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

7.22.

Trijās Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta pārziņā esošo delegāciju rīkotajās konkursa procedūrās Palāta atklāja neatbilstības un nepareizi interpretētu noteikumu piemērošanu: piedāvājumu atvēršanas komisija nebija ievērojusi prasību sagatavot atsevišķu ziņojumu, nebija pareizi piemēroti piešķiršanas kritēriji un vērtēšanas komisija nebija ievērojusi pienākumu sagatavot oficiālu novērtējuma ziņojumu.

Eiropas Savienības Tiesa

| 7.23. | Palāta šogad neformulē apsvērumus par Eiropas Savienības Tiesu. |
| --- | --- |

7.23.

Palāta šogad neformulē apsvērumus par Eiropas Savienības Tiesu.

Revīzijas palāta

| 7.24. | Ārējā revidenta ziņojumā (5) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus”. Ziņojums tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.24.

Ārējā revidenta ziņojumā (5) revidenti pauž uzskatu, ka “finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2010. gada 31. decembrī, kā arī par naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā, ievērojot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumus”. Ziņojums tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Komitejas locekļu ceļa izdevumu atmaksa

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.25. | Noteikumi par ceļa izdevumu atmaksu Komitejas locekļiem dod iespēju izvēlēties vai nu A variantu, kad atmaksu veic par faktiskajiem ceļa izdevumiem, pamatojoties uz apliecinošajiem dokumentiem, vai B variantu (to izmantoja, lai atlīdzinātu izdevumus par 60 % komandējumu, kuros locekļi devušies no 2010. gada janvāra līdz novembrim), kad atmaksā vienotas likmes piemaksu, ko aprēķina atkarībā no attāluma kilometros. Saskaņā ar B variantu, ja sanāksme notiek Briselē, kompensācija nedrīkst pārsniegt standarta cenu par pirmās klases vilciena vai biznesa klases lidmašīnas biļeti, kas noteikta atbilstoši A variantam. |
| --- | --- |

7.25.

Noteikumi par ceļa izdevumu atmaksu Komitejas locekļiem dod iespēju izvēlēties vai nu A variantu, kad atmaksu veic par faktiskajiem ceļa izdevumiem, pamatojoties uz apliecinošajiem dokumentiem, vai B variantu (to izmantoja, lai atlīdzinātu izdevumus par 60 % komandējumu, kuros locekļi devušies no 2010. gada janvāra līdz novembrim), kad atmaksā vienotas likmes piemaksu, ko aprēķina atkarībā no attāluma kilometros. Saskaņā ar B variantu, ja sanāksme notiek Briselē, kompensācija nedrīkst pārsniegt standarta cenu par pirmās klases vilciena vai biznesa klases lidmašīnas biļeti, kas noteikta atbilstoši A variantam.

| 7.25. | Saskaņā ar noteikumiem un definīciju B variantu var piemērot vienīgi tad, ja summa nepārsniedz atbilstīgi A variantam aprēķinātos izdevumus. Attiecībā uz Revīzijas palātas minētajām valstīm ir pārbaudītas visas IATA pilnas biznesa klases biļešu cenas, un tās visas pārsniedz B varianta vienotas likmes atlīdzinājumu – dažos gadījumos pat par ievērojamu summu. |
| --- | --- |

7.25.

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.26. | Vienotas likmes piemaksa, ko izmaksā saskaņā ar B variantu, parasti ir augstāka nekā faktiskā cena par otrās klases vilciena vai lidmašīnas biļeti ekonomiskajā klasē, kuru parasti iegādājas kompensācijas saņēmēji. Tādējādi kompensējot izdevumus saskaņā ar B variantu, izmaksas pārsniedz faktiskos ceļa izdevumus. Lai gan šāda prakse ir likumīga un pareiza, tā atšķiras no citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru prakses, proti, atmaksāt ceļa izdevumus, pamatojoties uz faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

7.26.

Vienotas likmes piemaksa, ko izmaksā saskaņā ar B variantu, parasti ir augstāka nekā faktiskā cena par otrās klases vilciena vai lidmašīnas biļeti ekonomiskajā klasē, kuru parasti iegādājas kompensācijas saņēmēji. Tādējādi kompensējot izdevumus saskaņā ar B variantu, izmaksas pārsniedz faktiskos ceļa izdevumus. Lai gan šāda prakse ir likumīga un pareiza, tā atšķiras no citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūru prakses, proti, atmaksāt ceļa izdevumus, pamatojoties uz faktiskajiem izdevumiem.

| 7.26. | Saskaņā ar Komitejā iepriekš notikušajām apspriedēm un atbilstīgi nesen Eiropas Parlamentā veiktajai reformai EESK Birojs 2011. gada 3. maija sēdē apstiprināja, ka EESK locekļu finanšu noteikumus pārskatīs, ņemot vērā šādus principus:






  — | locekļu cieņas ievērošana, locekļu savstarpējā līdztiesība, pārredzamība un finanšu ilgtspēja, |
| --- | --- | --- |

7.26.

—

locekļu cieņas ievērošana, locekļu savstarpējā līdztiesība, pārredzamība un finanšu ilgtspēja,

| — | ceļa izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties tikai uz faktiskajām izmaksām; transporta risinājumiem jābūt tādiem, kas par pieņemamu cenu nodrošina pietiekamu elastību un komfortu, |
| --- | --- |

—

ceļa izdevumu atlīdzināšana, pamatojoties tikai uz faktiskajām izmaksām; transporta risinājumiem jābūt tādiem, kas par pieņemamu cenu nodrošina pietiekamu elastību un komfortu,

| — | dienas naudas un ceļa dienas naudas apmēra pielīdzināšana EP deputātu attiecīgo pabalstu apmēram, |
| --- | --- |

—

dienas naudas un ceļa dienas naudas apmēra pielīdzināšana EP deputātu attiecīgo pabalstu apmēram,

| — | pienācīga līmeņa dienas naudas maksājumi, lai kompensētu patērēto laiku un administratīvos izdevumus; tos aprēķina, saskaņojot ar EP un Padomi. |
| --- | --- |

—

pienācīga līmeņa dienas naudas maksājumi, lai kompensētu patērēto laiku un administratīvos izdevumus; tos aprēķina, saskaņojot ar EP un Padomi.

Iepirkums

EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.27. | Palāta revidēja septiņas iepirkuma procedūras, un vienā slēgtā procedūrā pretendentiem, kuri bija iesnieguši priekšlikumus divās atšķirīgās līguma daļās, nebija nodrošināta vienlīdzīga attieksme, kad tie iesniedza skaidrojumus par savu priekšlikumu. Divās sarunu procedūrās Palāta konstatēja kļūdas un neatbilstības konkursa specifikāciju tekstā un piešķiršanas kritēriju formulējumā, kontaktos ar pretendentu, priekšlikumu novērtēšanā un formalitātēs saistībā ar procedūras iznākumu. |
| --- | --- |

7.27.

Palāta revidēja septiņas iepirkuma procedūras, un vienā slēgtā procedūrā pretendentiem, kuri bija iesnieguši priekšlikumus divās atšķirīgās līguma daļās, nebija nodrošināta vienlīdzīga attieksme, kad tie iesniedza skaidrojumus par savu priekšlikumu. Divās sarunu procedūrās Palāta konstatēja kļūdas un neatbilstības konkursa specifikāciju tekstā un piešķiršanas kritēriju formulējumā, kontaktos ar pretendentu, priekšlikumu novērtēšanā un formalitātēs saistībā ar procedūras iznākumu.

| 7.27. | EESK ir rūpīgi iepazinusies ar Palātas apsvērumiem un pieņēmusi tos zināšanai; visiem tālākdeleģētajiem kredītrīkotājiem ir nosūtīts atgādinājums par svarīgiem elementiem, kas jāievēro iepirkuma procedūrā. Tiks pieliktas lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka izvērtēšanas komitejās ir iekļauti darbinieki ar pietiekamām zināšanām publiskā iepirkuma jomā. |
| --- | --- |

7.27.

Reģionu komiteja

Pastāvīgo darbinieku nodarbināšana

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.28. | Lai pieņemtu darbā ierēdni, paziņojumā par vakanci kā atbilstības kritērijs tika norādīts, ka kandidātiem, kas nav nodarbināti Komitejā, jābūt ierēdņiem vai jābūt iekļautiem Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) sekmīgo kandidātu rezerves sarakstā, kurš sagatavots pēc konkursa uz attiecīgās pakāpes ierēdņa amatu. Izraudzīto kandidātu pieņēma darbā, viņu pārceļot no citas iestādes. Šajā posmā nosūtošā iestāde kandidātu vēl nebija oficiāli iecēlusi par ierēdni uz pārbaudes laiku, un viņa personas lietā nebija apliecinošu dokumentu par to, ka pārcelšana ir oficiāli apstiprināta nosūtošās iestādes atbilstošajā hierarhijas līmenī. |
| --- | --- |

7.28.

Lai pieņemtu darbā ierēdni, paziņojumā par vakanci kā atbilstības kritērijs tika norādīts, ka kandidātiem, kas nav nodarbināti Komitejā, jābūt ierēdņiem vai jābūt iekļautiem Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) sekmīgo kandidātu rezerves sarakstā, kurš sagatavots pēc konkursa uz attiecīgās pakāpes ierēdņa amatu. Izraudzīto kandidātu pieņēma darbā, viņu pārceļot no citas iestādes. Šajā posmā nosūtošā iestāde kandidātu vēl nebija oficiāli iecēlusi par ierēdni uz pārbaudes laiku, un viņa personas lietā nebija apliecinošu dokumentu par to, ka pārcelšana ir oficiāli apstiprināta nosūtošās iestādes atbilstošajā hierarhijas līmenī.

| 7.28. | Reģionu komiteja ir uzlabojusi savu procedūru, nosakot, ka, pirms uz pārbaudes laiku tiek iecelts no citas iestādes pārcelts ierēdnis, viņam vai viņai jābūt oficiāli ieceltam(-ai) par ierēdni uz pārbaudes laiku attiecīgajā iestādē un jābūt oficiāli pārceltam(-ai) uz Reģionu komiteju. Attiecībā uz konkrēto gadījumu pa šo laiku no Tiesas ir saņemti oficiāli iecelšanas un pārcelšanas lēmumi, kas iekļauti ierēdņa personiskajā lietā. |
| --- | --- |

7.28.

Iepirkums

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.29. | Palāta konstatēja, ka no četrām sarunu procedūrām, kas tika rīkotas saskaņā ar Īstenošanas kārtības 129. pantu, kurā noteikts, ka sarunu procedūru var rīkot, ja līguma summa nepārsniedz EUR 60 000 vai ir vienāda ar to, divās kredītrīkotāji nesagatavoja oficiālas līguma summas aplēses, lai pamatotu sarunu procedūras izvēli. |
| --- | --- |

7.29.

Palāta konstatēja, ka no četrām sarunu procedūrām, kas tika rīkotas saskaņā ar Īstenošanas kārtības 129. pantu, kurā noteikts, ka sarunu procedūru var rīkot, ja līguma summa nepārsniedz EUR 60 000 vai ir vienāda ar to, divās kredītrīkotāji nesagatavoja oficiālas līguma summas aplēses, lai pamatotu sarunu procedūras izvēli.

| 7.29. | Minētie divi neliela apmēra līgumi, kuriem piemēroja sarunu procedūru, attiecas uz pakalpojumu sniegšanu saistībā ar mutisko tulkošanu politiskiem semināriem ārpus Briseles. Lai gan dokumentā nav iekļautas oficiālas līguma summas aplēses, tās bija veiktas, ņemot vērā pieredzi ar citiem līdzīgiem pakalpojumu iepirkumiem Eiropas Savienībā. Lai vēl vairāk uzlabotu līguma summas aplēšu pārraudzības un kontroles sistēmu un nodrošinātu dienestu vienotu pieeju, Reģionu komiteja izstrādās un ieviesīs standarta veidlapu aplēšu dokumentēšanai. |
| --- | --- |

7.29.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

| 7.30. | Abās minētajās procedūrās netika pareizi piemēroti noteikumi par piešķiršanas kritēriju piemērošanu, piedāvātās cenas izvērtēšanu, piedāvājumu konfidencialitāti un kontaktiem ar pretendentiem. |
| --- | --- |

7.30.

Abās minētajās procedūrās netika pareizi piemēroti noteikumi par piešķiršanas kritēriju piemērošanu, piedāvātās cenas izvērtēšanu, piedāvājumu konfidencialitāti un kontaktiem ar pretendentiem.

| 7.30. | Viena mutiskās tulkošanas līguma gadījumā pakalpojumam bija noteikta fiksēta cena, ko nebija iespējams mainīt. Semināra sagatavošanas gaitā tika ieviestas daudzas izmaiņas, un tas ietvēra plašu un sarežģītu valodu režīmu ar 10 valodām un 10 mutiskās tulkošanas kabīnēm. Lai nodrošinātu pakalpojuma sniegšanu, Reģionu komitejai nebija citas izvēles kā apstiprināt sākotnēji piedāvātās cenas nelielu paaugstinājumu. Tā kā tika pieredzētas grūtības, piemērojot piešķiršanas kritēriju par labāko cenas un vērtības attiecību, Reģionu komiteja izmainīs kritērijus un noteiks, ka turpmāk tādos semināros jāizmanto vienīgi piedāvājums ar zemāko cenu. Ņemot vērā Palātas apsvērumu par piedāvājumu konfidencialitāti, Reģionu komitejā uzlabota piedāvājumu saņemšanas pārraudzības un kontroles sistēma – izveidota funkcionāla e-pasta adrese ar ierobežotu pieeju. |
| --- | --- |

7.30.

Eiropas Ombuds

| 7.31. | Palāta šogad neformulē apsvērumus par Eiropas Ombudu. |
| --- | --- |

7.31.

Palāta šogad neformulē apsvērumus par Eiropas Ombudu.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Iekšējā konkursa rīkošana

| 7.32. | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs 2009. gadā rīkoja iekšēju konkursu četrās dažādās jomās (tieslietās ar pieredzi datu aizsardzībā, tehnoloģijā ar pieredzi datu aizsardzībā, personāla vadībā un sekretariātā). Lai gan Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja veicamās funkcijas var attaisnot iekšēja konkursa rīkošanu, tomēr šāda politika nedrīkst kļūt par normu. Labākā prakse ir izmantot Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) pakalpojumus, kurš regulāri organizē atklātus konkursus. |
| --- | --- |

7.32.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs 2009. gadā rīkoja iekšēju konkursu četrās dažādās jomās (tieslietās ar pieredzi datu aizsardzībā, tehnoloģijā ar pieredzi datu aizsardzībā, personāla vadībā un sekretariātā). Lai gan Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja veicamās funkcijas var attaisnot iekšēja konkursa rīkošanu, tomēr šāda politika nedrīkst kļūt par normu. Labākā prakse ir izmantot Eiropas Personāla atlases biroja (EPSO) pakalpojumus, kurš regulāri organizē atklātus konkursus.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

| 7.33. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu un citu struktūru administratīvo un citu izdevumu jomā maksājumos kopumā 2010. gada 31. decembrī slēgtajā gadā būtisku kļūdu nav (sk. 7.9. punktu). |
| --- | --- |

7.33.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka iestāžu un citu struktūru administratīvo un citu izdevumu jomā maksājumos kopumā 2010. gada 31. decembrī slēgtajā gadā būtisku kļūdu nav (sk. 7.9. punktu).

| 7.34. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas administratīvo un citu izdevumu jomā efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Apsvērumi, kas formulēti no 7.13. līdz 7.32. punktam, neskar šo novērtējumu. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz kļūdām un nepilnībām, kas konstatētas iepirkuma procedūru parauga pārbaudē (sk. 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. un 7.30. punktu), un uz atkārtotu dažu budžeta pozīciju nepilnīgu izlietojumu, kā rezultātā līdzekļi tiek pārvietoti, lai finansētu celtniecības projektus (sk. 7.19. un 7.20 punktu). |
| --- | --- |

7.34.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka pārraudzības un kontroles sistēmas administratīvo un citu izdevumu jomā efektīvi nodrošina ieņēmumu pareizību. Apsvērumi, kas formulēti no 7.13. līdz 7.32. punktam, neskar šo novērtējumu. Tomēr Palāta vērš uzmanību uz kļūdām un nepilnībām, kas konstatētas iepirkuma procedūru parauga pārbaudē (sk. 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. un 7.30. punktu), un uz atkārtotu dažu budžeta pozīciju nepilnīgu izlietojumu, kā rezultātā līdzekļi tiek pārvietoti, lai finansētu celtniecības projektus (sk. 7.19. un 7.20 punktu).

Ieteikumi

KOMISIJAS ATBILDES

| 7.35. | Saskaņā ar apsvērumiem, kas formulēti pēc personāla vadības un iepirkuma līgumu izvērtēšanas (sk. 7.12. punktu), Palāta iesaka:






  — | iestādēm un struktūrām attiecībā uz pieņemšanu darbā (sk. 7.15. un 7.28. punktu) nodrošināt pienācīgu dokumentāciju, lai pamatotu darbā pieņemšanas lēmumus un lai tiktu ievēroti paziņojumā par vakanci formulētie atbilstības kritēriji, |
| --- | --- | --- |

7.35.

Saskaņā ar apsvērumiem, kas formulēti pēc personāla vadības un iepirkuma līgumu izvērtēšanas (sk. 7.12. punktu), Palāta iesaka:

—

iestādēm un struktūrām attiecībā uz pieņemšanu darbā (sk. 7.15. un 7.28. punktu) nodrošināt pienācīgu dokumentāciju, lai pamatotu darbā pieņemšanas lēmumus un lai tiktu ievēroti paziņojumā par vakanci formulētie atbilstības kritēriji,

| — | attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. un 7.30. punktu) nodrošināt, lai to kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi. |
| --- | --- |

—

attiecīgajām iestādēm un struktūrām (sk. 7.16., 7.21., 7.22., 7.27., 7.29. un 7.30. punktu) nodrošināt, lai to kredītrīkotāju rīcībā būtu pienācīgi pārbaudes mehānismi un labāki norādījumi, kas ļautu uzlabot iepirkuma procedūru izstrādāšanu, koordinēšanu un izpildi.

| 7.35. | Skatīt Komisijas atbildi uz 7.21.–7.22. punktu. |
| --- | --- |

7.35.

KOMISIJAS ATBILDES

| 7.36. | Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  7.4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.36.

Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā attīstās 2009. gada pārskatā sniegto ieteikumu izpilde, ir izklāstīti
  7.4. pielikumā
  .

| 7.36. | Skatīt Komisijas atbildi uz 7.21.–7.22. punktu. |
| --- | --- |

7.36.

---

(1)  Palātas sagatavoto īpašo gada ziņojumu par Eiropas skolām iesniedz Eiropas Skolu valdei un kopiju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

(2)  Ex ante un ex post pārbaudes, iekšējā revīzija, ziņošana par izņēmumiem un iekšējās kontroles standarti.

(3)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, réviseur d'entreprises.

(4)  Sistēmas ņēma vērā kopumā visās 7.1. punktā minētajās iestādēs un struktūrās.

(5)  Sk. 7.8. punktā minēto revīzijas ziņojumu par finanšu pārskatiem.

7.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi saistībā ar darbiniekiem | Izdevumi par ēkām | Citi izdevumi | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 33 | 7 | 18 | 58 | 57 | 57 | 56 |
| avansi | 0 | 1 | 3 | 4 | 2 | 0 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 33 | 6 | 15 | 54 | 55 | 57 | 56 |
| PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos |
| Kļūdu nav | 94 % | (31) | 100 % | (7) | 89 % | (16) | 93 % | (54) | 93 % | 91 % | 95 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 6 % | (2) | 0 % | (0) | 11 % | (2) | 7 % | (4) | 7 % | 9 % | 5 % |
| Kļūdaino darījumu analīze |
| Analīze pēc izdevumu veida |
| Avansi | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 25 % | (1) | — | — | — |
| Starpposma/galīgie maksājumi | 100 % | (2) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 75 % | (3) | — | — | — |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 75 % | (3) | — | — | — |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas: | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | — | — | — |
| attiecināmības kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | — | — | — |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | — | — | — |
| precizitātes kļūdas | 100 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | — | — | — |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 0,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 0,0 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 1,1 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Izdevumi saistībā ar darbiniekiem

Izdevumi par ēkām

Citi izdevumi

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

33

7

18

58

57

57

56

avansi

0

1

3

4

2

0

0

starpposma/galīgie maksājumi

33

6

15

54

55

57

56

PĀRBAUŽU REZULTĀTI
   (1)
   (2)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos darījumos

Kļūdu nav

94 %

(31)

100 %

(7)

89 %

(16)

93 %

(54)

93 %

91 %

95 %

Viena vai vairākas kļūdas

6 %

(2)

0 %

(0)

11 %

(2)

7 %

(4)

7 %

9 %

5 %

Kļūdaino darījumu analīze

Analīze pēc izdevumu veida

Avansi

0 %

(0)

0 %

(0)

50 %

(1)

25 %

(1)

—

—

—

Starpposma/galīgie maksājumi

100 %

(2)

0 %

(0)

50 %

(1)

75 %

(3)

—

—

—

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

50 %

(1)

0 %

(0)

100 %

(2)

75 %

(3)

—

—

—

Skaitļos izsakāmas kļūdas:

50 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

—

—

—

attiecināmības kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

—

—

—

reālas pastāvēšanas kļūdas

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

—

—

—

precizitātes kļūdas

100 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

—

—

—

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

0,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

0,0 %

Augstākais kļūdu līmenis

1,1 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugus sadalīja mazākos segmentos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

7.2. PIELIKUMS

SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| efektīvas | efektīvas | efektīvas | efektīvas |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

efektīvas

efektīvas

efektīvas

efektīvas

7.3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora ģenerāldeklarācija (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| PMO | Bez atrunām | — | — | A | A |
| OIB | Bez atrunām | — | — | A | A |
| OIL | Bez atrunām | — | — | A | A |
| DIGIT | Bez atrunām | — | — | A | A |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora ģenerāldeklarācija (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

PMO

Bez atrunām

—

—

A

A

OIB

Bez atrunām

—

—

A

A

OIL

Bez atrunām

—

—

A

A

DIGIT

Bez atrunām

—

—

A

A

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

7.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Iestādes atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. g. | Parlaments


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | Parlaments ir ieviesis vairākus pasākumus riska mazināšanai: dažu pabalstu atbilstības pārbaude ļāva atgūt vairāk nekā EUR 70 000; automatizēta kontroles instrumenta ieviešana (“electronic fiche”) ļauj ik gadu pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus; pieņemot darbā vai darbiniekam mainot kategoriju, tiek pārbaudīts, vai ir pareizi noteiktas individuālās tiesības. | Parlaments turpinās cieši uzraudzīt šos jautājumus, jo īpaši ikgadējās verifikācijas efektivitāti. | Palāta ņem vērā Parlamenta veiktos pasākumus. |
| Komisija – ĢD RELEX



  Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | ĢD RELEX Komisijai norādīja, ka Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidošana dos iespēju atgādināt darbiniekiem, ka viņu personas lieta ir jāatjaunina attiecībā uz individuālajām tiesībām. Darbiniekus par to informēja. Tiks veiktas turpmākas pārbaudes, un būs nodrošināta saziņa starp nodaļām, kuras atbild par ex post pārbaudēm, un nodaļām, kuras atbildīgas par to, lai pārliecinātos, vai nesen izveidotā ACL programmatūra ļaus ekstrahēt statistiskus paraugus, kas vajadzīgi nodaļām, kuru pārziņā ir delegāciju darbinieki. | | Palāta ņem vērā Komisijas veiktos pasākumus. |
| Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs


  Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

  Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt. | Datu aizsardzības uzraudzītājs ir izlabojis kļūdas, uz kurām tika norādīts 2009. gada ticamības deklarācijā, un 2010. un 2011. gadā tas ir izveidojis mehānismus labākai pabalstu pārvaldībai (oficiāla iekšēja saziņa un saziņa ar Maksājumu biroju (PMO), kā arī ikgadējas personas anketas ieviešana (“information fiche”)). | Veidlapu, kas attiecas uz ģimenes pabalstu ģimenēm bez apgādājamiem bērniem, nosūta Atalgojuma un individuālo tiesību birojam (PMO) informācijas pārbaudei un atjaunināšanai. Viena kopija tiek glabāta personīgajā lietā. EDPS turpinās uzlabot šo pabalstu pārvaldību. | Palāta ņem vērā Datu aizsardzības uzraudzītāja veiktos pasākumus. |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Iestādes atbilde

Palātas analīze

2009. g.

Parlaments

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt Parlamentam ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Parlaments ir ieviesis vairākus pasākumus riska mazināšanai: dažu pabalstu atbilstības pārbaude ļāva atgūt vairāk nekā EUR 70 000; automatizēta kontroles instrumenta ieviešana (“electronic fiche”) ļauj ik gadu pārbaudīt darbinieku personas un administratīvos datus; pieņemot darbā vai darbiniekam mainot kategoriju, tiek pārbaudīts, vai ir pareizi noteiktas individuālās tiesības.

Parlaments turpinās cieši uzraudzīt šos jautājumus, jo īpaši ikgadējās verifikācijas efektivitāti.

Palāta ņem vērā Parlamenta veiktos pasākumus.

Komisija – ĢD RELEX

Sociālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Turklāt ĢD RELEX ir jāizveido sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

ĢD RELEX Komisijai norādīja, ka Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidošana dos iespēju atgādināt darbiniekiem, ka viņu personas lieta ir jāatjaunina attiecībā uz individuālajām tiesībām. Darbiniekus par to informēja. Tiks veiktas turpmākas pārbaudes, un būs nodrošināta saziņa starp nodaļām, kuras atbild par ex post pārbaudēm, un nodaļām, kuras atbildīgas par to, lai pārliecinātos, vai nesen izveidotā ACL programmatūra ļaus ekstrahēt statistiskus paraugus, kas vajadzīgi nodaļām, kuru pārziņā ir delegāciju darbinieki.

Palāta ņem vērā Komisijas veiktos pasākumus.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Sociālo pabalstu izmaksa darbiniekiem

Ir jāpieprasa, lai darbinieki regulāri iesniedz dokumentus, kas apliecina viņu personīgo situāciju. Šajā sakarā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam ir jāuzlabo sistēma, lai šos dokumentus varētu laikus uzraudzīt un pārbaudīt.

Datu aizsardzības uzraudzītājs ir izlabojis kļūdas, uz kurām tika norādīts 2009. gada ticamības deklarācijā, un 2010. un 2011. gadā tas ir izveidojis mehānismus labākai pabalstu pārvaldībai (oficiāla iekšēja saziņa un saziņa ar Maksājumu biroju (PMO), kā arī ikgadējas personas anketas ieviešana (“information fiche”)).

Veidlapu, kas attiecas uz ģimenes pabalstu ģimenēm bez apgādājamiem bērniem, nosūta Atalgojuma un individuālo tiesību birojam (PMO) informācijas pārbaudei un atjaunināšanai. Viena kopija tiek glabāta personīgajā lietā. EDPS turpinās uzlabot šo pabalstu pārvaldību.

Palāta ņem vērā Datu aizsardzības uzraudzītāja veiktos pasākumus.

---

8. NODAĻA

ES budžeta izpildes rezultāti

SATURS

Ievads

Komisijas darbības rezultātu pašnovērtējums

Ievads

Ģenerāldirektorātu pārskati par gada laikā sasniegto

Lauksaimniecība un lauku attīstība

Reģionālā politika

Pētniecība un inovācijas

Palātas apsvērumi par ģenerāldirektorātu pārskatiem

Cik atbilstīga ir informācija par darbības rezultātiem

Cik salīdzināma ir informācija par darbības rezultātiem

Cik ticama ir informācija par darbības rezultātiem

Palātas īpašie ziņojumi par darbības rezultātiem

Ievads

Palātas apsvērumi par koprezultāta sasniegšanas procesu

Stratēģiskā plānošana

Vajadzību noteikšana

Mērķu un pasākumu saistība

Atbilstoši, pietiekami un proporcionāli līdzekļi

Budžets un termiņi

Kontroles mehānismi un darbības rezultātu uzraudzīšana

Palātas apsvērumi par sasniegumiem un ziņošanu

Izvirzīto mērķu sasniegšana

Ziņošana par darbības rezultātiem

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Šajā nodaļā ir ietverti Palātas apsvērumi par Komisijas darbības rezultātu pašnovērtējumu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos (1), (2) ietverto informāciju un galvenie lietderības revīzijas secinājumi par iepriekšējo finanšu gadu saskaņā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem (3). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Šajā nodaļā ir ietverti Palātas apsvērumi par Komisijas darbības rezultātu pašnovērtējumu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos (1), (2) ietverto informāciju un galvenie lietderības revīzijas secinājumi par iepriekšējo finanšu gadu saskaņā ar Palātas īpašajiem ziņojumiem (3).

| 8.1. | Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas veikto revīziju par darbības rezultātiem laikā, kad pastiprināti jāapliecina pievienotā vērtība un ES izdevumu ietekme. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Darbības rezultātu novērtēšanai izmanto pareizas finanšu pārvaldības principus (ekonomiskums, produktivitāte un efektivitāte) (4). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publisko līdzekļu intervencē, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālu, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras kaut vai daļēji var saistīt ar ES veiktajiem pasākumiem). |
| --- | --- |

8.2.

Darbības rezultātu novērtēšanai izmanto pareizas finanšu pārvaldības principus (ekonomiskums, produktivitāte un efektivitāte) (4). Šis novērtējums ir ļoti svarīgs publisko līdzekļu intervencē, un tas attiecas uz ieguldījumiem (finanšu, cilvēkresursu, materiālu, organizatoriskajiem vai normatīvajiem līdzekļiem, kas nepieciešami programmas īstenošanai), koprezultātiem (programmas tūlītējā iedarbība uz tiešajiem adresātiem vai saņēmējiem) un uz ietekmi (ilglaicīgas izmaiņas sabiedrībā, kuras kaut vai daļēji var saistīt ar ES veiktajiem pasākumiem).

| 8.2. | Tā kā jāņem vērā virkne veicinošu faktoru, ne vienmēr ir viegli izmērīt sarežģītu politikas jomu ietekmi un integrētu programmu kopējo ietekmi. Uzraudzība aptver visus procesus, kurus var novērot (un cita starpā – ziņot gada darbības pārskatos), bet novērtējumu veic, lai noteiktu politikas jomas ietekmi. |
| --- | --- |

8.2.

KOMISIJAS DARBĪBAS REZULTĀTU PAŠNOVĒRTĒJUMS

Ievads

| 8.3. | Komisijas ģenerāldirektori izvirza darbības rezultātu mērķus ģenerāldirektorāta gada vadības plānos un pēc tam ziņo par to izpildi gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

8.3.

Komisijas ģenerāldirektori izvirza darbības rezultātu mērķus ģenerāldirektorāta gada vadības plānos un pēc tam ziņo par to izpildi gada darbības pārskatos.

| 8.4. | Palāta novērtēja informāciju par darbības rezultātiem, kas sniegta Lauksaimniecības un lauku attīstības (ĢD AGRI), Reģionālās politikas (ĢD REGIO) un Pētniecības un inovācijas (ĢD RTD) ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos (5). Tās ir attiecīgi divas lielākās dalītās pārvaldības izdevumu jomas un lielākā Komisijas tieši pārvaldītā izdevumu joma. Palāta pievērsa galveno uzmanību mērķiem un ar tiem saistītajiem rezultātu rādītājiem un novērtēja to atbilstīgumu (6), salīdzināmību (7) un ticamību (8). |
| --- | --- |

8.4.

Palāta novērtēja informāciju par darbības rezultātiem, kas sniegta Lauksaimniecības un lauku attīstības (ĢD AGRI), Reģionālās politikas (ĢD REGIO) un Pētniecības un inovācijas (ĢD RTD) ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos (5). Tās ir attiecīgi divas lielākās dalītās pārvaldības izdevumu jomas un lielākā Komisijas tieši pārvaldītā izdevumu joma. Palāta pievērsa galveno uzmanību mērķiem un ar tiem saistītajiem rezultātu rādītājiem un novērtēja to atbilstīgumu (6), salīdzināmību (7) un ticamību (8).

| 8.4. | Gada darbības pārskats ir tikai viens no instrumentiem ziņošanai par darbības rezultātiem. Komisija ir pastiprinājusi vērtēšanas resursus, un visi iesaistītie dalībnieki, piemēram, dalībvalstis saskaņā ar dalītas pārvaldības principu, ārējie vērtētāji u. c., ir iesnieguši novērtējuma ziņojumus, kuros iekļauti un paskaidroti lietderīgi secinājumi (skatīt atbildi uz 8.23. punktu). |
| --- | --- |

8.4.

Ģenerāldirektorātu pārskati par gada laikā sasniegto

Lauksaimniecība un lauku attīstība

| 8.5. | ĢD AGRI gada darbības pārskatā ir iekļauta tabula, kurā katram “galvenajam mērķim” atbilst skaitļos izteikta “ietekmes rādītāju” attiecība pret formulēto mērķi, lai raksturotu pašreizējo stāvokli. Pareizas finanšu pārvaldības jomā ģenerāldirektorāta rezultāti ir pozitīvi. Ģenerāldirektorāts atsaucās uz dalībvalstīm nesen noteikto pienākumu novērtēt savas zemes gabalu identifikācijas sistēmas un uz tām doto iespēju lūgt savas valsts apliecinātājiestādes apstiprināt pārbaužu statistikas datu ticamību pēc atkārtotu pārbaužu veikšanas. Šādos gadījumos Komisija ierobežo finanšu korekciju līmeni atbilstīgi kļūdu līmenim, kurš aplēsts, pamatojoties uz attiecīgajiem pārbaužu statistikas datiem. |
| --- | --- |

8.5.

ĢD AGRI gada darbības pārskatā ir iekļauta tabula, kurā katram “galvenajam mērķim” atbilst skaitļos izteikta “ietekmes rādītāju” attiecība pret formulēto mērķi, lai raksturotu pašreizējo stāvokli. Pareizas finanšu pārvaldības jomā ģenerāldirektorāta rezultāti ir pozitīvi. Ģenerāldirektorāts atsaucās uz dalībvalstīm nesen noteikto pienākumu novērtēt savas zemes gabalu identifikācijas sistēmas un uz tām doto iespēju lūgt savas valsts apliecinātājiestādes apstiprināt pārbaužu statistikas datu ticamību pēc atkārtotu pārbaužu veikšanas. Šādos gadījumos Komisija ierobežo finanšu korekciju līmeni atbilstīgi kļūdu līmenim, kurš aplēsts, pamatojoties uz attiecīgajiem pārbaužu statistikas datiem.

| 8.6. | Attiecībā uz lauku attīstību ĢD AGRI ziņoja par virzību 94 programmu īstenošanā, proti, ir apgūti 33,9 miljardi EUR no 96,2 miljardu EUR kopējā budžeta, lai gan katrā dalībvalstī un programmā sekmes ir atšķirīgas. Tā kā 2010. gads ir plānošanas posma pirmās puses pēdējais gads, ĢD AGRI norādīja, ka izvērtēšanas procesā gūtās atziņas bija nozīmīgas turpmākai lauku attīstības politikas izstrādei, un šai izvērtēšanai izmantoja arī 90 lauku attīstības programmu vidusposma novērtējuma ziņojumus, kurus Komisija bija saņēmusi līdz gada beigām. |
| --- | --- |

8.6.

Attiecībā uz lauku attīstību ĢD AGRI ziņoja par virzību 94 programmu īstenošanā, proti, ir apgūti 33,9 miljardi EUR no 96,2 miljardu EUR kopējā budžeta, lai gan katrā dalībvalstī un programmā sekmes ir atšķirīgas. Tā kā 2010. gads ir plānošanas posma pirmās puses pēdējais gads, ĢD AGRI norādīja, ka izvērtēšanas procesā gūtās atziņas bija nozīmīgas turpmākai lauku attīstības politikas izstrādei, un šai izvērtēšanai izmantoja arī 90 lauku attīstības programmu vidusposma novērtējuma ziņojumus, kurus Komisija bija saņēmusi līdz gada beigām.

| 8.7. | “Īpašie mērķi”, ar tiem saistītie “rezultātu rādītāji” un politikas galvenie faktiskie rezultāti, kas sasniegti katrā darbības jomā saskaņā ar darbības jomām sastādīto budžetu (ABB), ir atspoguļoti gada darbības pārskata 6. pielikumā. |
| --- | --- |

8.7.

“Īpašie mērķi”, ar tiem saistītie “rezultātu rādītāji” un politikas galvenie faktiskie rezultāti, kas sasniegti katrā darbības jomā saskaņā ar darbības jomām sastādīto budžetu (ABB), ir atspoguļoti gada darbības pārskata 6. pielikumā.

Reģionālā politika

| 8.8. | Gada darbības pārskatā ģenerāldirektors ziņoja, ka ĢD REGIO pievērsās savas darbības prioritātēm, kuras bija noteiktas vadības plānā, un arī turpmāk neatlaidīgi virzīsies uz ilgtermiņa un daudzgadu mērķu sasniegšanu. Kopumā ĢD REGIO ziņoja, ka kohēzijas politika (9) ir pierādījusi savu efektivitāti un atkārtoti apliecinājusi pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

8.8.

Gada darbības pārskatā ģenerāldirektors ziņoja, ka ĢD REGIO pievērsās savas darbības prioritātēm, kuras bija noteiktas vadības plānā, un arī turpmāk neatlaidīgi virzīsies uz ilgtermiņa un daudzgadu mērķu sasniegšanu. Kopumā ĢD REGIO ziņoja, ka kohēzijas politika (9) ir pierādījusi savu efektivitāti un atkārtoti apliecinājusi pievienoto vērtību.

| 8.8. | Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) gada darbības pārskatā ziņo par darbības rezultātiem vairākos aspektos: budžeta izpilde, politikas jomas pilnveidošana, intervences kvalitātes un ekonomikas atveseļošanas pasākumu praktiskas īstenošanas panākumi, pareiza finanšu pārvaldība u. c. Vērtējot darbības rezultātus, ņem vērā arī vadības plānā noteiktās darbības prioritātes. |
| --- | --- |

8.8.

Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) gada darbības pārskatā ziņo par darbības rezultātiem vairākos aspektos: budžeta izpilde, politikas jomas pilnveidošana, intervences kvalitātes un ekonomikas atveseļošanas pasākumu praktiskas īstenošanas panākumi, pareiza finanšu pārvaldība u. c. Vērtējot darbības rezultātus, ņem vērā arī vadības plānā noteiktās darbības prioritātes.

| 8.9. | ĢD REGIO sniedza plašāku informāciju par kontroles mehānismiem, kuri nodrošina ekonomiskumu, produktivitāti un efektivitāti. Izmantojot četrus kritērijus (arvien labākas projektu atlases procedūras, lielu projektu sagatavošana un īstenošana un tādi finansēšanas vadības instrumenti kā izveidošana un ieguldījumi, kā arī maksājumi saņēmējiem), ĢD REGIO veica novērtējumu un secināja, ka attiecībā uz darbības programmu izpildi 73 % no līdzekļiem, kas tika piešķirti 2007.–2013. gada posmam, ir īstenoti apmierinoši. Turklāt ĢD REGIO sniedza nesen iegūtus pierādījumus par kohēzijas politikas radīto pievienoto vērtību, proti, ERAF 2000.–2006. gada programmu ex post novērtējumu, ekspertu – novērtējumu autoru – sadarbības tīkla secinājumus par 2007.–2013. gada programmu periodu un piekto ziņojumu par kohēziju (10). |
| --- | --- |

8.9.

ĢD REGIO sniedza plašāku informāciju par kontroles mehānismiem, kuri nodrošina ekonomiskumu, produktivitāti un efektivitāti. Izmantojot četrus kritērijus (arvien labākas projektu atlases procedūras, lielu projektu sagatavošana un īstenošana un tādi finansēšanas vadības instrumenti kā izveidošana un ieguldījumi, kā arī maksājumi saņēmējiem), ĢD REGIO veica novērtējumu un secināja, ka attiecībā uz darbības programmu izpildi 73 % no līdzekļiem, kas tika piešķirti 2007.–2013. gada posmam, ir īstenoti apmierinoši. Turklāt ĢD REGIO sniedza nesen iegūtus pierādījumus par kohēzijas politikas radīto pievienoto vērtību, proti, ERAF 2000.–2006. gada programmu ex post novērtējumu, ekspertu – novērtējumu autoru – sadarbības tīkla secinājumus par 2007.–2013. gada programmu periodu un piekto ziņojumu par kohēziju (10).

| 8.10. | Ģenerāldirektorāts izklāstīja ziņas par jaunākajiem sasniegumiem attiecīgo programmu posmu īstenošanā gan Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), gan Kohēzijas fondā, gan pirmspievienošanās intervences pasākumos, gan Eiropas Solidaritātes fondā, kā arī iekļāva attiecīgos rezultātu rādītājus Gada darbības pārskata 7. pielikumā. |
| --- | --- |

8.10.

Ģenerāldirektorāts izklāstīja ziņas par jaunākajiem sasniegumiem attiecīgo programmu posmu īstenošanā gan Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), gan Kohēzijas fondā, gan pirmspievienošanās intervences pasākumos, gan Eiropas Solidaritātes fondā, kā arī iekļāva attiecīgos rezultātu rādītājus Gada darbības pārskata 7. pielikumā.

Pētniecība un inovācijas

| 8.11. | Gada darbības pārskatā ģenerāldirektors atgādināja Komisijas un dalībvalstu formulēto mērķi Eiropā sasniegt integrētu pasaules līmeņa pētniecības sistēmu. Kopumā ES zinātniskā un tehnoloģiskā konkurētspēja ir augsta: Eiropa var lepoties ar 23,4 % no pasaules ieguldījumiem pētniecībā, 22 % pētnieku, 32,4 % ietekmīgāko publikāciju un 31,3 % patentu. Tomēr ES īpatsvars ir krities, jo pētniecībā daudz iegulda attīstības valstis ar strauju ekonomisko izaugsmi. |
| --- | --- |

8.11.

Gada darbības pārskatā ģenerāldirektors atgādināja Komisijas un dalībvalstu formulēto mērķi Eiropā sasniegt integrētu pasaules līmeņa pētniecības sistēmu. Kopumā ES zinātniskā un tehnoloģiskā konkurētspēja ir augsta: Eiropa var lepoties ar 23,4 % no pasaules ieguldījumiem pētniecībā, 22 % pētnieku, 32,4 % ietekmīgāko publikāciju un 31,3 % patentu. Tomēr ES īpatsvars ir krities, jo pētniecībā daudz iegulda attīstības valstis ar strauju ekonomisko izaugsmi.

| 8.12. | Attiecībā uz ES pētniecības politikas īstenošanas galveno instrumentu – Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai – ĢD RTD ziņoja, ka 2010. gadā kopumā ir noslēgti 38 (11) uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un ka ir piešķirti vairāk nekā 5,2 miljardi EUR. |
| --- | --- |

8.12.

Attiecībā uz ES pētniecības politikas īstenošanas galveno instrumentu – Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai – ĢD RTD ziņoja, ka 2010. gadā kopumā ir noslēgti 38 (11) uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus un ka ir piešķirti vairāk nekā 5,2 miljardi EUR.

| 8.13. | Septītās pamatprogrammas vidusposma novērtējumā, ko veica 2010. gadā, ir secināts, ka pamatprogramma veicināja Eiropas pētniecības telpas attīstību un pārrobežu sadarbība paplašināja tās ģeogrāfiskās robežas, un Eiropas pētniecības atšķirīgā iezīme ir tās izcilības sekmēšana. |
| --- | --- |

8.13.

Septītās pamatprogrammas vidusposma novērtējumā, ko veica 2010. gadā, ir secināts, ka pamatprogramma veicināja Eiropas pētniecības telpas attīstību un pārrobežu sadarbība paplašināja tās ģeogrāfiskās robežas, un Eiropas pētniecības atšķirīgā iezīme ir tās izcilības sekmēšana.

| 8.14. | Gada darbības pārskata 8. pielikumā ir uzskaitīti galvenie sasniegumi katrā jomā un ir sniegtas ziņas par mērķiem un attiecīgajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

8.14.

Gada darbības pārskata 8. pielikumā ir uzskaitīti galvenie sasniegumi katrā jomā un ir sniegtas ziņas par mērķiem un attiecīgajiem rādītājiem.

Palātas apsvērumi par ģenerāldirektorātu pārskatiem

Cik atbilstīga ir informācija par darbības rezultātiem

Efektivitātes sasniegšanai tika virzīts saskaņots mērķu, rādītāju un uzdevumu kopums, taču ir nepieciešama rūpīgāka rezultātu analīze

| 8.15. | Revidētie ģenerāldirektorāti iekļāva vadības plānos mērķus, rādītājus un uzdevumus, kuri bija virzīti galvenokārt uz efektivitātes sasniegšanu. Galvenos mērķus noteica politikas jomas stratēģiskajā līmenī. To sasniegšanu mērīja ar ietekmes rādītāju un saistīto uzdevumu izpildes palīdzību. Konkrētie mērķi, kurus formulēja darbības līmenī, bija piesaistīti rezultātu rādītājiem un uzdevumiem. |
| --- | --- |

8.15.

Revidētie ģenerāldirektorāti iekļāva vadības plānos mērķus, rādītājus un uzdevumus, kuri bija virzīti galvenokārt uz efektivitātes sasniegšanu. Galvenos mērķus noteica politikas jomas stratēģiskajā līmenī. To sasniegšanu mērīja ar ietekmes rādītāju un saistīto uzdevumu izpildes palīdzību. Konkrētie mērķi, kurus formulēja darbības līmenī, bija piesaistīti rezultātu rādītājiem un uzdevumiem.

| 8.15. | Komisija uzskata, ka Revīzijas palātas pārbaudītie gada darbības pārskati atbilst Finanšu regulas 60. panta 7. punktā noteiktajām prasībām.

  Vadības plānā iekļautie mērķi, rādītāji un uzdevumi ir izstrādāti tā, lai panāktu politikas jomas vai programmas efektīvu darbību. |
| --- | --- |

8.15.

Vadības plānā iekļautie mērķi, rādītāji un uzdevumi ir izstrādāti tā, lai panāktu politikas jomas vai programmas efektīvu darbību.

| 8.16. | Tomēr gada darbības pārskatos atšķirības starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem netika analizētas (ĢD REGIO, ĢD RTD) vai tika analizētas daļēji (ĢD AGRI). Tāpēc informācija, kas izklāstīta gada darbības pārskatos, nebija pietekama, lai saprastu, kāpēc uzdevums nav izpildīts vai kāpēc tā izpilde ir ievērojami pārsniegta. |
| --- | --- |

8.16.

Tomēr gada darbības pārskatos atšķirības starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem netika analizētas (ĢD REGIO, ĢD RTD) vai tika analizētas daļēji (ĢD AGRI). Tāpēc informācija, kas izklāstīta gada darbības pārskatos, nebija pietekama, lai saprastu, kāpēc uzdevums nav izpildīts vai kāpēc tā izpilde ir ievērojami pārsniegta.

| 8.16. | Saskaņā ar pastāvīgajiem norādījumiem Komisijas dienestiem jāpamato jebkuras sasniegto un plānoto rezultātu atšķirības.

  Lai gan dažos gadījumos nebija pilnībā analizētas atšķirības starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem, ikgadējie dati par faktisko stāvokli skaidri parāda virzību uz mērķu sasniegšanu.


  Komisija piekrīt, ka nākamajos gada darbības pārskatos būtu labāk jāizskaidro faktiski sasniegto un plānoto rezultātu neatbilstības cēloņi, un turpmāk īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai vairāk pilnveidotu atšķirību starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem analīzi. |
| --- | --- |

8.16.

Lai gan dažos gadījumos nebija pilnībā analizētas atšķirības starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem, ikgadējie dati par faktisko stāvokli skaidri parāda virzību uz mērķu sasniegšanu.

Komisija piekrīt, ka nākamajos gada darbības pārskatos būtu labāk jāizskaidro faktiski sasniegto un plānoto rezultātu neatbilstības cēloņi, un turpmāk īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai vairāk pilnveidotu atšķirību starp uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem analīzi.

Pašreizējā vadības plānā nav izvirzīti mērķi un rādītāji, lai mērītu ekonomiskumu un produktivitāti

| 8.17. | Vadības plānā ģenerāldirektorāti nebija izvirzījuši mērķus un ar tiem saistītos rādītājus, lai novērtētu ekonomiskumu (izmaksas un ieguldījumi) vai produktivitāti (ieguldījumu, faktisko rezultātu un koprezultātu savstarpējā saistība) ne ES politikas līmenī, ne ģenerāldirektorāta tiešā kontrolē esošo izdevumu līmenī. Tāpēc gada darbības pārskati nedeva iespēju novērtēt, vai gūtie sasniegumi bija ekonomiskas un produktīvas līdzekļu pārvaldības rezultāts un vai šai jomā ir panākti uzlabojumi. |
| --- | --- |

8.17.

Vadības plānā ģenerāldirektorāti nebija izvirzījuši mērķus un ar tiem saistītos rādītājus, lai novērtētu ekonomiskumu (izmaksas un ieguldījumi) vai produktivitāti (ieguldījumu, faktisko rezultātu un koprezultātu savstarpējā saistība) ne ES politikas līmenī, ne ģenerāldirektorāta tiešā kontrolē esošo izdevumu līmenī. Tāpēc gada darbības pārskati nedeva iespēju novērtēt, vai gūtie sasniegumi bija ekonomiskas un produktīvas līdzekļu pārvaldības rezultāts un vai šai jomā ir panākti uzlabojumi.

| 8.17. | Lai īstenotu budžeta vadību pa darbības jomām, Komisija saviem dienestiem izvēlējās vadības plānu – instrumentu, ar kura palīdzību Komisijas ilgtermiņa stratēģiju pārvērst vispārējos un konkrētos mērķos.

  Pastāvīgajos norādījumos Komisijas dienestiem ieteikts ierobežot vispārējo mērķu skaitu, tos galvenokārt pielāgot stratēģijai “Eiropa 2020” un šo mērķu starpā noteikt prioritāros mērķus.


  Komisijas dienestiem norādīts, ka konkrētie mērķi jāpakārto vispārējiem mērķiem un tiem jānodrošina ES darbību tieša ietekme uz mērķauditoriju.


  Noslēgumā jāmin, ka vadības plānā galvenā uzmanība vērsta uz politikas efektivitāti (mērķu sasniegšanas pakāpe).


  Attiecībā uz ziņošanu jāmin, ka Komisijas dienesti gada darbības pārskatos ziņo par savu kontroles sistēmu efektivitāti, produktivitāti un ekonomiskumu saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 7. punktu. Gada darbības pārskata otrajā daļā aplūkota iekšējās kontroles sistēmas efektivitāte, savukārt trešajā daļā ietverti likumības un pareizības galvenie rādītāji, kas noteikti, izmatojot shēmu “ieguldījumi, faktiskie rezultāti, koprezultāti un ietekme”. |
| --- | --- |

8.17.

Pastāvīgajos norādījumos Komisijas dienestiem ieteikts ierobežot vispārējo mērķu skaitu, tos galvenokārt pielāgot stratēģijai “Eiropa 2020” un šo mērķu starpā noteikt prioritāros mērķus.

Komisijas dienestiem norādīts, ka konkrētie mērķi jāpakārto vispārējiem mērķiem un tiem jānodrošina ES darbību tieša ietekme uz mērķauditoriju.

Noslēgumā jāmin, ka vadības plānā galvenā uzmanība vērsta uz politikas efektivitāti (mērķu sasniegšanas pakāpe).

Attiecībā uz ziņošanu jāmin, ka Komisijas dienesti gada darbības pārskatos ziņo par savu kontroles sistēmu efektivitāti, produktivitāti un ekonomiskumu saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 7. punktu. Gada darbības pārskata otrajā daļā aplūkota iekšējās kontroles sistēmas efektivitāte, savukārt trešajā daļā ietverti likumības un pareizības galvenie rādītāji, kas noteikti, izmatojot shēmu “ieguldījumi, faktiskie rezultāti, koprezultāti un ietekme”.

Dažās jomās uzdevumi nebija formulēti kvantitatīvā izteiksmē vai arī nebija pietiekami precizēti

| 8.18. | ĢD AGRI no desmit uzdevumiem saistībā ar ietekmes rādītājiem četri nebija formulēti kvantitatīvā izteiksmē, bet ĢD RTD tādi nebija trīs no desmit uzdevumiem (bija norādītas tikai tendences). Nebija sniegts skaidrojums par to, kāds ir pamatojums uzdevumu formulēšanai; ĢD AGRI tas attiecas uz pieciem no desmit ietekmes rādītājiem, bet ĢD RTD – uz četriem no desmit ietekmes rādītājiem, kā arī uz visiem sadarbības rezultātu rādītājiem dažādās pētniecības jomās. ĢD REGIO, lai gan uzdevumi ietekmes un rezultātu rādītāju jomā bija skaitliski izteikti, lielākā daļa darbības prioritāšu un iznākumu 2010. gada vadības plānā nebija ne konkrēti (12), ne izmērāmi. |
| --- | --- |

8.18.

ĢD AGRI no desmit uzdevumiem saistībā ar ietekmes rādītājiem četri nebija formulēti kvantitatīvā izteiksmē, bet ĢD RTD tādi nebija trīs no desmit uzdevumiem (bija norādītas tikai tendences). Nebija sniegts skaidrojums par to, kāds ir pamatojums uzdevumu formulēšanai; ĢD AGRI tas attiecas uz pieciem no desmit ietekmes rādītājiem, bet ĢD RTD – uz četriem no desmit ietekmes rādītājiem, kā arī uz visiem sadarbības rezultātu rādītājiem dažādās pētniecības jomās. ĢD REGIO, lai gan uzdevumi ietekmes un rezultātu rādītāju jomā bija skaitliski izteikti, lielākā daļa darbības prioritāšu un iznākumu 2010. gada vadības plānā nebija ne konkrēti (12), ne izmērāmi.

| 8.18. | Tā kā vadības plāns galvenokārt ir vadības instruments, Komisijas pastāvīgajos norādījumos nav noteikts, ka visiem rādītājiem jābūt formulētiem kvantitatīvā izteiksmē vai ka jāpaskaidro uzdevumi. Rādītājiem jābūt izmērāmiem, lai uzraudzītu virzību uz noteikto mērķu sasniegšanu; un tādēļ šāda sistēma ir atbilstīga.


  REGIO ĢD pasākumiem, kas finansēti atbilstīgi budžeta sadalei pa darbības jomām (ABB), izvirzītie vispārējie un konkrētie mērķi atbilst SMART principam, un ir skaidri definēts arī politikas jomas īstenošanas faktiskie rezultāti. REGIO ĢD ir ieviesis tā dēvētās “darbības prioritātes”. To mērķis ir uz kvalitātes uzlabošanu vērstas, “sistēmiskā domāšanā” pamatotas vadības ieviešana. Tāpēc lielāka uzmanība tiek pievērsta procesiem un virzībai, nevis konkrētu faktisko rezultātu un mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

8.18.

REGIO ĢD pasākumiem, kas finansēti atbilstīgi budžeta sadalei pa darbības jomām (ABB), izvirzītie vispārējie un konkrētie mērķi atbilst SMART principam, un ir skaidri definēts arī politikas jomas īstenošanas faktiskie rezultāti. REGIO ĢD ir ieviesis tā dēvētās “darbības prioritātes”. To mērķis ir uz kvalitātes uzlabošanu vērstas, “sistēmiskā domāšanā” pamatotas vadības ieviešana. Tāpēc lielāka uzmanība tiek pievērsta procesiem un virzībai, nevis konkrētu faktisko rezultātu un mērķu sasniegšanai.

| 8.19. | ĢD RTD izmantoja līdzīgus rādītājus septiņās dažādās jomās, kas finansētas atbilstoši budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, bet nekonsolidēja rezultātus. Tāpēc bija grūti veikt vispārēju novērtējumu. ĢD RTD gada darbības pārskatā netika skaidri nodalīta to projektu ietekme, kuri finansēti saskaņā ar Pamatprogrammu un par kuriem tieši atbild ģenerāldirektorāts, no ietekmes, ko radīja tā veiktās darbības, lai koordinētu dalībvalstu pētniecības pasākumus saskaņā ar ES kopējo saskaņoto pētniecības politiku, un šajā jomā Komisijas ietekme ir netieša. |
| --- | --- |

8.19.

ĢD RTD izmantoja līdzīgus rādītājus septiņās dažādās jomās, kas finansētas atbilstoši budžeta līdzekļu sadalei pa darbības jomām, bet nekonsolidēja rezultātus. Tāpēc bija grūti veikt vispārēju novērtējumu. ĢD RTD gada darbības pārskatā netika skaidri nodalīta to projektu ietekme, kuri finansēti saskaņā ar Pamatprogrammu un par kuriem tieši atbild ģenerāldirektorāts, no ietekmes, ko radīja tā veiktās darbības, lai koordinētu dalībvalstu pētniecības pasākumus saskaņā ar ES kopējo saskaņoto pētniecības politiku, un šajā jomā Komisijas ietekme ir netieša.

| 8.19. | Lai arī vairākiem pasākumiem bija izmantoti vieni un tie paši rādītāji, pastāvīgajos norādījumos prasīts, lai Komisijas dienesti iesniegtu savus mērķus un rādītājus katram pasākumam, kas finansēts atbilstīgi budžeta sadalei pa darbības jomām, bet nav prasīts konsolidēt informāciju par visiem pasākumiem.

  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD) intervences īpatnību dēļ ir ārkārtīgi sarežģīti nodalīt projektu ietekmi, jo šī ietekme ir saistīta ar izšķirošām pārmaiņām ES sabiedrībā. Minētās pārmaiņas sabiedrībā būtībā ir atkarīgas no citu dalībnieku (dalībvalstu, reģionu, uzņēmumu...) darbībām. |
| --- | --- |

8.19.

Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD) intervences īpatnību dēļ ir ārkārtīgi sarežģīti nodalīt projektu ietekmi, jo šī ietekme ir saistīta ar izšķirošām pārmaiņām ES sabiedrībā. Minētās pārmaiņas sabiedrībā būtībā ir atkarīgas no citu dalībnieku (dalībvalstu, reģionu, uzņēmumu...) darbībām.

Dažās jomās nav noteikti vidusposma atskaites punkti daudzgadu uzdevumiem

| 8.20. | Lai gan ģenerāldirektorāti bija noteikuši mērķus un uzdevumus daudzgadu programmu periodam reģionālajā politikā, pētniecībā un mazākā mērā – daļā lauksaimniecības politikas, tie neizmantoja piemērotus vidusposma atskaites punktus. |
| --- | --- |

8.20.

Lai gan ģenerāldirektorāti bija noteikuši mērķus un uzdevumus daudzgadu programmu periodam reģionālajā politikā, pētniecībā un mazākā mērā – daļā lauksaimniecības politikas, tie neizmantoja piemērotus vidusposma atskaites punktus.

| 8.20. | Ne vienmēr ir nozīmīgi noteikt daudzgadu programmu vidusposma atskaites punktus, jo šo programmu ietekme nelineārā veidā būs sasniegta tikai plānošanas perioda beigās. Komisijas pastāvīgajos norādījumos paredzēts, ka atskaites punkti jānosaka tikai vispārējiem mērķiem. Gada pārskats par ieguldījumiem, faktiskajiem rezultātiem un koprezultātiem, t. i., programmas īstenošanas virzības uzraudzība, ļauj regulāri novērtēt virzību uz mērķu sasniegšanu.

  Turklāt lauku attīstības jomā lauku attīstības programmu (LAP) vidusposma novērtējums sniedz padziļinātu, neatkarīgu kvantitatīvu un kvalitatīvu papildu pārskatu par to, vai programmas īstenošanas gaita liecina par virzību uz mērķu sasniegšanu, un par to, kādi pielāgojumi būtu vajadzīgi.


  ES pētniecības un inovācijas politikas un pasākuma “EPT attīstība” galīgo mērķu mērīšanas rādītāju dati parasti tiek atjaunināti katru gadu, taču atkarībā no rādītāja iespējama divu vai vairāku gadu kavēšanās. Turpmāk varētu apsvērt Revīzijas palātas ierosinājumu par to, ka precīzāk jāpaskaidro iespējamā virzība uz mērķu sasniegšanu.


  Skatīt arī atbildi uz 8.21. punktu. |
| --- | --- |

8.20.

Turklāt lauku attīstības jomā lauku attīstības programmu (LAP) vidusposma novērtējums sniedz padziļinātu, neatkarīgu kvantitatīvu un kvalitatīvu papildu pārskatu par to, vai programmas īstenošanas gaita liecina par virzību uz mērķu sasniegšanu, un par to, kādi pielāgojumi būtu vajadzīgi.

ES pētniecības un inovācijas politikas un pasākuma “EPT attīstība” galīgo mērķu mērīšanas rādītāju dati parasti tiek atjaunināti katru gadu, taču atkarībā no rādītāja iespējama divu vai vairāku gadu kavēšanās. Turpmāk varētu apsvērt Revīzijas palātas ierosinājumu par to, ka precīzāk jāpaskaidro iespējamā virzība uz mērķu sasniegšanu.

Skatīt arī atbildi uz 8.21. punktu.

| 8.21. | Daudzgadu programmās parasti virzība notiek relatīvi lēnām, tāpēc dažos gadījumos uzdevuma izpildi par mazāk nekā 10 % vairāku gadu laikā var uzskatīt par normālu, turpretī citos gadījumos šāds temps var liecināt par atpalikšanu no grafika. Piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda pārziņā esošajā jomā tika noteikts uzdevums sešās dalībvalstīs nodrošināt platjoslas pieslēgumu vēl 10 miljoniem patērētāju 2007.–2013. gada posmā. Jaunākie zināmie rezultāti ir 550 000 patērētāju trīs gadu laikā no 2007. līdz 2009. gadam jeb 5,5 % no izvirzītā uzdevuma, kas jāizpilda septiņu gadu laikā. Nebija nekādu norāžu par to, vai šis skaitlis ir apmierinošs, lai izpildītu daudzgadu uzdevumu. Tādējādi līdz pat perioda beigām nebūs iespējams pārbaudīt, vai ģenerāldirektorāts spēs izpildīt daudzgadu uzdevumu. |
| --- | --- |

8.21.

Daudzgadu programmās parasti virzība notiek relatīvi lēnām, tāpēc dažos gadījumos uzdevuma izpildi par mazāk nekā 10 % vairāku gadu laikā var uzskatīt par normālu, turpretī citos gadījumos šāds temps var liecināt par atpalikšanu no grafika. Piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda pārziņā esošajā jomā tika noteikts uzdevums sešās dalībvalstīs nodrošināt platjoslas pieslēgumu vēl 10 miljoniem patērētāju 2007.–2013. gada posmā. Jaunākie zināmie rezultāti ir 550 000 patērētāju trīs gadu laikā no 2007. līdz 2009. gadam jeb 5,5 % no izvirzītā uzdevuma, kas jāizpilda septiņu gadu laikā. Nebija nekādu norāžu par to, vai šis skaitlis ir apmierinošs, lai izpildītu daudzgadu uzdevumu. Tādējādi līdz pat perioda beigām nebūs iespējams pārbaudīt, vai ģenerāldirektorāts spēs izpildīt daudzgadu uzdevumu.

| 8.21. | Daudzgadu programmās virzība tiešām var notikt relatīvi lēni. Tas notiek divu iemeslu dēļ: programmu īstenošana ietver sākotnējo spēju veidošanu, un vēlamās ietekmes sasniegšanai vajadzīgi vairāki gadi.

  Attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai 2007.–2013. gada posmā vairākiem koprezultāta rādītājiem minētie mērķi nebūs sasniegti septiņos gados, bet gan attiecināmības perioda beigās – pēc diviem gadiem. REGIO ĢD gada darbības pārskatā minētajos galvenajos dokumentos ir uzsvēris, ka dalībvalstīm jāpaātrina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu izpilde attiecībā uz platjoslas tīklu pieejamību (31)



  Skatīt arī atbildi uz 8.20. punktu. |
| --- | --- |

8.21.

Attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) atbalstu platjoslas pieslēguma nodrošināšanai 2007.–2013. gada posmā vairākiem koprezultāta rādītājiem minētie mērķi nebūs sasniegti septiņos gados, bet gan attiecināmības perioda beigās – pēc diviem gadiem. REGIO ĢD gada darbības pārskatā minētajos galvenajos dokumentos ir uzsvēris, ka dalībvalstīm jāpaātrina stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu izpilde attiecībā uz platjoslas tīklu pieejamību (31)

Skatīt arī atbildi uz 8.20. punktu.

Apraksts par sasniegumiem politikas jomā sniedza ierobežotu informāciju par koprezultātiem un ietekmi

| 8.22. | Līdz ar rezultātu rādītājiem ģenerāldirektori gada darbības pārskatos aprakstīja arī “sasniegumus politikas jomā”. Pārskati ietvēra galvenokārt ziņas par faktiskajiem rezultātiem (ģenerāldirektorāta veikums, darbību apraksts, to mērķi, sniegtie produkti) un par ieguldījumiem (iesaistīto resursu kopējais apjoms), nevis darbību iznākuma novērtējumu (koprezultāts tiešajiem saņēmējiem un/vai programmu ietekme). |
| --- | --- |

8.22.

Līdz ar rezultātu rādītājiem ģenerāldirektori gada darbības pārskatos aprakstīja arī “sasniegumus politikas jomā”. Pārskati ietvēra galvenokārt ziņas par faktiskajiem rezultātiem (ģenerāldirektorāta veikums, darbību apraksts, to mērķi, sniegtie produkti) un par ieguldījumiem (iesaistīto resursu kopējais apjoms), nevis darbību iznākuma novērtējumu (koprezultāts tiešajiem saņēmējiem un/vai programmu ietekme).

| 8.22. | Gada darbības pārskatu cikla ikgadējais raksturs nosaka to, ka politikas jomas un/vai programmas īstenošanas daudzgadu periodā gada darbības pārskata vadības daļā deleģētais kredītrīkotājs pievērš uzmanību ieguldījumiem un faktiskajiem rezultātiem, kas ietilpst viņa vadības jomā, nevis jau politikas jomu un programmu ilgtermiņa koprezultātiem un ietekmei, kuru var uzzināt tikai tad, kad programma ir īstenota, un ko varētu ietekmēt citi faktori, kas neietilpst viņa vadības jomā.

  Skatīt arī atbildi uz 8.23. punktu. |
| --- | --- |

8.22.

Skatīt arī atbildi uz 8.23. punktu.

| 8.23. | Īpaši tas bija raksturīgs ĢD AGRI, kurš, aprakstot sasniegumus politikas jomā, nedeva gandrīz nekādas norādes par veikto darbību iznākumiem (13). Turpretī ĢD REGIO sniedza nedaudz vairāk nozīmīgas informācijas par koprezultātiem un ietekmi (darbības programmu īstenošanas kvalitatīvā analīze) un mazākā mērā – ĢD RTD (7. pamatprogrammas vidusposma novērtējuma galveno koprezultātu izklāsts). |
| --- | --- |

8.23.

Īpaši tas bija raksturīgs ĢD AGRI, kurš, aprakstot sasniegumus politikas jomā, nedeva gandrīz nekādas norādes par veikto darbību iznākumiem (13). Turpretī ĢD REGIO sniedza nedaudz vairāk nozīmīgas informācijas par koprezultātiem un ietekmi (darbības programmu īstenošanas kvalitatīvā analīze) un mazākā mērā – ĢD RTD (7. pamatprogrammas vidusposma novērtējuma galveno koprezultātu izklāsts).

| 8.23. | Paplašinātus izvērtēšanas procesa novērtējumus atbilstošāk ir veikt, izmantojot visu ģenerāldirektorātu īpašos novērtējuma ziņojumus, kuru sagatavošanā iesaistīts vairāk nekā viens deleģētais kredītrīkotājs. Tā kā gada darbības pārskats ir vadības pārskats, tā forma nav paredzēta, lai iekļautu paplašinātu pārskatu par novērtēšanas darbību koprezultātiem. Tomēr, ja kāds no šiem novērtējumiem norādītu uz to, ka politikas jomas un/vai vadības aspekti būtu jāpārskata, tad tiktu veikti pasākumi. Tikai tādos gadījumos uz šo faktu norādītu gada darbības pārskatā (salīdzināt – ar izņēmumiem pamatots pārskats).

  Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) aprakstā par sasniegumiem politikas jomā uzmanība bija pievērsta ziņošanai par prioritāšu īstenošanu, vienlaikus pievienojot dažus izmērāmus datus, kā arī dažus atbilstīgus kvalitatīvus piemērus, lai ilustrētu šos sasniegumus atbilstīgi budžeta sadalei pa darbības jomām. Tomēr informācija tika sniegta, ņemot vērā mērķauditoriju – sabiedrību kopumā –, un tāpēc labākas saprotamības dēļ tika pieļautas dažas atkāpes, lielāko daļu informācijas par darbības rādītājiem sniedzot gada darbības pārskata 6. pielikumā. |
| --- | --- |

8.23.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) aprakstā par sasniegumiem politikas jomā uzmanība bija pievērsta ziņošanai par prioritāšu īstenošanu, vienlaikus pievienojot dažus izmērāmus datus, kā arī dažus atbilstīgus kvalitatīvus piemērus, lai ilustrētu šos sasniegumus atbilstīgi budžeta sadalei pa darbības jomām. Tomēr informācija tika sniegta, ņemot vērā mērķauditoriju – sabiedrību kopumā –, un tāpēc labākas saprotamības dēļ tika pieļautas dažas atkāpes, lielāko daļu informācijas par darbības rādītājiem sniedzot gada darbības pārskata 6. pielikumā.

Cik salīdzināma ir informācija par darbības rezultātiem

ĢD AGRI un ĢD RTD pārskatā lielākoties izmantoja tos pašus mērķus, rādītājus un uzdevumus, kas formulēti vadības plānā

| 8.24. | ĢD AGRI un ĢD RTD gada darbības pārskatā lielākoties izmantoja tos pašus mērķus, rādītājus un uzdevumus, kas formulēti gada vadības plānā. Tomēr dažos gadījumos (14) nebija sniegts skaidrojums par rādītāju vai uzdevumu grozīšanu, kuru izraisīja dažādi iemesli, tādi kā konkrētāku un izmērāmu rādītāju izvēle, jaunas politiskās prioritātes vai atjaunināta informācija. |
| --- | --- |

8.24.

ĢD AGRI un ĢD RTD gada darbības pārskatā lielākoties izmantoja tos pašus mērķus, rādītājus un uzdevumus, kas formulēti gada vadības plānā. Tomēr dažos gadījumos (14) nebija sniegts skaidrojums par rādītāju vai uzdevumu grozīšanu, kuru izraisīja dažādi iemesli, tādi kā konkrētāku un izmērāmu rādītāju izvēle, jaunas politiskās prioritātes vai atjaunināta informācija.

| 8.24. | AGRI ĢD uzskata, ka rādītāji un uzdevumi vairāku gadu laikā kopumā ir bijuši stabili. Kā Revīzijas palāta uzsvēra, rādītāju un uzdevumu grozīšana ir izņēmums, kuru izraisīja dažādi iemesli, piemēram, konkrētāka un izmērāmāka rādītāja izvēle un/vai atjaunināta informācija. Turpmāk īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai precīzāk formulētu rādītāju grozījumu/uzdevumu pārskatīšanas pamatojumu.

  Visi RTD ĢD vadības plānā un gada darbības pārskatā iekļautie mērķu, rādītāju un uzdevumu grozījumi ir pamatoti. Turpmāk gada darbības pārskatos šis pamatojums būtu jāformulē precīzāk. |
| --- | --- |

8.24.

Visi RTD ĢD vadības plānā un gada darbības pārskatā iekļautie mērķu, rādītāju un uzdevumu grozījumi ir pamatoti. Turpmāk gada darbības pārskatos šis pamatojums būtu jāformulē precīzāk.

ĢD REGIO gada darbības pārskatā bieži vien nebija sniegti paskaidrojumi par korekcijām, kuras piemēroja rādītājiem un uzdevumiem

| 8.25. | Vadības plānā 2010. gadam paziņotos mērķus izmantoja atskaitei par darbības rezultātiem gada darbības pārskatā. Tomēr, kad ĢD REGIO vēlējās atspoguļot politikas jomas dinamiku un koriģēja rādītājus un uzdevumus, attiecīgie paskaidrojumi nebija izklāstīti 14 gadījumos no 16 pārbaudītajām korekcijām: |
| --- | --- |

8.25.

Vadības plānā 2010. gadam paziņotos mērķus izmantoja atskaitei par darbības rezultātiem gada darbības pārskatā. Tomēr, kad ĢD REGIO vēlējās atspoguļot politikas jomas dinamiku un koriģēja rādītājus un uzdevumus, attiecīgie paskaidrojumi nebija izklāstīti 14 gadījumos no 16 pārbaudītajām korekcijām:

| 8.25. | REGIO ĢD rādītāji un uzdevumi vairāku gadu laikā kopumā ir bijuši stabili. Darbības pārskatā par 2010. gadu tika mēģināts iepazīstināt ar to, kā zināmie rezultāti veicina daudzgadu uzdevumu pakāpenisku sasniegšanu.

  Rādītāju un uzdevumu pārskatīšana atspoguļo pastāvīgo progresu ziņošanā par oficiālos dokumentos pieejamo jaunāko informāciju un tās izmantošanu, un šie grozījumi norādīti attiecīgajās zemsvītras piezīmēs, sniedzot atbilstoši plašu informāciju. Šis process bija izskaidrots 2009. gada darbības pārskatā (21. lpp.), kur teikts, ka pamatrādītājus aizvien vairāk varētu izmantot kohēzijas politikas sasniegumu pēcpārbaudēs.


  Krīzes dēļ dažu programmu stratēģijas un piešķirtais finansējums tika pielāgots prioritātēm, tādējādi ietekmējot saistītos uzdevumus, kā paskaidrots gada darbības pārskata 7. lappusē. REGIO ĢD centīsies nodrošināt šādu grozījumu iekļaušanu gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

8.25.

Rādītāju un uzdevumu pārskatīšana atspoguļo pastāvīgo progresu ziņošanā par oficiālos dokumentos pieejamo jaunāko informāciju un tās izmantošanu, un šie grozījumi norādīti attiecīgajās zemsvītras piezīmēs, sniedzot atbilstoši plašu informāciju. Šis process bija izskaidrots 2009. gada darbības pārskatā (21. lpp.), kur teikts, ka pamatrādītājus aizvien vairāk varētu izmantot kohēzijas politikas sasniegumu pēcpārbaudēs.

Krīzes dēļ dažu programmu stratēģijas un piešķirtais finansējums tika pielāgots prioritātēm, tādējādi ietekmējot saistītos uzdevumus, kā paskaidrots gada darbības pārskata 7. lappusē. REGIO ĢD centīsies nodrošināt šādu grozījumu iekļaušanu gada darbības pārskatā.

| — | saistībā ar septiņiem ietekmes rādītājiem vienu no vadības plānā izvirzītajiem uzdevumiem grozīja gada darbības pārskatā, taču nesniedza paskaidrojumus attiecībā uz atšķirībām, |
| --- | --- |

—

saistībā ar septiņiem ietekmes rādītājiem vienu no vadības plānā izvirzītajiem uzdevumiem grozīja gada darbības pārskatā, taču nesniedza paskaidrojumus attiecībā uz atšķirībām,

| — | ERAF rezultātu rādītājos, piemēram, pievienoja sešus (15), bet vienu (16) atmeta, nepaskaidrojot šo korekciju iemeslus, |
| --- | --- |

—

ERAF rezultātu rādītājos, piemēram, pievienoja sešus (15), bet vienu (16) atmeta, nepaskaidrojot šo korekciju iemeslus,

| — | ERAF darbības rezultātu rādītājus papildināja ar vairākiem rādītājiem vides jomā (siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju samazināšana, aizsardzība pret plūdiem u. c.). Šie ir pozitīvi grozījumi atbilstīgi 8.18. punktam. |
| --- | --- |

—

| — | sešus ERAF uzdevumus grozīja, nesniedzot paskaidrojumu. Tostarp tika pievienots viens uzdevums, proti, 2007.–2013. gadā īstenot 170 000 līdzfinansētus MVU atbalsta projektus, attiecībā uz citiem pieciem grozītajiem uzdevumiem saistībā ar ERAF rādītājiem (17) darbības pārskatā minētās dalībvalstis atšķīrās no tām, kuras bija izraudzītas plānošanas posmā. Piemēram, vadības plānā tika noteikts uzdevums nodrošināt vairāk iedzīvotāju ar jaunu/atjaunotu notekūdeņu infrastruktūru (31,5 miljoni 16 dalībvalstīs), taču gada darbības pārskatā bija minēti citi dati (12,5 miljoni 13 dalībvalstīs). Pārskatā šīs atšķirības nav paskaidrotas |
| --- | --- |

—

sešus ERAF uzdevumus grozīja, nesniedzot paskaidrojumu. Tostarp tika pievienots viens uzdevums, proti, 2007.–2013. gadā īstenot 170 000 līdzfinansētus MVU atbalsta projektus, attiecībā uz citiem pieciem grozītajiem uzdevumiem saistībā ar ERAF rādītājiem (17) darbības pārskatā minētās dalībvalstis atšķīrās no tām, kuras bija izraudzītas plānošanas posmā. Piemēram, vadības plānā tika noteikts uzdevums nodrošināt vairāk iedzīvotāju ar jaunu/atjaunotu notekūdeņu infrastruktūru (31,5 miljoni 16 dalībvalstīs), taču gada darbības pārskatā bija minēti citi dati (12,5 miljoni 13 dalībvalstīs). Pārskatā šīs atšķirības nav paskaidrotas

| — | Vadības plānā minētie skaitļi atbilst tiem skaitļiem, par kuriem vienojās sarunu gaitā, toties gada darbības pārskatā REGIO ĢD varēja ziņot par uzdevumiem un faktiskajiem sasniegumiem, kas minēti 2009. gada ziņojumos par izpildi. Vajadzības gadījumā tika pievienotas zemsvītras piezīmes, lai sniegtu papildu informāciju un saglabātu 2010. gada vadības plānā minēto tvērumu.

  Jaunais uzdevums par 170 000 MVU projektiem parāda, ka ir uzlabots ziņošanas process, jo sākotnēji, kad tika izstrādāts vadības plāns, šo uzdevumu nebija iespējams izvirzīt.


  Tā kā ES līmenī nav absolūtu rādītāju, ir pieņemami, ka dažas dalībvalstis nosaka savus rādītājus, protams, ievērojot Komisijas norādījumus, un budžeta iestāde iepriekš šo situāciju atzina par pareizu.


  Dažkārt vadības plānā ir parādīti divu atsevišķu dalībvalstu grupu uzdevumi un jaunākie zināmie rezultāti. Lai uzlabotu jaunāko zināmo rezultātu un uzdevumu salīdzināmību, REGIO ĢD ir pielāgojis skaitļus vienā un tajā pašā dalībvalstu grupā. |
| --- | --- |

—

Jaunais uzdevums par 170 000 MVU projektiem parāda, ka ir uzlabots ziņošanas process, jo sākotnēji, kad tika izstrādāts vadības plāns, šo uzdevumu nebija iespējams izvirzīt.

Tā kā ES līmenī nav absolūtu rādītāju, ir pieņemami, ka dažas dalībvalstis nosaka savus rādītājus, protams, ievērojot Komisijas norādījumus, un budžeta iestāde iepriekš šo situāciju atzina par pareizu.

Dažkārt vadības plānā ir parādīti divu atsevišķu dalībvalstu grupu uzdevumi un jaunākie zināmie rezultāti. Lai uzlabotu jaunāko zināmo rezultātu un uzdevumu salīdzināmību, REGIO ĢD ir pielāgojis skaitļus vienā un tajā pašā dalībvalstu grupā.

Cik ticama ir informācija par darbības rezultātiem

No 31 rādītāja 17 rādītājiem varēja noteikt ticamu informācijas avotu

| 8.26. | Palāta izvērtēja paraugu, kurā bija iekļauts triju ģenerāldirektorātu 31 rādītājs (18). 17 rādītājiem varēja noteikt ticamu avotu informācijai par sasniegtajiem koprezultātiem. Kopumā tās bija ziņas, kas ņemtas no ārējiem un vispāratzītiem statistikas datu piegādātājiem vai no iekšēji pārvaldītām datubāzēm, tostarp grāmatvedības informācija. |
| --- | --- |

8.26.

Palāta izvērtēja paraugu, kurā bija iekļauts triju ģenerāldirektorātu 31 rādītājs (18). 17 rādītājiem varēja noteikt ticamu avotu informācijai par sasniegtajiem koprezultātiem. Kopumā tās bija ziņas, kas ņemtas no ārējiem un vispāratzītiem statistikas datu piegādātājiem vai no iekšēji pārvaldītām datubāzēm, tostarp grāmatvedības informācija.

| 8.26.–8.27. | 19. zemsvītras piezīme. Revīzijas palātas minētais rādītājs tiešām attiecas uz “Pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru skaitu, kuru būve kopīgi sākta ES līmenī”, un tiks atbilstīgi grozīts. |
| --- | --- |

8.26.–8.27.

Kontroles sistēmu nepilnības, kuras negatīvi ietekmēja ticamību reģionālās politikas un lauku attīstības jomās

| 8.27. | No 14 pārējiem rādītājiem astoņus rezultātu rādītājus, kas attiecās uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, un četrus ietekmes rādītājus, kas attiecās uz lauku attīstību (19), attiecīgie ģenerāldirektorāti konsolidēja, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis bija sniegušas par programmu īstenošanu. Komisijas spēju nodrošināt piegādātās informācijas ticamību apgrūtināja tiesiskie ierobežojumi (sk. 8.28. punktu) un praktiskas dabas ierobežojumi (sk. 8.29. punktu). |
| --- | --- |

8.27.

No 14 pārējiem rādītājiem astoņus rezultātu rādītājus, kas attiecās uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu, un četrus ietekmes rādītājus, kas attiecās uz lauku attīstību (19), attiecīgie ģenerāldirektorāti konsolidēja, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis bija sniegušas par programmu īstenošanu. Komisijas spēju nodrošināt piegādātās informācijas ticamību apgrūtināja tiesiskie ierobežojumi (sk. 8.28. punktu) un praktiskas dabas ierobežojumi (sk. 8.29. punktu).

| 8.27. | Skatīt atbildi uz 8.29. punktu. |
| --- | --- |

8.27.

| 8.28. | ERAF jomā tiesību aktos nav noteikta prasība piemērot visiem kopīgus rezultātu rādītājus, tāpēc vadošajām iestādēm nav izvirzīta obligāta prasība izmantot “ERAF un Kohēzijas fonda pasākumu pamatrādītājus”, kas definēti dokumentā “Orientējoši norādījumi par novērtēšanas metodēm: uzraudzības un novērtēšanas rādītāji”, kuru Komisija publicējusi 2006. gada augustā. Tāpēc pastāv augsts risks, ka dati, kas apkopoti par pamatrādītājiem un izmantoti gada darbības pārskata 7. pielikumā, iespējams, nav pilnīgi vai salīdzināmi (20). |
| --- | --- |

8.28.

ERAF jomā tiesību aktos nav noteikta prasība piemērot visiem kopīgus rezultātu rādītājus, tāpēc vadošajām iestādēm nav izvirzīta obligāta prasība izmantot “ERAF un Kohēzijas fonda pasākumu pamatrādītājus”, kas definēti dokumentā “Orientējoši norādījumi par novērtēšanas metodēm: uzraudzības un novērtēšanas rādītāji”, kuru Komisija publicējusi 2006. gada augustā. Tāpēc pastāv augsts risks, ka dati, kas apkopoti par pamatrādītājiem un izmantoti gada darbības pārskata 7. pielikumā, iespējams, nav pilnīgi vai salīdzināmi (20).

| 8.28. | Revīzijas palātas konstatētie ierobežojumi attiecas uz jautājumiem, kas būtu jārisina vēlāk. REGIO ĢD pastāvīgi pilnveidojis un uzlabojis pasākumus ziņošanai par darbības rezultātiem. Jo īpaši izveidojot “pamatrādītājus”, ģenerāldirektorāts ir pārsniedzis likumdevēja paredzēto normatīvo prasību līmeni. Tomēr REGIO ĢD pilnīgi apzinās nepilnības šajā jomā un sadarbībā ar dalībvalstīm ir centies uzlabot ziņošanu par ieteiktajiem pamatrādītājiem. Paredzētajā juridiskajā pamatā tiks ieviesti pielāgojumi. |
| --- | --- |

8.28.

| 8.29. | Attiecībā uz datiem par ERAF un lauku attīstību Komisija nepārbaudīja dalībvalstu atbildīgo struktūru sniegto datu ticamību un pārbaudi veica formāli (21). Informāciju, ko saņēma ar to informācijas tehnoloģijas starpniecību, kuru dalībvalstis izmanto, nosūtot ziņojumus Komisijai, apkopoja programmas vai pasākuma līmenī. Komisija nevar tieši piekļūt datiem projektu līmenī, tāpēc tā nevar veikt sistemātiskākas padziļinātas pārbaudes. |
| --- | --- |

8.29.

Attiecībā uz datiem par ERAF un lauku attīstību Komisija nepārbaudīja dalībvalstu atbildīgo struktūru sniegto datu ticamību un pārbaudi veica formāli (21). Informāciju, ko saņēma ar to informācijas tehnoloģijas starpniecību, kuru dalībvalstis izmanto, nosūtot ziņojumus Komisijai, apkopoja programmas vai pasākuma līmenī. Komisija nevar tieši piekļūt datiem projektu līmenī, tāpēc tā nevar veikt sistemātiskākas padziļinātas pārbaudes.

| 8.29. | REGIO ĢD pārbauda dalībvalstu iesniegtos skaitļus un, izmantojot ciešo partnerību ar šīm valstīm un reģioniem, mudina un pārliecina dalībvalstis ziņot ticamākus skaitļus. Tomēr saskaņā ar juridiskajām prasībām par projektu atlasi, mērķu izvirzīšanu un detalizētu uzraudzību atbild galvenokārt vadošās iestādes. Lai pārbaudītu ES finansējuma tematisko izlietojumu, pārskats par 2009. gada programmu tika apspriests dažādos forumos (COCOF, tehniskās un ikgadējās sanāksmēs vai uzraudzības komitejās), iesaistot arī valstu iestādes; pēc tam dati tika laboti. Komisija turpmāk pastiprināti pārbaudīs šajā informācijas sistēmā nosūtīto ziņojumu kvalitāti.

  Lauku attīstības jomā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodam izveidojusi kopējās uzraudzības un vērtēšanas sistēmu (KUVS). Pirmo reizi Komisija piedāvā vienotu sistēmu, kurā, izmantojot kopējus rādītājus, uzrauga un izvērtē visas intervences lauku attīstības jomā.


  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm ļoti centusies uzlabot minētajā sistēmā pieejamās informācijas kvalitāti un ticamību. Lauku attīstības programmu vidusposma novērtējums norāda, ka vairākām programmām ir sarežģīti noteikt ietekmes rādītāju daudzumu. Šajā saistībā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, turpinās darbs gan saistībā ar pašreizējo plānošanas periodu, gan nākamā plānošanas perioda sagatavošana.


  Par minētajā sistēmā ievadīto uzraudzības datu ticamību atbild dalībvalstis, ievērojot kompetences sadalījumu dalītajā pārvaldībā. Ņemot vērā projektu lielo skaitu un dalībvalstu projektu specifikas daudzveidību, Komisijai nav iespējams projektu līmenī pārbaudīt dalībvalstu iesniegtos datus; tas nav arī rentabli. |
| --- | --- |

8.29.

Lauku attīstības jomā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodam izveidojusi kopējās uzraudzības un vērtēšanas sistēmu (KUVS). Pirmo reizi Komisija piedāvā vienotu sistēmu, kurā, izmantojot kopējus rādītājus, uzrauga un izvērtē visas intervences lauku attīstības jomā.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm ļoti centusies uzlabot minētajā sistēmā pieejamās informācijas kvalitāti un ticamību. Lauku attīstības programmu vidusposma novērtējums norāda, ka vairākām programmām ir sarežģīti noteikt ietekmes rādītāju daudzumu. Šajā saistībā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, turpinās darbs gan saistībā ar pašreizējo plānošanas periodu, gan nākamā plānošanas perioda sagatavošana.

Par minētajā sistēmā ievadīto uzraudzības datu ticamību atbild dalībvalstis, ievērojot kompetences sadalījumu dalītajā pārvaldībā. Ņemot vērā projektu lielo skaitu un dalībvalstu projektu specifikas daudzveidību, Komisijai nav iespējams projektu līmenī pārbaudīt dalībvalstu iesniegtos datus; tas nav arī rentabli.

PALĀTAS ĪPAŠIE ZIŅOJUMI PAR DARBĪBAS REZULTĀTIEM

Ievads

| 8.30. | Savos īpašajos ziņojumos Palāta sniedz vērtējumu par to, vai ES pasākumus pārvaldīja saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem. Izraugoties tēmas īpašajiem ziņojumiem, Palāta izvērtē revidējamās jomas būtiskumu, risku pareizai finanšu pārvaldībai, to, vai Palāta iepriekš ir pievērsusies saistītām tēmām un vai par konkrēto tēmu ir pieejami citi novērtējumi, kā arī to, vai tēma ir nozīmīga, proti, cik lielā mērā revīzijas rezultāti palīdzēs uzlabot efektivitāti, produktivitāti un/vai ES izdevumu ekonomiskumu. |
| --- | --- |

8.30.

Savos īpašajos ziņojumos Palāta sniedz vērtējumu par to, vai ES pasākumus pārvaldīja saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem. Izraugoties tēmas īpašajiem ziņojumiem, Palāta izvērtē revidējamās jomas būtiskumu, risku pareizai finanšu pārvaldībai, to, vai Palāta iepriekš ir pievērsusies saistītām tēmām un vai par konkrēto tēmu ir pieejami citi novērtējumi, kā arī to, vai tēma ir nozīmīga, proti, cik lielā mērā revīzijas rezultāti palīdzēs uzlabot efektivitāti, produktivitāti un/vai ES izdevumu ekonomiskumu.

| 8.31. | Palāta 2010. gadā pieņēma šādus īpašos ziņojumus: |
| --- | --- |

8.31.

Palāta 2010. gadā pieņēma šādus īpašos ziņojumus:

Revīzijas palātas 2010. gadā pieņemtie īpašie ziņojumi
   (22)

| — | Nr. 1/2010 “Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?” |
| --- | --- |

—

Nr. 1/2010 “Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”

| — | Nr. 2/2010 “Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte” |
| --- | --- |

—

Nr. 2/2010 “Saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu īstenoto projektēšanas pētījumu un jaunu infrastruktūru izveides atbalsta shēmu efektivitāte”

| — | Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?” |
| --- | --- |

—

Nr. 3/2010 “Vai ietekmes novērtējumi noder ES iestādēm lēmumu pieņemšanā?”

| — | Nr. 4/2010 “Vai Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plāna koncepcija un pārvaldība spēs nodrošināt reālus rezultātus?” |
| --- | --- |

—

Nr. 4/2010 “Vai Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plāna koncepcija un pārvaldība spēs nodrošināt reālus rezultātus?”

| — | Nr. 5/2010 “Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā” |
| --- | --- |

—

Nr. 5/2010 “Leader pieejas īstenošana lauku attīstībā”

| — | Nr. 6/2010 “Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus?” |
| --- | --- |

—

Nr. 6/2010 “Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus?”

| — | Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija” |
| --- | --- |

—

Nr. 7/2010 “Grāmatojumu noskaidrošanas procedūras revīzija”

| — | Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?” |
| --- | --- |

—

Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?”

| — | Nr. 9/2010 “Vai līdzekļi ES struktūrpasākumiem ūdensapgādei sadzīves patēriņam ir izlietoti, lai panāktu labāko rezultātu?” |
| --- | --- |

—

Nr. 9/2010 “Vai līdzekļi ES struktūrpasākumiem ūdensapgādei sadzīves patēriņam ir izlietoti, lai panāktu labāko rezultātu?”

| — | Nr. 10/2010 “Īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām” |
| --- | --- |

—

Nr. 10/2010 “Īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām”

| — | Nr. 11/2010 “Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs” |
| --- | --- |

—

Nr. 11/2010 “Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”

| — | Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā” |
| --- | --- |

—

Nr. 12/2010 “ES attīstības palīdzība pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā un Dienvidāzijā”

| — | Nr. 13/2010 “Vai Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ir sekmīgi ieviests un sasniedz rezultātus Dienvidkaukāzā (Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā)” |
| --- | --- |

—

Nr. 13/2010 “Vai Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments ir sekmīgi ieviests un sasniedz rezultātus Dienvidkaukāzā (Armēnijā, Azerbaidžānā un Gruzijā)”

| — | Nr. 14/2010 “Kā Komisija pārvaldīja gaļas importa veterināro pārbaužu sistēmu pēc 2004. gada higiēnas tiesību aktu reformas” |
| --- | --- |

—

Nr. 14/2010 “Kā Komisija pārvaldīja gaļas importa veterināro pārbaužu sistēmu pēc 2004. gada higiēnas tiesību aktu reformas”

| 8.32. | Palātas 2010. gadā pieņemtajos 14 īpašajos ziņojumos ir ietverti turpmāk izklāstītie apsvērumi par darbības rezultātiem un par rezultātiem, kas sasniegti ar ES finansējuma palīdzību, sākot no sākotnējās plānošanas līdz pat atskaitēm par padarīto. |
| --- | --- |

8.32.

Palātas 2010. gadā pieņemtajos 14 īpašajos ziņojumos ir ietverti turpmāk izklāstītie apsvērumi par darbības rezultātiem un par rezultātiem, kas sasniegti ar ES finansējuma palīdzību, sākot no sākotnējās plānošanas līdz pat atskaitēm par padarīto.

Palātas apsvērumi par koprezultāta sasniegšanas procesu

Stratēģiskā plānošana

| 8.33. | Daudzos īpašajos ziņojumos (23) Palāta ir uzsvērusi labas plānošanas principus, proti, iniciatīvas ir jāiekļauj stratēģiskā kontekstā un jāsarindo prioritārā secībā, mērķiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, atbilstošiem un laikā ierobežotiem (SMART), tie konsekventi jāsasaista dažādos plānošanas dokumentos, un labi veikts ex ante ietekmes novērtējums var būt ļoti svarīgs lēmuma pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

8.33.

Daudzos īpašajos ziņojumos (23) Palāta ir uzsvērusi labas plānošanas principus, proti, iniciatīvas ir jāiekļauj stratēģiskā kontekstā un jāsarindo prioritārā secībā, mērķiem jābūt konkrētiem, izmērāmiem, sasniedzamiem, atbilstošiem un laikā ierobežotiem (SMART), tie konsekventi jāsasaista dažādos plānošanas dokumentos, un labi veikts ex ante ietekmes novērtējums var būt ļoti svarīgs lēmuma pieņemšanas procesā.

| 8.34. | Šajā kontekstā Palāta konstatēja, ka jomā, kas attiecas uz attīstības palīdzību pamatizglītībai, nebija atbilstošas stratēģiskas plānošanas iestāžu darbības uzlabošanā (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 69. punkts), kaimiņattiecību politikas mērķiem nebija pietiekami noteikta prioritāšu secība un tie nebija saskanīgi (Īpašais ziņojums Nr. 13/2010, 68. punkts), bet Leader pieejas mērķi nebija konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un laikā ierobežoti (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 26. punkts). Ziņojumā par Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu Palāta secināja, ka Komisija nav formulējusi mērķus saskaņā ar SMART principiem un ka ietekmes rādītāji nav izstrādāti tā, lai novērtētu, cik sekmīgi tie ir sasniegti, tāpēc Komisija trīs gadus pēc programmas sākuma nevarēja novērtēt, kā tiek sasniegti mērķi (Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 48., 50., 61. un 62. punkts). |
| --- | --- |

8.34.

Šajā kontekstā Palāta konstatēja, ka jomā, kas attiecas uz attīstības palīdzību pamatizglītībai, nebija atbilstošas stratēģiskas plānošanas iestāžu darbības uzlabošanā (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 69. punkts), kaimiņattiecību politikas mērķiem nebija pietiekami noteikta prioritāšu secība un tie nebija saskanīgi (Īpašais ziņojums Nr. 13/2010, 68. punkts), bet Leader pieejas mērķi nebija konkrēti, izmērāmi, sasniedzami un laikā ierobežoti (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 26. punkts). Ziņojumā par Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu Palāta secināja, ka Komisija nav formulējusi mērķus saskaņā ar SMART principiem un ka ietekmes rādītāji nav izstrādāti tā, lai novērtētu, cik sekmīgi tie ir sasniegti, tāpēc Komisija trīs gadus pēc programmas sākuma nevarēja novērtēt, kā tiek sasniegti mērķi (Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 48., 50., 61. un 62. punkts).

| 8.34. | Lai veiktu stratēģisko plānošanu iestāžu darbības uzlabošanā, vajadzīgs partnervalsts un valdības vadītāju skaidrs pieprasījums. Šajā jomā gūtā pieredze rāda, ka bez šīs ieinteresētības iestāžu ārējo atbalstu nav iespējams izmantot, lai efektīvi atbalstītu iestāžu darbības uzlabošanu.

  Attiecībā uz Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu jāmin, ka Mūžizglītības programmas komiteja savā sanāksmē 2010. gada 17. jūnijā pieņēma rādītājus. Komisija 2011. gadā iesniegs komitejai pirmo ziņojumu par šiem rādītājiem.


  Attiecībā uz Leader pieeju Komisija piekrīt, ka atsevišķu vietējo attīstības stratēģiju mērķi jāizstrādā maksimāli atbilstīgi SMART kritērijiem. Lai vietējām rīcības grupām palīdzētu veikt šo uzdevumu, ar apakšpasākumam “prasmju apguve” paredzēto lauku attīstības finansējumu tiek atbalstīti gan atbalsta, gan apmācības pasākumi. |
| --- | --- |

8.34.

Attiecībā uz Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu jāmin, ka Mūžizglītības programmas komiteja savā sanāksmē 2010. gada 17. jūnijā pieņēma rādītājus. Komisija 2011. gadā iesniegs komitejai pirmo ziņojumu par šiem rādītājiem.

Attiecībā uz Leader pieeju Komisija piekrīt, ka atsevišķu vietējo attīstības stratēģiju mērķi jāizstrādā maksimāli atbilstīgi SMART kritērijiem. Lai vietējām rīcības grupām palīdzētu veikt šo uzdevumu, ar apakšpasākumam “prasmju apguve” paredzēto lauku attīstības finansējumu tiek atbalstīti gan atbalsta, gan apmācības pasākumi.

| 8.35. | Tomēr Palāta atzīmēja pilnveidojumus attiecībā uz mērķu noteikšanu budžeta atbalstam jaunattīstības valstīm (Īpašais ziņojums Nr. 11/2010, 56. un 96. punkts), kā arī labas prakses paraugus labāka regulējuma jomā, kad ietekmes novērtējumi ir bijis efektīvs atbalsts lēmumu pieņemšanai Eiropas Savienībā (Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 87. punkts). |
| --- | --- |

8.35.

Tomēr Palāta atzīmēja pilnveidojumus attiecībā uz mērķu noteikšanu budžeta atbalstam jaunattīstības valstīm (Īpašais ziņojums Nr. 11/2010, 56. un 96. punkts), kā arī labas prakses paraugus labāka regulējuma jomā, kad ietekmes novērtējumi ir bijis efektīvs atbalsts lēmumu pieņemšanai Eiropas Savienībā (Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 87. punkts).

| 8.35. | Komisija pauž atzinību par pozitīvi novērtētajiem pilnveidojumiem attiecībā uz mērķu noteikšanu budžeta atbalstam. EAF gada pārskatā arī apstiprināts, ka Komisija panākusi ievērojamu progresu, pierādot atbilstību Kotonū nolīgumā noteiktajiem attiecināmības kritērijiem un ieviešot oficiālu publisko finanšu vadības darbības novērtēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

8.35.

Vajadzību noteikšana

| 8.36. | Dažos apsvērumos (24) Palāta atsaucās arī uz to, ka labu rezultātu sasniegšanai ir svarīgi skaidri noteikt vajadzības, kuru risināšanai programmas ir paredzētas. |
| --- | --- |

8.36.

Dažos apsvērumos (24) Palāta atsaucās arī uz to, ka labu rezultātu sasniegšanai ir svarīgi skaidri noteikt vajadzības, kuru risināšanai programmas ir paredzētas.

| 8.37. | Tā, piemēram, Palāta norādīja, ka Eiropas dzelzceļa asu prioritārajos projektos ir jāatspoguļo pašreizējās un turpmākās vajadzības (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 63. punkts). |
| --- | --- |

8.37.

Tā, piemēram, Palāta norādīja, ka Eiropas dzelzceļa asu prioritārajos projektos ir jāatspoguļo pašreizējās un turpmākās vajadzības (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 63. punkts).

| 8.37. | Attiecībā uz Eiropas dzelzceļa asu prioritāro projektu noteikšanu pieredze parādījusi, ka panākt galveno Eiropas dzelzceļa asu pilnīgu aprakstu, lai gan uz to būtu jātiecas, ir īpaši sarežģīti, jo šajā jomā nepārtraukti notiek pārmaiņas, ko ietekmē migrācija, tirdzniecības veidi un ģeopolitiskā situācija. Ir veikti pētījumi, lai analizētu pastāvošās un paredzamās satiksmes plūsmas gan atsevišķiem projektiem, gan dzelzceļa tīklam kopumā, un vēl ir jāiegūst pārliecinoši rezultāti. Tāpēc šobrīd šīs prioritātes nav iespējams noteikt, un prioritārie projekti arī turpmāk jāpamato ar Padomes un Eiropas Parlamenta savstarpējiem politiskiem nolīgumiem, tos pamatojot ar labākajiem pieejamajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

8.37.

| 8.38. | Tā uzsvēra arī to, ka pārdomāta vajadzību analīze ļauj izvairīties no tādu mērķu formulēšanas, kuri pārsniedz patiesās vajadzības, un sekmē alternatīvu un lētāku risinājumu īstenošanu (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 72. punkts). |
| --- | --- |

8.38.

Tā uzsvēra arī to, ka pārdomāta vajadzību analīze ļauj izvairīties no tādu mērķu formulēšanas, kuri pārsniedz patiesās vajadzības, un sekmē alternatīvu un lētāku risinājumu īstenošanu (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 72. punkts).

Mērķu un pasākumu saistība

| 8.39. | Daudzos ziņojumos (25) Palāta ir uzsvērusi, ka starp izvirzītajiem mērķiem un pasākumiem to sasniegšanai jābūt nepārprotamai saiknei. |
| --- | --- |

8.39.

Daudzos ziņojumos (25) Palāta ir uzsvērusi, ka starp izvirzītajiem mērķiem un pasākumiem to sasniegšanai jābūt nepārprotamai saiknei.

| 8.40. | Ja šādas saiknes nav, tad izraudzīto pasākumu koncepcija diez vai spēs nodrošināt mērķu sasniegšanu (Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 10/2010 34. punktu, kas attiecas uz Egejas jūras nelielajām salām ). Labāka regulējuma jomā Palāta novēroja, ka ietekmes novērtējuma ziņojumi nesniedz standartizētu izklāstu par to, kā ar ierosināto izpildes mehānismu vai – ja runa ir par izdevumu programmām – ar aplēsto budžetu būs iespējams sasniegt intervences mērķus un iecerētos iznākumus (Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 60. punkts). |
| --- | --- |

8.40.

Ja šādas saiknes nav, tad izraudzīto pasākumu koncepcija diez vai spēs nodrošināt mērķu sasniegšanu (Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 10/2010 34. punktu, kas attiecas uz Egejas jūras nelielajām salām ). Labāka regulējuma jomā Palāta novēroja, ka ietekmes novērtējuma ziņojumi nesniedz standartizētu izklāstu par to, kā ar ierosināto izpildes mehānismu vai – ja runa ir par izdevumu programmām – ar aplēsto budžetu būs iespējams sasniegt intervences mērķus un iecerētos iznākumus (Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 60. punkts).

| 8.40. | Komisija piekrīt, ka atbalsta programmu Egejas jūras nelielajām salām varētu uzlabot, un tādēļ sadarbojas ar Grieķijas iestādēm. |
| --- | --- |

8.40.

Atbilstoši, pietiekami un proporcionāli līdzekļi

| 8.41. | Dažos apsvērumos (26) Palāta ir uzsvērusi, cik svarīgi ir izraudzīties piemērotus līdzekļus izvirzīto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

8.41.

Dažos apsvērumos (26) Palāta ir uzsvērusi, cik svarīgi ir izraudzīties piemērotus līdzekļus izvirzīto mērķu sasniegšanai.

| 8.42. | Attiecībā uz ES attīstības palīdzību pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā Palāta norādīja, ka Komisijai ir grūtības delegācijās norīkot piemērota profila darbiniekus, un tas vājina viņu spējas efektīvi pārvaldīt programmas (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 66. punkts). Citā kontekstā saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru Palāta atzīmēja, ka piemērojamajām korekcijām, lai tās būtu patiešām efektīvas, jārada tieša preventīva vai iedarbīga ietekme uz tiem, kuri ir atbildīgi par pārkāpumu (Īpašais ziņojums Nr. 7/2010, 90. punkts). |
| --- | --- |

8.42.

Attiecībā uz ES attīstības palīdzību pamatizglītībai Subsahāras Āfrikā Palāta norādīja, ka Komisijai ir grūtības delegācijās norīkot piemērota profila darbiniekus, un tas vājina viņu spējas efektīvi pārvaldīt programmas (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 66. punkts). Citā kontekstā saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru Palāta atzīmēja, ka piemērojamajām korekcijām, lai tās būtu patiešām efektīvas, jārada tieša preventīva vai iedarbīga ietekme uz tiem, kuri ir atbildīgi par pārkāpumu (Īpašais ziņojums Nr. 7/2010, 90. punkts).

| 8.42. | Komisija atzīst, ka atbilstīgi kvalificēti speciālisti izglītības jomā ir svarīgi. Ja delegācijas prioritāte ir izglītības joma, Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu atbilstīgus speciālistus, piemēram, saskaņā ar ES darba dalīšanas politiku deleģējot atbildību dalībvalstij, kurai ir attiecīgās nozares speciālisti, vai ar ģeogrāfisko direktorātu starpniecību un tematisko nodaļu atbalstu nodrošinot atbilstīgus speciālistus no centrālajiem dienestiem. Paredzēts izstrādāt tematiskos tīklus, lai centrālo dienestu tematisko un ģeogrāfisko direktorātu speciālistiem nodrošinātu labāku saikni ar delegācijām.

  Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra ir izstrādāta tā, lai ES finansējumā neiekļautu ES noteikumiem neatbilstīgus izdevumus. Šo mehānismu nepiemēro, lai atgūtu saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, ko saskaņā ar dalītas pārvaldības principu veic vienīgi dalībvalstis.


  Ja grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā iespējams konstatēt nepamatotus maksājumus saņēmējiem, dalībvalstīm jāveic turpmāki pasākumi, lai no saņēmējiem atgūtu minētos līdzekļus. Pat tad, ja nav jāatgūst saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu vadības un kontroles sistēmā, korekcijas tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un tādējādi novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus saņēmējiem.


  Turklāt tiesību aktos lauksaimniecības jomā noteikta prasība, ka nepareizi veiktu maksājumu saņēmējiem jāpiemēro efektīvas, iedarbīgas un samērīgas sankcijas. |
| --- | --- |

8.42.

Grāmatojumu noskaidrošanas procedūra ir izstrādāta tā, lai ES finansējumā neiekļautu ES noteikumiem neatbilstīgus izdevumus. Šo mehānismu nepiemēro, lai atgūtu saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, ko saskaņā ar dalītas pārvaldības principu veic vienīgi dalībvalstis.

Ja grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā iespējams konstatēt nepamatotus maksājumus saņēmējiem, dalībvalstīm jāveic turpmāki pasākumi, lai no saņēmējiem atgūtu minētos līdzekļus. Pat tad, ja nav jāatgūst saņēmējiem izmaksātās summas, jo finanšu korekcijas ir piemērojamas tikai nepilnībām dalībvalstu vadības un kontroles sistēmā, korekcijas tomēr ir svarīgs līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu sistēmas un tādējādi novērst vai konstatēt un atgūt nepareizus maksājumus saņēmējiem.

Turklāt tiesību aktos lauksaimniecības jomā noteikta prasība, ka nepareizi veiktu maksājumu saņēmējiem jāpiemēro efektīvas, iedarbīgas un samērīgas sankcijas.

Budžets un termiņi

| 8.43. | Ziņojumos (27) Palāta ir vērsusi uzmanību uz to, cik svarīga ir plānošana projektu īstenošanas posmā, lai novērstu pārtēriņu vai kavēšanos. |
| --- | --- |

8.43.

Ziņojumos (27) Palāta ir vērsusi uzmanību uz to, cik svarīga ir plānošana projektu īstenošanas posmā, lai novērstu pārtēriņu vai kavēšanos.

| 8.44. | Palāta novēroja, ka attiecībā uz ieguldījumiem ES dzelzceļa infrastruktūrā projektos, kuri nebija rūpīgi un detalizēti sagatavoti, bija augstāks risks saskarties ar lielāku izmaksu pieaugumu (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 46. punkts). Palāta atzīmēja arī to, ka kavēšanos projektu īstenošanā ūdensapgādei sadzīves patēriņam izraisīja papildu prasības, kuras tika izvirzītas ietekmes uz vidi novērtējumos, grūtības administratīvo atļauju saņemšanā, kā arī neprecīzas aplēses vai aprēķini – to visu varēja daļēji novērst ar labāku plānošanu (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 51. punkts). |
| --- | --- |

8.44.

Palāta novēroja, ka attiecībā uz ieguldījumiem ES dzelzceļa infrastruktūrā projektos, kuri nebija rūpīgi un detalizēti sagatavoti, bija augstāks risks saskarties ar lielāku izmaksu pieaugumu (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 46. punkts). Palāta atzīmēja arī to, ka kavēšanos projektu īstenošanā ūdensapgādei sadzīves patēriņam izraisīja papildu prasības, kuras tika izvirzītas ietekmes uz vidi novērtējumos, grūtības administratīvo atļauju saņemšanā, kā arī neprecīzas aplēses vai aprēķini – to visu varēja daļēji novērst ar labāku plānošanu (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 51. punkts).

| 8.44. | Komisija saistībā ar Kohēzijas fonda projektiem un lieliem struktūrfondu finansētiem projektiem valstu iestādēm un reģionu pašvaldībām atkārtoti uzsvērusi projektu plānošanas nozīmi. Saistībā ar 2007.–2013. gada struktūrfondu plānošanas periodu tika izveidots tehniskās palīdzības instruments JASPERS, lai īpaši atbalstītu projektu labāku izstrādi un plānošanu galvenokārt ES 12 dalībvalstīs.

  Tomēr plānošana ir tikai viens no elementiem, kas ietekmē pārtēriņu un kavēšanos. Revīzijas palāta īpašā ziņojuma par ieguldījumiem dzelzceļa infrastruktūrā 45. punktā secināja, ka “gandrīz visos gadījumos šī izmaksu palielināšanās radās neparedzamu faktoru dēļ, kuri tapa zināmi izbūves laikā, piemēram, neparedzēti sarežģīti ģeogrāfiskie apstākļi, vides aizsardzības prasības, drošības prasības un neprognozēti dārgāki konkursu dalībnieku cenu piedāvājumi”. |
| --- | --- |

8.44.

Tomēr plānošana ir tikai viens no elementiem, kas ietekmē pārtēriņu un kavēšanos. Revīzijas palāta īpašā ziņojuma par ieguldījumiem dzelzceļa infrastruktūrā 45. punktā secināja, ka “gandrīz visos gadījumos šī izmaksu palielināšanās radās neparedzamu faktoru dēļ, kuri tapa zināmi izbūves laikā, piemēram, neparedzēti sarežģīti ģeogrāfiskie apstākļi, vides aizsardzības prasības, drošības prasības un neprognozēti dārgāki konkursu dalībnieku cenu piedāvājumi”.

Kontroles mehānismi un darbības rezultātu uzraudzīšana

| 8.45. | Dažos apsvērumos (28) Palāta ir mudinājusi vadītājus uzlabot iekšējās kontroles sistēmas un uzraudzīt darbības rezultātus ar īpaši izveidotu mehānismu palīdzību, kuri reģistrē informāciju un datus par gūtajiem iznākumiem vai par darba izpildes līmeni. |
| --- | --- |

8.45.

Dažos apsvērumos (28) Palāta ir mudinājusi vadītājus uzlabot iekšējās kontroles sistēmas un uzraudzīt darbības rezultātus ar īpaši izveidotu mehānismu palīdzību, kuri reģistrē informāciju un datus par gūtajiem iznākumiem vai par darba izpildes līmeni.

| 8.46. | Piemēram, Palāta novēroja, ka pārskatos, kas sagatavoti, lai uzraudzītu ES finansētus intervences pasākumus pamatizglītības jomā Subsahāras Āfrikā, galvenā uzmanība lielākoties ir pievērsta procesiem un finansiāliem aspektiem, kuri ir saistīti ar konkrētiem izmaksu nosacījumiem, nevis izglītības iznākumam (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 62. punkts). Līdzīgi novērojumi attiecas arī uz vietējās rīcības grupām, kuras bija atbildīgas par Leader programmas izpildi: tās nevāca datus un nevērtēja, vai vietējās stratēģijas mērķi tika sasniegti (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 31. punkts). |
| --- | --- |

8.46.

Piemēram, Palāta novēroja, ka pārskatos, kas sagatavoti, lai uzraudzītu ES finansētus intervences pasākumus pamatizglītības jomā Subsahāras Āfrikā, galvenā uzmanība lielākoties ir pievērsta procesiem un finansiāliem aspektiem, kuri ir saistīti ar konkrētiem izmaksu nosacījumiem, nevis izglītības iznākumam (Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 62. punkts). Līdzīgi novērojumi attiecas arī uz vietējās rīcības grupām, kuras bija atbildīgas par Leader programmas izpildi: tās nevāca datus un nevērtēja, vai vietējās stratēģijas mērķi tika sasniegti (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 31. punkts).

| 8.46. | Izglītības jomā nozaru politikas atbalsta programmu, kas finansētas ar nozaru budžeta atbalstu, progress attiecībā uz iznākuma rādītājiem (uzņemšana, pabeigšana, dzīvotspēja un – dažos gadījumos – sasniegumi mācībās) ir izvērtēts partnervalsts vadītos kopīgos pārskatos ar citiem līdzekļu devējiem. Vienojoties ar partneriem par darbības rezultātu uzraudzības pasākumiem, Komisija uzskata, ka veiksmīgi apvienoti iznākuma un darbības rādītāji sniedz vajadzīgo visaptverošo pārskatu par valsts panākto virzību nozaru politikas īstenošanā.

  Attiecībā uz Leader programmu Komisija dalībvalstīm nodrošināja papildu norādījumus par to, kā labāk uzraudzīt, izvērtēt un uzlabot vietējās rīcības grupu stratēģijas un attiecīgos sasniegumus. Komisija 2011. gada sākumā Eiropas Lauku attīstības tīklā izveidoja mērķa grupu vietējo attīstības stratēģiju kvalitātes jautājumos, kas ietvēra arī uzraudzības un vērtēšanas jautājumus. Rezultāti, kas būs pieejami gada beigās, nodrošinās jaunus instrumentus un labas prakses piemērus gan dalībvalstīm, gan vietējās rīcības grupām. |
| --- | --- |

8.46.

Attiecībā uz Leader programmu Komisija dalībvalstīm nodrošināja papildu norādījumus par to, kā labāk uzraudzīt, izvērtēt un uzlabot vietējās rīcības grupu stratēģijas un attiecīgos sasniegumus. Komisija 2011. gada sākumā Eiropas Lauku attīstības tīklā izveidoja mērķa grupu vietējo attīstības stratēģiju kvalitātes jautājumos, kas ietvēra arī uzraudzības un vērtēšanas jautājumus. Rezultāti, kas būs pieejami gada beigās, nodrošinās jaunus instrumentus un labas prakses piemērus gan dalībvalstīm, gan vietējās rīcības grupām.

| 8.47. | Taču Palāta atzina arī pārraudzības un kontroles sistēmu produktīvu darbību, piemēram, Pārtikas un veterinārā biroja lomu vajadzīgās kontroles spriedzes uzturēšanā saistībā ar veiktajām kontroles pārbaudēm (Īpašais ziņojums Nr. 14/2010, 67. punkts) vai Komisijas racionālo pieeju vienkāršoto muitas procedūru kontroles mehānismu izstrādē (Īpašais ziņojums Nr. 1/2010, 81. punkts). |
| --- | --- |

8.47.

Taču Palāta atzina arī pārraudzības un kontroles sistēmu produktīvu darbību, piemēram, Pārtikas un veterinārā biroja lomu vajadzīgās kontroles spriedzes uzturēšanā saistībā ar veiktajām kontroles pārbaudēm (Īpašais ziņojums Nr. 14/2010, 67. punkts) vai Komisijas racionālo pieeju vienkāršoto muitas procedūru kontroles mehānismu izstrādē (Īpašais ziņojums Nr. 1/2010, 81. punkts).

| 8.47. | Pārtikas un veterinārais birojs pastāvīgi izvērtē savu pārbaužu efektivitāti un produktivitāti, lai nodrošinātu resursu vislabāko izmantošanu. |
| --- | --- |

8.47.

| 8.48. | Vienā no ziņojumiem (Īpašais ziņojums Nr. 10/2010, 40. punkts) Palāta uzsvēra, ka ir ļoti noderīgi veikt ikgadēju programmu īstenošanas novērtējumu, un norādīja, ka šāds novērtējums vadītājiem dod iespēju ieviest efektīvus grozījumus sāktajās programmās. |
| --- | --- |

8.48.

Vienā no ziņojumiem (Īpašais ziņojums Nr. 10/2010, 40. punkts) Palāta uzsvēra, ka ir ļoti noderīgi veikt ikgadēju programmu īstenošanas novērtējumu, un norādīja, ka šāds novērtējums vadītājiem dod iespēju ieviest efektīvus grozījumus sāktajās programmās.

| 8.48. | Komisija ir izveidojusi kopējus darbības rādītājus, kuru izvērtēšana turpmāk palīdzēs uzlabot POSEI programmu un programmu Egejas jūras nelielajām salām. |
| --- | --- |

8.48.

Palātas apsvērumi par sasniegumiem un ziņošanu

Izvirzīto mērķu sasniegšana

| 8.49. | Divos Palātas ziņojumos ir pozitīvs vērtējums par koprezultātiem, kas sasniegti, īstenojot pasākumus, kuri finansēti no ES budžeta (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 un Nr. 10/2010). Palāta konstatēja, ka ES līdzfinansētie infrastruktūras projekti nodrošināja plānoto infrastruktūru atbilstoši specifikācijām un, tiklīdz tie bija pabeigti, tie radīja jaunas un lielākas dzelzceļa pārvadājumu iespējas prioritāro projektu galvenajos posmos (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 65. punkts). Attiecībā uz īpašajiem pasākumiem lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām kopumā programmas īstenoja efektīvi un tās atbilda šo reģionu vajadzībām (Īpašais ziņojums Nr. 10/2010,82. punkts). |
| --- | --- |

8.49.

Divos Palātas ziņojumos ir pozitīvs vērtējums par koprezultātiem, kas sasniegti, īstenojot pasākumus, kuri finansēti no ES budžeta (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 un Nr. 10/2010). Palāta konstatēja, ka ES līdzfinansētie infrastruktūras projekti nodrošināja plānoto infrastruktūru atbilstoši specifikācijām un, tiklīdz tie bija pabeigti, tie radīja jaunas un lielākas dzelzceļa pārvadājumu iespējas prioritāro projektu galvenajos posmos (Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 65. punkts). Attiecībā uz īpašajiem pasākumiem lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām kopumā programmas īstenoja efektīvi un tās atbilda šo reģionu vajadzībām (Īpašais ziņojums Nr. 10/2010,82. punkts).

| 8.50. | Citos īpašajos ziņojumos konstatētas neviendabīgas sekmes, jo daži svarīgi mērķi netika sasniegti (Īpašie ziņojumi Nr. 6/2010, Nr. 9/2010, Nr. 12/2010 un Nr. 13/2010). Palāta norādīja, ka gadījumos, kad ir izvirzīti pretrunīgi mērķi, tos ir grūti īstenot vienlaikus (Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 93. un 99. punkts). Kaut arī struktūrpasākumu tēriņi ir uzlabojuši ūdensapgādi sadzīves patēriņam, bija iespējams sasniegt labākus rezultātus ar zemākām izmaksām no ES budžeta (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 71. punkts). |
| --- | --- |

8.50.

Citos īpašajos ziņojumos konstatētas neviendabīgas sekmes, jo daži svarīgi mērķi netika sasniegti (Īpašie ziņojumi Nr. 6/2010, Nr. 9/2010, Nr. 12/2010 un Nr. 13/2010). Palāta norādīja, ka gadījumos, kad ir izvirzīti pretrunīgi mērķi, tos ir grūti īstenot vienlaikus (Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 93. un 99. punkts). Kaut arī struktūrpasākumu tēriņi ir uzlabojuši ūdensapgādi sadzīves patēriņam, bija iespējams sasniegt labākus rezultātus ar zemākām izmaksām no ES budžeta (Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 71. punkts).

| 8.50. | ES cukura tirgus 2006. gada reformas mērķi ir tieši pakārtoti kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķiem, kas nostiprināti līgumos. Daļēji pretrunīgie mērķi neliecina par reformas nepilnību, bet drīzāk gan par tās visaptverošo darbības jomu. Komisija uzskata, ka cukura nozares reforma veiksmīgi paveica šīs nozares pārstrukturēšanu, nodrošinot ilgtermiņa politikas satvaru un ievērojami uzlabojot konkurētspēju. |
| --- | --- |

8.50.

Ziņošana par darbības rezultātiem

| 8.51. | Savos ziņojumos (29) Palāta ir norādījusi uz vajadzību izveidot piemērotu pārskata struktūru un iegūt atbilstīgus, salīdzināmus un ticamus datus, lai varētu novērtēt izvirzīto mērķu un iegūto koprezultātu atbilsmi. |
| --- | --- |

8.51.

Savos ziņojumos (29) Palāta ir norādījusi uz vajadzību izveidot piemērotu pārskata struktūru un iegūt atbilstīgus, salīdzināmus un ticamus datus, lai varētu novērtēt izvirzīto mērķu un iegūto koprezultātu atbilsmi.

| 8.52. | Ziņojumā par Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu Palāta atzīmēja, ka ikgadējās darba programmas struktūra atšķiras no gada darbības pārskata struktūras, tāpēc nav īsti iespējams salīdzināt koprezultātu ar plānoto sniegumu (Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 41. punkts). Palāta novēroja arī to, ka Komisija un dalībvalstis nevarēja novērtēt Leader programmu efektivitāti lauku attīstības faktisko rezultātu sasniegšanas aspektā ne absolūtos rādītājos, ne saistībā ar citu sasniegšanas metožu efektivitāti, jo trūka datu vai arī tie nebija ticami (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 100. punkts). |
| --- | --- |

8.52.

Ziņojumā par Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu Palāta atzīmēja, ka ikgadējās darba programmas struktūra atšķiras no gada darbības pārskata struktūras, tāpēc nav īsti iespējams salīdzināt koprezultātu ar plānoto sniegumu (Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 41. punkts). Palāta novēroja arī to, ka Komisija un dalībvalstis nevarēja novērtēt Leader programmu efektivitāti lauku attīstības faktisko rezultātu sasniegšanas aspektā ne absolūtos rādītājos, ne saistībā ar citu sasniegšanas metožu efektivitāti, jo trūka datu vai arī tie nebija ticami (Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 100. punkts).

| 8.52. | Attiecībā uz Leonardo da Vinci programmas mobilitātes plānu – kā paziņots darbības plānā atbildē uz Revīzijas palātas ziņojumu – Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta iekšējā darba grupa 2011. gada otrajā ceturksnī pārskatīja prasības un gada ziņojuma par valsts aģentūras darbību formu. Tagad pārskatītā ziņojuma forma atbilst 2011. gadam pārskatītās valsts aģentūru darbības programmas uzbūvei un saturam. Tāpēc 2011. gada ziņojums par valsts aģentūras darbību (kas Komisijai jāsaņem 2012. gadā) ļaus pilnībā salīdzināt koprezultātu ar plānoto sniegumu.

  Programmas Leader+ vidusposma novērtējums tika veikts vietējās rīcības grupas stratēģijas īstenošanas sākuma posmā. Tomēr 2010. gada decembrī pabeigtais programmas Leader+ ex post novērtējums sniedz lietderīgu informāciju par programmas Leader intervences efektivitāti un produktivitāti. Šī informācija noderēs, turpinot izstrādāt KLP politikas satvaru pēc 2013. gada. |
| --- | --- |

8.52.

Programmas Leader+ vidusposma novērtējums tika veikts vietējās rīcības grupas stratēģijas īstenošanas sākuma posmā. Tomēr 2010. gada decembrī pabeigtais programmas Leader+ ex post novērtējums sniedz lietderīgu informāciju par programmas Leader intervences efektivitāti un produktivitāti. Šī informācija noderēs, turpinot izstrādāt KLP politikas satvaru pēc 2013. gada.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 8.53. | Kā norādīts šīs nodaļas sākumā, Finanšu regulā ir noteikts, ka gada darbības pārskatos izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un rezultativitāti (30). Palāta konstatēja, ka atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem bieži vien netika analizētas (sk. 8.16. punktu) un ka efektivitātes pārskatu sistēma neietvēra izdevumu ekonomiskuma un produktivitātes aspektus (sk. 8.17. punktu). |
| --- | --- |

8.53.

Kā norādīts šīs nodaļas sākumā, Finanšu regulā ir noteikts, ka gada darbības pārskatos izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un rezultativitāti (30). Palāta konstatēja, ka atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem rezultātiem bieži vien netika analizētas (sk. 8.16. punktu) un ka efektivitātes pārskatu sistēma neietvēra izdevumu ekonomiskuma un produktivitātes aspektus (sk. 8.17. punktu).

| 8.53. | Komisija piekrīt, ka nākamajos gada darbības pārskatos varētu labāk paskaidrot atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un faktiski sasniegtajiem rezultātiem.

  Saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 7. punktu gada darbības pārskatos jāziņo par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un produktivitāti, nevis par ES darbību efektivitāti un produktivitāti. Gada darbības pārskata saturs atbilst šā noteikuma prasībām. Jebkurā gadījumā, pateicoties ABB nomenklatūras nodrošinātajai konsekvencei, katrai ABB darbībai piešķirtie cilvēkresursi un finanšu resursi (kā parādīts 2. un 3. pielikumā) ir skaidri definēti un tos var pakārtot attiecīgajā pielikumā minētajiem rādītājiem, tādējādi sniedzot iespēju izvērtēt pieejamo resursu vadības ekonomiskumu un produktivitāti. |
| --- | --- |

8.53.

Saskaņā ar Finanšu regulas 60. panta 7. punktu gada darbības pārskatos jāziņo par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un produktivitāti, nevis par ES darbību efektivitāti un produktivitāti. Gada darbības pārskata saturs atbilst šā noteikuma prasībām. Jebkurā gadījumā, pateicoties ABB nomenklatūras nodrošinātajai konsekvencei, katrai ABB darbībai piešķirtie cilvēkresursi un finanšu resursi (kā parādīts 2. un 3. pielikumā) ir skaidri definēti un tos var pakārtot attiecīgajā pielikumā minētajiem rādītājiem, tādējādi sniedzot iespēju izvērtēt pieejamo resursu vadības ekonomiskumu un produktivitāti.

| 8.54. | Tā kā nav atbilstošu atskaites punktu, lai novērtētu vidusposma veikumu, ir grūti spriest, vai attīstības gaita ir pietiekama, lai sasniegtu daudzgadu mērķus (sk. 8.20. un 8.21. punktu). |
| --- | --- |

8.54.

Tā kā nav atbilstošu atskaites punktu, lai novērtētu vidusposma veikumu, ir grūti spriest, vai attīstības gaita ir pietiekama, lai sasniegtu daudzgadu mērķus (sk. 8.20. un 8.21. punktu).

| 8.54. | Ne vienmēr ir nozīmīgi noteikt daudzgadu programmu vidusposma atskaites punktus, jo šo programmu ietekme nelineārā veidā būs sasniegta tikai plānošanas perioda beigās. Gada pārskats par ieguldījumiem, faktiskajiem rezultātiem un koprezultātiem, t. i., programmas īstenošanas virzības uzraudzība, ļauj regulāri novērtēt virzību uz mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

8.54.

| 8.55. | Palāta novēroja, ka gada darbības pārskatā lielākoties tiek izmantoti tie paši mērķi, rādītāji un uzdevumi, kas noteikti vadības plānā (sk. 8.24. un 8.25. punktu). |
| --- | --- |

8.55.

Palāta novēroja, ka gada darbības pārskatā lielākoties tiek izmantoti tie paši mērķi, rādītāji un uzdevumi, kas noteikti vadības plānā (sk. 8.24. un 8.25. punktu).

| 8.56. | Tiesiskie un praktiskas dabas ierobežojumi nelabvēlīgi ietekmēja ģenerāldirektorātu no dalībvalstīm iegūto informāciju par plānošanu un pārskatiem attiecībā uz programmām, kuru pārvaldība ir dalīta (sk. 8.27.–8.29. punktu). |
| --- | --- |

8.56.

Tiesiskie un praktiskas dabas ierobežojumi nelabvēlīgi ietekmēja ģenerāldirektorātu no dalībvalstīm iegūto informāciju par plānošanu un pārskatiem attiecībā uz programmām, kuru pārvaldība ir dalīta (sk. 8.27.–8.29. punktu).

| 8.56. | Lauku attīstības jomā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodam izveidojusi kopējās uzraudzības un vērtēšanas sistēmu (KUVS). Pirmo reizi Komisija piedāvā vienotu sistēmu, kurā, izmantojot kopējus rādītājus, uzrauga un izvērtē visas intervences lauku attīstības jomā.

  Par minētajā sistēmā ievadīto uzraudzības datu ticamību atbild dalībvalstis, ievērojot kompetences sadalījumu dalītajā pārvaldībā. Ņemot vērā projektu lielo skaitu un dalībvalstu projektu specifikas daudzveidību, Komisijai nav iespējams projektu līmenī pārbaudīt dalībvalstu iesniegtos datus; tas nav arī rentabli.


  Skatīt arī atbildi uz 8.29. punktu. |
| --- | --- |

8.56.

Par minētajā sistēmā ievadīto uzraudzības datu ticamību atbild dalībvalstis, ievērojot kompetences sadalījumu dalītajā pārvaldībā. Ņemot vērā projektu lielo skaitu un dalībvalstu projektu specifikas daudzveidību, Komisijai nav iespējams projektu līmenī pārbaudīt dalībvalstu iesniegtos datus; tas nav arī rentabli.

Skatīt arī atbildi uz 8.29. punktu.

| 8.57. | Palāta secina, ka labi īstenots plānošanas posms ir svarīgs, lai noteiktu, kā var sasniegt iecerētos koprezultātus. Nepietiekama vai slikta plānošana, tostarp SMART principa nepiemērošana mērķu formulēšanā, var radīt kavēšanos un papildu izmaksas, kā arī ietekmēt sasniegtos koprezultātus (sk. 8.33.–8.44. punktu). |
| --- | --- |

8.57.

Palāta secina, ka labi īstenots plānošanas posms ir svarīgs, lai noteiktu, kā var sasniegt iecerētos koprezultātus. Nepietiekama vai slikta plānošana, tostarp SMART principa nepiemērošana mērķu formulēšanā, var radīt kavēšanos un papildu izmaksas, kā arī ietekmēt sasniegtos koprezultātus (sk. 8.33.–8.44. punktu).

| 8.57. | Komisija piekrīt, ka plānošanas posms ir svarīgs un ka mērķu formulēšanā jāpiemēro SMART principi. |
| --- | --- |

8.57.

| 8.58. | Gatavojot vadības pārskatus, ir svarīgi, lai paziņotais koprezultāts atbilstu vadības plānā noteiktajiem mērķiem un rādītājiem un lai būtu ieviestas atbilstošas uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras varētu sniegt ticamu informāciju ziņošanai par koprezultātu (sk. 8.45.–8.48 un 8.51.–8.52. punktu). |
| --- | --- |

8.58.

Gatavojot vadības pārskatus, ir svarīgi, lai paziņotais koprezultāts atbilstu vadības plānā noteiktajiem mērķiem un rādītājiem un lai būtu ieviestas atbilstošas uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras varētu sniegt ticamu informāciju ziņošanai par koprezultātu (sk. 8.45.–8.48 un 8.51.–8.52. punktu).

| 8.58. | Komisija piekrīt, ka vadības pārskatatbildības ziņā ir svarīgi, lai paziņotais koprezultāts atbilstu vadības plānā noteiktajiem mērķiem un rādītājiem un lai būtu ieviestas atbilstīgas uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras varētu sniegt ticamu informāciju ziņošanai par koprezultātu.

  Komisija ir apņēmusies pastāvīgi uzlabot savas uzraudzības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir atbilstīgas un piemērotas vajadzīgās informācijas uzticamai sniegšanai. |
| --- | --- |

8.58.

Komisija ir apņēmusies pastāvīgi uzlabot savas uzraudzības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir atbilstīgas un piemērotas vajadzīgās informācijas uzticamai sniegšanai.

| 8.59. | Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

8.59.

Palāta formulē turpmāk minētos ieteikumus.

8.59.

| — | 1. ieteikums.
  Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos ir jāpievērš pastiprināta uzmanība darbības rezultātiem, īpaši jāanalizē atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegumiem un jāziņo par ES finansējuma ekonomisku un produktīvu izlietojumu (sk. 8.53. punktu). |
| --- | --- |

—

1. ieteikums.
  Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos ir jāpievērš pastiprināta uzmanība darbības rezultātiem, īpaši jāanalizē atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un sasniegumiem un jāziņo par ES finansējuma ekonomisku un produktīvu izlietojumu (sk. 8.53. punktu).

| — | Protams, atšķirības starp plānotajiem uzdevumiem un mērķu faktisko īstenošanu varētu tikt izskaidrotas labāk.

  Tomēr vadības plāni un gada darbības pārskati nav paredzēti tam, lai sniegtu detalizētu informāciju par ekonomiskumu un produktivitāti (skatīt atbildes uz 8.17. un 8.53. punktu).


  Struktūrfondu darbības jomā iekļauto programmu finansēšanas shēmu ekonomiskuma un produktivitātes novērtējumu ļoti ietekmē dalībvalstu gatavība un spēja ziņot par tādiem jautājumiem kā vienības izmaksas vai faktisko rezultātu un izdevumu kategoriju savstarpējā saikne. Ar pašreizējo tiesisko regulējumu to nav iespējams mākslīgi panākt attiecībā uz visām programmām. |
| --- | --- |

—

Tomēr vadības plāni un gada darbības pārskati nav paredzēti tam, lai sniegtu detalizētu informāciju par ekonomiskumu un produktivitāti (skatīt atbildes uz 8.17. un 8.53. punktu).

Struktūrfondu darbības jomā iekļauto programmu finansēšanas shēmu ekonomiskuma un produktivitātes novērtējumu ļoti ietekmē dalībvalstu gatavība un spēja ziņot par tādiem jautājumiem kā vienības izmaksas vai faktisko rezultātu un izdevumu kategoriju savstarpējā saikne. Ar pašreizējo tiesisko regulējumu to nav iespējams mākslīgi panākt attiecībā uz visām programmām.

| — | 2. ieteikums.
  Komisijas dienestu pienākums ir noteikt atbilstošus vidusposma atskaites punktus daudzgadu uzdevumiem, lai varētu pienācīgi novērtēt izpildes gaitu (sk. 8.54. punktu). |
| --- | --- |

—

2. ieteikums.
  Komisijas dienestu pienākums ir noteikt atbilstošus vidusposma atskaites punktus daudzgadu uzdevumiem, lai varētu pienācīgi novērtēt izpildes gaitu (sk. 8.54. punktu).

| — | Faktiskajiem rezultātiem, koprezultātiem un – vajadzības gadījumā – ietekmes rādītājiem tiešām varētu noteikt starpposma atskaites punktus.

  Vismaz programmu līmenī ir iespējams noteikt daudzgadu uzdevumu īstenošanas faktisko rezultātu atskaites punktus. Tomēr attiecībā uz koprezultāta rādītājiem tas šķiet nedaudz mākslīgi, jo šos rādītājus ietekmē dažādi faktori. Tomēr Komisija ir gatava turpmāk noteikumos iekļaut dažas papildu prasības, prasot iesniegt progresa ziņojumus par nesen ierosinātajiem partnerības līgumiem, jo īpaši attiecībā uz darbības shēmā noteiktajiem atskaites punktiem. |
| --- | --- |

—

Vismaz programmu līmenī ir iespējams noteikt daudzgadu uzdevumu īstenošanas faktisko rezultātu atskaites punktus. Tomēr attiecībā uz koprezultāta rādītājiem tas šķiet nedaudz mākslīgi, jo šos rādītājus ietekmē dažādi faktori. Tomēr Komisija ir gatava turpmāk noteikumos iekļaut dažas papildu prasības, prasot iesniegt progresa ziņojumus par nesen ierosinātajiem partnerības līgumiem, jo īpaši attiecībā uz darbības shēmā noteiktajiem atskaites punktiem.

| — | 3. ieteikums.
  Komisijai un dalībvalstīm, dalītas pārvaldības gadījumā atbilstoši attiecīgajai atbildības jomai, ir jāvienojas par konsekventiem rezultātu rādītājiem un jānodrošina ticama informācija par plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem koprezultātiem (sk. 8.56. punktu). |
| --- | --- |

—

3. ieteikums.
  Komisijai un dalībvalstīm, dalītas pārvaldības gadījumā atbilstoši attiecīgajai atbildības jomai, ir jāvienojas par konsekventiem rezultātu rādītājiem un jānodrošina ticama informācija par plānotajiem uzdevumiem un sasniegtajiem koprezultātiem (sk. 8.56. punktu).

| — | Dalītajā pārvaldībā Komisija veic pārraudzību, pārliecinoties, ka vadības un kontroles sistēmu reglamentējošie pasākumi ir atbilstīgi, un pārbaudot sistēmu darbības efektivitāti.

  Šajā saistībā Komisija jau ir sākusi šādu procesu ar dalībvalstīm.


  Lauku attīstības jomā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodam jau ir izveidojusi kopējās uzraudzības un vērtēšanas sistēmu (KUVS), kas pirmo reizi piedāvā vienotu sistēmu, kurā, izmantojot kopējus rādītājus, uzrauga un izvērtē visas intervences lauku attīstības jomā.


  Lai turpinātu uzlabot KUVS nākamajam plānošanas periodam, Komisija plāno intensīvāku sadarbību ar dalībvalstīm. Pirmais seminārs par KLP uzraudzību un vērtēšanu notiks jau 2011. gada septembrī.


  Attiecībā uz struktūrfondiem Komisija ierosinās kopējus faktisko rezultātu rādītājus turpmākajam regulējumam pēc 2013. gada un vienosies par metodoloģiju, kā noteikt piemērotus koprezultāta rādītājus, kam jābūt atbilstīgiem situācijai. Par plānoto uzdevumu pārbaudi un ziņošanu par sasniegtajiem koprezultātiem arī turpmāk atbildēs dalībvalstis (skatīt atbildi uz 6. ieteikumu). |
| --- | --- |

—

Šajā saistībā Komisija jau ir sākusi šādu procesu ar dalībvalstīm.

Lauku attīstības jomā Komisija 2007.–2013. gada plānošanas periodam jau ir izveidojusi kopējās uzraudzības un vērtēšanas sistēmu (KUVS), kas pirmo reizi piedāvā vienotu sistēmu, kurā, izmantojot kopējus rādītājus, uzrauga un izvērtē visas intervences lauku attīstības jomā.

Lai turpinātu uzlabot KUVS nākamajam plānošanas periodam, Komisija plāno intensīvāku sadarbību ar dalībvalstīm. Pirmais seminārs par KLP uzraudzību un vērtēšanu notiks jau 2011. gada septembrī.

Attiecībā uz struktūrfondiem Komisija ierosinās kopējus faktisko rezultātu rādītājus turpmākajam regulējumam pēc 2013. gada un vienosies par metodoloģiju, kā noteikt piemērotus koprezultāta rādītājus, kam jābūt atbilstīgiem situācijai. Par plānoto uzdevumu pārbaudi un ziņošanu par sasniegtajiem koprezultātiem arī turpmāk atbildēs dalībvalstis (skatīt atbildi uz 6. ieteikumu).

| — | 4. ieteikums.
  ES izdevumu programmu plānošanas laikā Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība mērķu definēšanai saskaņā ar SMART principu, kā arī to risku identificēšanai un novēršanai, kuri varētu rasties izpildes laikā (sk. 8.57. punktu). |
| --- | --- |

—

4. ieteikums.
  ES izdevumu programmu plānošanas laikā Komisijai un dalībvalstīm jāpievērš lielāka uzmanība mērķu definēšanai saskaņā ar SMART principu, kā arī to risku identificēšanai un novēršanai, kuri varētu rasties izpildes laikā (sk. 8.57. punktu).

| — | Komisija vienmēr cenšas noteikt mērķus atbilstīgi SMART principiem un pievērst uzmanību to risku identificēšanai un novēršanai, kuri varētu rasties izpildes laikā. Komisija turpmāk vēl pastiprinās šos centienus. |
| --- | --- |

—

| — | 5. ieteikums.
  Vadības pārskatatbildībā ietilpst arī ziņošana par koprezultātiem tā, lai vadības plānā paredzētie sasniegumi atbilstu sasniegumiem, par kuriem sniegts izklāsts gada darbības pārskatā (sk. 8.58. punktu). |
| --- | --- |

—

5. ieteikums.
  Vadības pārskatatbildībā ietilpst arī ziņošana par koprezultātiem tā, lai vadības plānā paredzētie sasniegumi atbilstu sasniegumiem, par kuriem sniegts izklāsts gada darbības pārskatā (sk. 8.58. punktu).

| — | Komisija piekrīt, ka vadības pārskatatbildības ziņā ir svarīgi, lai paziņotais koprezultāts atbilstu vadības plānā noteiktajiem mērķiem un rādītājiem, kā tas jau ir vairumā plānu, un lai būtu ieviestas atbilstīgas uzraudzības un kontroles sistēmas, kuras varētu sniegt ticamu informāciju ziņošanai par koprezultātu.

  Komisijai būtu jāsaglabā elastīga pieeja, lai gada darbības pārskatā varētu izklāstīt jaunāko informāciju arī tad, ja tā nav bijusi paredzēta vadības plānā. Tomēr Komisija šo informāciju sniegs tā, lai šos abus dokumentus būtu iespējams salīdzināt. |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāsaglabā elastīga pieeja, lai gada darbības pārskatā varētu izklāstīt jaunāko informāciju arī tad, ja tā nav bijusi paredzēta vadības plānā. Tomēr Komisija šo informāciju sniegs tā, lai šos abus dokumentus būtu iespējams salīdzināt.

| — | 6. ieteikums.
  Komisijai – ja pārvaldība ir dalīta, atbilstīgos gadījumos kopā ar dalībvalstīm – ir jāizstrādā un jāizmanto uzraudzības un kontroles sistēmas, lai sagatavotu pilnīgu un precīzu informāciju par koprezultātiem (sk. 8.58. punktu). |
| --- | --- |

—

6. ieteikums.
  Komisijai – ja pārvaldība ir dalīta, atbilstīgos gadījumos kopā ar dalībvalstīm – ir jāizstrādā un jāizmanto uzraudzības un kontroles sistēmas, lai sagatavotu pilnīgu un precīzu informāciju par koprezultātiem (sk. 8.58. punktu).

| — | Programmām, kuras īsteno dalītajā pārvaldībā, Komisija ierosinās dažas minēto sistēmu izstrādes galvenās prasības, lai informāciju par koprezultātiem sagatavotu saskaņā ar paredzētajiem noteikumiem pēc 2013. gada. Par šo sistēmu darbību, lai nodrošinātu pilnīgu un precīzu informāciju par koprezultātiem, atbild dalībvalstis, ievērojot kompetences sadalījumu dalītajā pārvaldībā. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Tostarp 8.5.–8.14. punktā izklāstītais kopsavilkums par ģenerāldirektoru sniegtajām ziņām tajos gada darbības pārskatos, kuri bija iekļauti revīzijas paraugā.

(2)  Finanšu regulas 60. panta 7. punktā it noteikts, ka gada darbības pārskatos “izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz nospraustajiem mērķiem, ar šīm darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti un rezultativitāti”.

(3)  Palātas sagatavotie īpašie ziņojumi attiecas uz ES budžetu, kā arī uz Eiropas Attīstības fondiem.

(4)  Finanšu regulas 27. pantā ir noteikts:

| “1. | Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu. |
| --- | --- |

“1.

Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu.

| 2. | Ekonomiskuma princips nosaka, ka revidējamās vienības darbībā izmantotie resursi jānodrošina savlaicīgi, piemērotā daudzumā un kvalitātē un par labāko cenu.
  Produktivitātes princips attiecas uz labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem.
  Efektivitātes princips attiecas uz konkrētu izvirzīto mērķu un vēlamo rezultātu sasniegšanu.” |
| --- | --- |

2.

Ekonomiskuma princips nosaka, ka revidējamās vienības darbībā izmantotie resursi jānodrošina savlaicīgi, piemērotā daudzumā un kvalitātē un par labāko cenu.

Produktivitātes princips attiecas uz labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem.

Efektivitātes princips attiecas uz konkrētu izvirzīto mērķu un vēlamo rezultātu sasniegšanu.”

(5)  Paraugā iekļautie trīs ģenerāldirektorāti veica vairāk nekā 70 % no visiem ES 2010. gada maksājumiem (ĢD AGRI – 55,5 miljardus EUR, ĢD REGIO – 30,6 miljardus EUR, ĢD RTD – 3,5 miljardus EUR).

(6)  Vai rādītāji atbilst politikas mērķiem un pārvaldības veidam un vai tie ir sasaistīti ar kvantitatīvi izteiktu mērķi.

(7)  Vai plānošanas posmā izraudzītos rādītājus izmantoja ziņojumu sagatavošanai un vai tika izskaidrotas izmaiņas, ja tādas bija.

(8)  Vai ģenerāldirektors varēja argumentēt, kāpēc viņam ir pamatota pārliecība par pārskatā sniegto informāciju.

(9)  Kohēzijas politikā ietilpst reģionālā politika, par kuru ir atbildīgs ĢD REGIO, un Eiropas Sociālais fonds, par kuru ir atbildīgs Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts.

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion5/index_en.cfm.

(11)  Šis skaitlis attiecas uz laiku no 2010. gada janvāra līdz oktobrim (sk. 4. zemsvītras piezīmi gada darbības pārskatā).

(12)  Piemēram, darbības prioritātes 2010. gadam: “1.1. Veikt darbības, kas sekmē valstu un reģionālo struktūru īstenoto programmu augsti kvalitatīvu ieviešanu,” vai “1.2. Kopā ar dalībvalstīm un kandidātvalstīm veikt darbības, lai nodrošinātu resursu sekmīgu apgūšanu un izlietojumu.”

(13)  Izņēmums – izdevumu likumība; šajā jomā kā ieviesto sistēmu darbības iznākums bija minēts kļūdu līmenis 2 % robežās.

(14)  ĢD AGRI vadības plānā no 11 ietekmes rādītājiem divus aizstāja ar citiem, bet vienu uzdevumu grozīja gada darbības pārskatā. ĢD RTD grozīja divus rezultātu rādītājus un atmeta dažus citus. Neviens no šiem grozījumiem vai izmaiņām netika paskaidrots attiecīgā ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā.

(15)  Siltumnīcas efektu radošo gāzu emisiju samazināšana, atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudas palielināšana, to cilvēku skaita palielināšana, kuri var izmantot pretplūdu aizsardzības pasākumus, to cilvēku skaita palielināšana, kuri var izmantot mežu ugunsgrēku novēršanas pasākumus, to iedzīvotāju skaita palielināšana, kuriem ir pieejams platjoslas pieslēgums, to projektu skaita palielināšana, kuri ņem vērā divus no pārrobežu kritērijiem.

(16)  Atjaunoto skolu skaits.

(17)  Uzņēmumu izveidošana, labāka piekļuve (atjaunoto dzelzceļu un ceļu garums kilometros), vairāk iedzīvotāju, kuriem pieejama jauna/atjaunota notekūdeņu infrastruktūra, radītas darba vietas pētniecības jomā un to studentu skaits, kuri var izmantot uzlabotu mācību infrastruktūru.

(18)  Rādītājus atlasīja tā, lai paraugā noteikti iekļautu katra ģenerāldirektorāta galvenos mērķus.

(19)  No pārējiem diviem rādītājiem viens attiecās uz Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu reģionos un balstījās uz Eiropas Statistikas biroja sniegtajiem datiem, kurus gada laikā ievērojami pārskatīja, bet otrs – uz pētniecības infrastruktūru, kura tika kopīgi uzcelta un pārvaldīta ES līmenī (infrastruktūras vienību skaits); šajā rādītājā bija iekļauti dati par vēl neuzbūvētu infrastruktūru.

(20)  Tas neattiecas uz rādītājiem lauku attīstības jomā, kurai ir izstrādāts rādītāju kopums Komisijas Regulas (EK) Nr. 1974/2006 62. pantā (OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).

(21)  Tā aprobežojās ar vienību izmaksu skalu pārbaudi, drukas kļūdu konstatēšanu un programmas vai pasākuma līmenī minēto datu salīdzināšanu ar citu pārskatos sniegto informāciju.

(22)  Īpašie ziņojumi ir pieejami Palātas tīmekļa vietnē: http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports.

(23)  Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 69. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 13/2010, 68. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 26. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 11/2010, 56. un 96. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 87. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 48., 50., 61. un 62. punkts.

(24)  Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 63. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 72. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 13/2010, 70. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 48. punkts.

(25)  Īpašais ziņojums Nr. 10/2010, 34. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 3/2010, 60. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 6/2010, 94. punkts un 96. punkts.

(26)  Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 66. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 7/2010, 90. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 53. punkts.

(27)  Īpašais ziņojums Nr. 8/2010, 46. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 9/2010, 51. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 71. punkts.

(28)  Īpašais ziņojums Nr. 12/2010, 62. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 31. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 10/2010, 79. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 10/2010, 40. punkts.

(29)  Īpašais ziņojums Nr. 4/2010, 41. punkts; Īpašais ziņojums Nr. 5/2010, 100. punkts.

(30)  Finanšu Regulas 60. panta 7. punkta otrā daļa.

(31)  Paziņojums “Kohēzijas politika – 2010. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” (COM(2010) 110 galīgā redakcija, 31.3.2010., 13. lpp.), Paziņojums “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” (COM(2010) 553 galīgā redakcija, 6.10.2010., 7. lpp.).

---

PIELIKUMS

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

SATURS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

| 1. | Budžeta izcelsme |
| --- | --- |

1.

| 2. | Juridiskais pamats |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līgumos un Finanšu regulā noteiktie budžeta principi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budžeta saturs un uzbūve |
| --- | --- |

4.

| 5. | Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Budžeta apropriāciju veidi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budžeta izpilde |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Atbildība par izpildi |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ieņēmumu izpilde |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Izdevumu izpilde |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Pārskatu izklāsts |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ārējā revīzija |
| --- | --- |

9.

| 10. | Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude |
| --- | --- |

10.

PASKAIDROJUMI

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

DIAGRAMMAS SAISTĪBĀ AR BUDŽETU UN KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR 2010. FINANŠU GADU

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1.   BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Savienības ieņēmumi un izdevumi, kurus apstiprinājusi Padome un Eiropas Parlaments. Budžetā ir iekļauti arī izdevumi kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā iepriekš minēto politikas jomu īstenošanai.

2.   JURIDISKAIS PAMATS

Budžetu reglamentē Līgumos (LESD 310.–325. pantā un EAEK līguma 106.a pantā) (1) minētie finanšu noteikumi un citi finanšu noteikumi (2).

3.   LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ NOTEIKTIE BUDŽETA PRINCIPI

Visi Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (gada pārskata princips). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas paredz konkrētiem mērķiem un iedala sadaļās un nodaļās, nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas jāizmanto saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem (pareiza finanšu vadība). Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot pārredzamības principu (pārredzamība). Šiem vispārīgajiem principiem ir daži izņēmumi.

4.   BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžeta dokumentos ietilpst ieņēmumu un izdevumu kopsavilkums un iedaļas, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes ieņēmumu un izdevumu pārskati. Budžetā izšķir šādas deviņas iedaļas: I. Parlaments, II. Padome, III. Komisija, IV. Tiesa, V. Revīzijas palāta, VI. Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII. Reģionu komiteja, VIII. Eiropas Ombuds un IX. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un – attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5.   BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Eiropas Savienības pašu resursiem: no pašu resursiem uz NKI bāzes, no pašu resursiem, pamatojoties uz iekasēto PVN, no muitas nodokļiem, no lauksaimniecības nodevām un cukura un izoglikozes nodevām (3).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk.
  I diagrammu
  ).

6.   BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

| a) | diferencētas apropriācijas (DA), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās. Tās sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):






  — | saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus, |
| --- | --- | --- |

a)

diferencētas apropriācijas (DA), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās. Tās sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):

—

saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gadus,

| — | maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados; |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras uzņemtas kārtējā un iepriekšējos finanšu gados;

| b) | nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt saistību uzņemšanos un maksājumus tādiem izdevumiem, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām. |
| --- | --- |

b)

nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt saistību uzņemšanos un maksājumus tādiem izdevumiem, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

| a) | kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (4) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (4); |
| --- | --- |

a)

kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (4) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (4);

| b) | kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (4) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (4). |
| --- | --- |

b)

kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (4) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (4).

No budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā shēmā (summas ir izdomātas) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā:

Image

7.   BUDŽETA IZPILDE

7.1.   Atbildība par izpildi

Komisija ir atbildīga par budžeta izpildi saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (5). Finanšu regulā ir paredzētas budžeta izpildes procedūras, tostarp noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, galvenie grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās lielākajās izdevumu jomās (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds un kohēzija) Eiropas Savienības līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2.   Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu noteikšana un Savienībai pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus (6). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kas iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā noteiktajām pieprasāmajām summām, kurām pieskaitītas summas, kas iekasētas atbilstīgi noteiktajām pieprasāmajām summām, kuras vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3.   Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t. i., apropriāciju dinamiku un izlietošanu, īsumā var aprakstīt turpmāk izklāstītajā veidā:

| a) | apropriācijas saistībām:
  i)   apropriāciju dinamika– kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas saistībām, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas;
  ii)   apropriāciju izlietojums– galīgās apropriācijas saistībām ir pieejamas izmantošanai finanšu gadā kā uzņemtās saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa);
  iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu– konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;
  iv)   apropriāciju anulēšana– atlikumu anulē; |
| --- | --- |

a)

apropriācijas saistībām:

i)   apropriāciju dinamika– kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas saistībām, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas;

ii)   apropriāciju izlietojums– galīgās apropriācijas saistībām ir pieejamas izmantošanai finanšu gadā kā uzņemtās saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = uzņemto saistību summa);

iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu– konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;

iv)   apropriāciju anulēšana– atlikumu anulē;

| b) | apropriācijas maksājumiem:
  i)   apropriāciju dinamika– kopējās apropriācijas maksājumiem, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada;
  ii)   finanšu gada apropriāciju izlietojums– konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem ir pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi);
  iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu– konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;
  iv)   apropriāciju anulēšana– atlikumu anulē;
  v)   finanšu gada kopējie maksājumi– maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada;
  vi)   finanšu gada faktiskie izdevumi– izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu. |
| --- | --- |

b)

apropriācijas maksājumiem:

i)   apropriāciju dinamika– kopējās apropriācijas maksājumiem, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + līdzekļu pārvietojumi + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada;

ii)   finanšu gada apropriāciju izlietojums– konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem ir pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi);

iii)   apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu– konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski;

iv)   apropriāciju anulēšana– atlikumu anulē;

v)   finanšu gada kopējie maksājumi– maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada;

vi)   finanšu gada faktiskie izdevumi– izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4.   Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8.   PĀRSKATU IZKLĀSTS

Finanšu gada pārskatus nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību. Provizoriskos pārskatus nosūta ne vēlāk kā nākamā gada 31. martā, galīgie pārskati jānosūta ne vēlāk kā minētā gada 31. jūlijā.

9.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Savienības Revīzijas palāta (7). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta vērtē arī, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi pareiza. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem, un – ja vajadzīgs – arī uz vietas Savienības iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Par katru finanšu gadu Revīzijas palāta sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Savienības iestāžu lūguma.

10.   BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādu kārtību (8): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Tāpēc Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas sagatavoto gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

PASKAIDROJUMI

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā ietvertie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Savienības gada pārskatiem un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (ABAC). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie dati – gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par to, ko katra dalībvalsts saņēmusi no Eiropas Savienības. Tāpēc šie skaitļi jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos EUR. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tāpēc tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

| ApM | apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| ApS | apropriācijas saistībām |
| AT | Austrija |
| BE | Beļģija |
| BG | Bulgārija |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehijas Republika |
| DA | diferencētas apropriācijas |
| DE | Vācija |
| diagr. | diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) |
| DK | Dānija |
| EAEK jeb Euratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EE | Igaunija |
| EK | Eiropas Kopiena(-as) |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija |
| ES | Eiropas Savienība |
| ES-27 | kopsumma par visām Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm |
| FI | Somija |
| NKI | nacionālais kopienākums |
| FR | Francija |
| HU | Ungārija |
| ied. | budžeta iedaļa |
| IE | Īrija |
| IT | Itālija |
| LESD | Līgums par Eiropas Savienības darbību |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| LV | Latvija |
| MT | Malta |
| NAp | nediferencētas apropriācijas |
| NL | Nīderlande |
| OV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
| MAp | maksājumu apropriācijas |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| PVN | pievienotās vērtības nodoklis |
| RO | Rumānija |
| sad. | budžeta sadaļa |
| SAp | saistību apropriācijas |
| SE | Zviedrija |
| SI | Slovēnija |
| SK | Slovākija |
| UK | Apvienotā Karaliste |
| 0,0 | dati no 0 līdz 0,05 |
| — | datu nav |

ApM

apropriācijas maksājumiem

ApS

apropriācijas saistībām

AT

Austrija

BE

Beļģija

BG

Bulgārija

CY

Kipra

CZ

Čehijas Republika

DA

diferencētas apropriācijas

DE

Vācija

diagr.

diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.)

DK

Dānija

EAEK jeb Euratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EE

Igaunija

EK

Eiropas Kopiena(-as)

EL

Grieķija

ES

Spānija

ES

Eiropas Savienība

ES-27

kopsumma par visām Eiropas Savienības 27 dalībvalstīm

FI

Somija

NKI

nacionālais kopienākums

FR

Francija

HU

Ungārija

ied.

budžeta iedaļa

IE

Īrija

IT

Itālija

LESD

Līgums par Eiropas Savienības darbību

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

LV

Latvija

MT

Malta

NAp

nediferencētas apropriācijas

NL

Nīderlande

OV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

MAp

maksājumu apropriācijas

PL

Polija

PT

Portugāle

PVN

pievienotās vērtības nodoklis

RO

Rumānija

sad.

budžeta sadaļa

SAp

saistību apropriācijas

SE

Zviedrija

SI

Slovēnija

SK

Slovākija

UK

Apvienotā Karaliste

0,0

dati no 0 līdz 0,05

—

datu nav

DIAGRAMMAS SAISTĪBĀ AR BUDŽETU UN KONSOLIDĒTAJIEM PĀRSKATIEM PAR 2010. FINANŠU GADU

| I diagr. | 2010. gada budžets. Prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| II diagr. | 2010. gada budžets. Apropriācijas saistībām |
| III diagr. | Pieejamās apropriācijas saistībām 2010. gadā un to izlietojums |
| IV diagr. | Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2010. gadā un to izlietojums |
| V diagr. | Pašu resursi 2010. gadā no katras dalībvalsts |
| VI diagr. | Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2010. gadā |
| VII diagr. | Konsolidētā bilance |
| VIII diagr. | Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu |

I diagr.

2010. gada budžets. Prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

II diagr.

2010. gada budžets. Apropriācijas saistībām

III diagr.

Pieejamās apropriācijas saistībām 2010. gadā un to izlietojums

IV diagr.

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2010. gadā un to izlietojums

V diagr.

Pašu resursi 2010. gadā no katras dalībvalsts

VI diagr.

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2010. gadā

VII diagr.

Konsolidētā bilance

VIII diagr.

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu

Image

Image

III diagramma

Pieejamās apropriācijas saistībām 2010. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2010. gadā un finanšu shēmas kategorijām | Galīgās apropriācijas | Apropriāciju izlietojums |
| Summa (9) | Uzņemtās saistības | Izlietojuma koef.
  (%) | Pārnesumi uz 2011. g. | Koef.
  (%) | Anulētās apropr. | Koef.
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budžeta nomenklatūra |
| I. | Parlaments (I ied.) |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2010. gadā un finanšu shēmas kategorijām

Galīgās apropriācijas

Apropriāciju izlietojums

Summa (9)

Uzņemtās saistības

Izlietojuma koef.

(%)

Pārnesumi uz 2011. g.

Koef.

(%)

Anulētās apropr.

Koef.

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I.

Parlaments (I ied.)

1 752,4

1 585,8

90,5

110,6

6,3

55,9

3,2

| II. | Padome (II ied.) |
| --- | --- |

II.

Padome (II ied.)

703,3

633,5

90,1

29,1

4,1

40,7

5,8

| III. | Komisija (III ied.) |
| --- | --- |

III.

Komisija (III ied.)

144 100,2

139 832,5

97,0

3 645,3

2,5

622,4

0,4

| III.1. | Ekonomika un finanses (01. sad.) |
| --- | --- |

III.1.

Ekonomika un finanses (01. sad.)

455,0

450,8

99,1

1,5

0,3

2,7

0,6

| III.2. | Uzņēmējdarbība (02. sad.) |
| --- | --- |

III.2.

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

907,0

844,7

93,1

51,5

5,7

10,7

1,2

| III.3. | Konkurence (03. sad.) |
| --- | --- |

III.3.

Konkurence (03. sad.)

95,3

92,3

96,9

2,1

2,2

0,9

1,0

| III.4. | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) |
| --- | --- |

III.4.

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

11 414,0

11 378,1

99,7

25,9

0,2

10,0

0,1

| III.5. | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) |
| --- | --- |

III.5.

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

60 878,5

58 880,4

96,7

1 967,2

3,2

30,8

0,1

| III.6. | Enerģētika un transports (06. sad.) |
| --- | --- |

III.6.

Enerģētika un transports (06. sad.)

5 089,4

4 863,9

95,6

215,3

4,2

10,1

0,2

| III.7. | Vide (07. sad.) |
| --- | --- |

III.7.

Vide (07. sad.)

494,3

458,7

92,8

12,9

2,6

22,8

4,6

| III.8. | Zinātniskā izpēte (08. sad.) |
| --- | --- |

III.8.

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

5 911,7

5 544,6

93,8

366,0

6,2

1,1

0,0

| III.9. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.) |
| --- | --- |

III.9.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi (09. sad.)

1 816,9

1 692,0

93,1

121,0

6,7

4,0

0,2

| III.10. | Tiešā pētniecība (10. sad.) |
| --- | --- |

III.10.

Tiešā pētniecība (10. sad.)

847,2

461,7

54,5

385,2

45,5

0,4

0,0

| III.11. | Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.) |
| --- | --- |

III.11.

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

1 005,2

977,1

97,2

3,2

0,3

25,0

2,5

| III.12. | Iekšējais tirgus (12. sad.) |
| --- | --- |

III.12.

Iekšējais tirgus (12. sad.)

77,6

76,2

98,2

1,3

1,6

0,1

0,1

| III.13. | Reģionālā politika (13. sad.) |
| --- | --- |

III.13.

Reģionālā politika (13. sad.)

39 020,1

38 980,7

99,9

23,4

0,1

16,0

0,0

| III.14. | Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.) |
| --- | --- |

III.14.

Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.)

139,0

132,8

95,5

1,6

1,1

4,6

3,3

| III.15. | Izglītība un kultūra (15. sad.) |
| --- | --- |

III.15.

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 816,7

1 641,0

90,3

173,0

9,5

2,7

0,2

| III.16. | Komunikācija (16. sad.) |
| --- | --- |

III.16.

Komunikācija (16. sad.)

222,8

217,3

97,5

1,8

0,8

3,7

1,7

| III.17. | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) |
| --- | --- |

III.17.

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

703,5

676,0

96,1

8,7

1,2

18,7

2,7

| III.18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) |
| --- | --- |

III.18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

1 128,1

1 070,0

94,8

53,1

4,7

5,0

0,4

| III.19. | Ārējās attiecības (19. sad.) |
| --- | --- |

III.19.

Ārējās attiecības (19. sad.)

4 449,7

4 358,8

98,0

85,8

1,9

5,0

0,1

| III.20. | Tirdzniecība (20. sad.) |
| --- | --- |

III.20.

Tirdzniecība (20. sad.)

80,5

78,2

97,1

1,3

1,6

1,1

1,4

| III.21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) |
| --- | --- |

III.21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 737,1

1 686,2

97,1

49,1

2,8

1,8

0,1

| III.22. | Paplašināšanās (22. sad.) |
| --- | --- |

III.22.

Paplašināšanās (22. sad.)

1 035,2

1 023,4

98,9

10,1

1,0

1,6

0,2

| III.23. | Humānā palīdzība (23. sad.) |
| --- | --- |

III.23.

Humānā palīdzība (23. sad.)

1 069,7

1 058,0

98,9

2,1

0,2

9,6

0,9

| III.24. | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) |
| --- | --- |

III.24.

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

77,7

76,7

98,8

0,0

0,0

0,9

1,2

| III.25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) |
| --- | --- |

III.25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

198,6

192,9

97,1

4,4

2,2

1,4

0,7

| III.26. | Komisijas administrācija (26. sad.) |
| --- | --- |

III.26.

Komisijas administrācija (26. sad.)

1 111,3

1 070,4

96,3

38,2

3,4

2,6

0,2

| III.27. | Budžets (27. sad.) |
| --- | --- |

III.27.

Budžets (27. sad.)

67,0

63,5

94,7

2,7

4,0

0,9

1,3

| III.28. | Revīzija (28. sad.) |
| --- | --- |

III.28.

Revīzija (28. sad.)

11,6

11,2

96,3

0,3

2,6

0,1

1,2

| III.29. | Statistika (29. sad.) |
| --- | --- |

III.29.

Statistika (29. sad.)

152,9

138,7

90,7

7,8

5,1

6,4

4,2

| III.30. | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi (T.30) |
| --- | --- |

III.30.

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi (T.30)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31. | Valodu dienesti (31. sad.) |
| --- | --- |

III.31.

Valodu dienesti (31. sad.)

461,7

431,2

93,4

28,8

6,2

1,7

0,4

| III.40. | Rezerves (40. sad.) |
| --- | --- |

III.40.

Rezerves (40. sad.)

415,3

—

—

—

—

415,3

100,0

| IV. | Tiesa (IV ied.) |
| --- | --- |

IV.

Tiesa (IV ied.)

331,5

324,5

97,9

1,5

0,4

5,5

1,7

| V. | Revīzijas palāta (V ied.) |
| --- | --- |

V.

Revīzijas palāta (V ied.)

148,6

138,2

93,0

0,4

0,3

10,0

6,7

| VI. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) |
| --- | --- |

VI.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

127,2

124,7

98,0

0,2

0,1

2,4

1,9

| VII. | Reģionu komiteja (VII ied.) |
| --- | --- |

VII.

Reģionu komiteja (VII ied.)

90,8

90,3

99,4

0,0

0,0

0,5

0,6

| VIII. | Eiropas Ombuds (VIII ied.) |
| --- | --- |

VIII.

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

9,3

8,4

89,7

—

—

1,0

10,3

| IX. | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) |
| --- | --- |

IX.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

7,1

5,9

82,7

—

—

1,2

17,3

Apropriācijas saistībām kopā

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Finanšu shēma

| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |
| --- | --- |

1.

Ilgtspējīga izaugsme

66 243,2

64 453,3

97,3

1 311,9

2,0

478,0

0,7

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

62 311,6

60 250,8

96,7

1 969,9

3,2

91,0

0,1

| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 905,8

1 795,2

94,2

97,5

5,1

13,1

0,7

| 4. | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4.

ES nozīme pasaules līmenī

8 417,9

8 247,2

98,0

154,2

1,8

16,5

0,2

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

8 391,9

7 997,3

95,3

253,7

3,0

141,0

1,7

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

Apropriācijas saistībām kopā

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Apropriācijas maksājumiem kopā

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

IV diagramma

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2010. gadā un to izlietojums

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2010. gadā un finanšu shēmas kategorijām | Galīgās apropriācijas (10) | Apropriāciju izlietojums |
| Veiktie maksājumi 2010. g. | Izlietojuma koef.
  (%) | Pārnesumi uz 2011. g. | Koef.
  (%) | Anulētās apropr. | Koef.
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budžeta nomenklatūra |
| I. | Parlaments (I ied.) |

(milj. EUR un %)

Iedaļas (ied.) un sadaļas (sad.) atbilstīgi budžeta nomenklatūrai 2010. gadā un finanšu shēmas kategorijām

Galīgās apropriācijas (10)

Apropriāciju izlietojums

Veiktie maksājumi 2010. g.

Izlietojuma koef.

(%)

Pārnesumi uz 2011. g.

Koef.

(%)

Anulētās apropr.

Koef.

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budžeta nomenklatūra

I.

Parlaments (I ied.)

1 938,1

1 506,6

77,7

350,9

18,1

80,7

4,2

| II. | Padome (II ied.) |
| --- | --- |

II.

Padome (II ied.)

748,4

620,3

82,9

80,5

10,8

47,5

6,3

| III. | Komisija (III ied.) |
| --- | --- |

III.

Komisija (III ied.)

127 031,1

119 373,9

94,0

5 073,0

4,0

2 584,2

2,0

| III.1. | Ekonomika un finanses (01. sad.) |
| --- | --- |

III.1.

Ekonomika un finanses (01. sad.)

400,5

288,8

72,1

67,4

16,8

44,3

11,1

| III.2. | Uzņēmējdarbība (02. sad.) |
| --- | --- |

III.2.

Uzņēmējdarbība (02. sad.)

770,9

658,0

85,4

98,7

12,8

14,2

1,8

| III.3. | Konkurence (03. sad.) |
| --- | --- |

III.3.

Konkurence (03. sad.)

103,5

91,9

88,8

9,8

9,5

1,8

1,7

| III.4. | Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.) |
| --- | --- |

III.4.

Nodarbinātība un sociālās lietas (04. sad.)

8 543,3

7 481,1

87,6

43,4

0,5

1 018,9

11,9

| III.5. | Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.) |
| --- | --- |

III.5.

Lauksaimniecība un lauku attīstība (05. sad.)

58 421,2

55 611,3

95,2

2 324,8

4,0

485,1

0,8

| III.6. | Enerģētika un transports (06. sad.) |
| --- | --- |

III.6.

Enerģētika un transports (06. sad.)

3 369,2

2 858,9

84,9

187,2

5,6

323,1

9,6

| III.7. | Vide (07. sad.) |
| --- | --- |

III.7.

Vide (07. sad.)

438,0

358,2

81,8

23,8

5,4

56,0

12,8

| III.8. | Zinātniskā izpēte (08. sad.) |
| --- | --- |

III.8.

Zinātniskā izpēte (08. sad.)

5 369,2

4 506,5

83,9

848,2

15,8

14,5

0,3

| III.9. | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līzekļi (09. sad.) |
| --- | --- |

III.9.

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līzekļi (09. sad.)

1 986,3

1 786,3

89,9

196,9

9,9

3,1

0,2

| III.10. | Tiešā pētniecība (10. sad.) |
| --- | --- |

III.10.

Tiešā pētniecība (10. sad.)

789,3

438,2

55,5

344,0

43,6

7,2

0,9

| III.11. | Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.) |
| --- | --- |

III.11.

Jūrlietas un zivsaimniecība (11. sad.)

827,4

655,6

79,2

39,2

4,7

132,6

16,0

| III.12. | Iekšējais tirgus (12. sad.) |
| --- | --- |

III.12.

Iekšējais tirgus (12. sad.)

79,9

70,8

88,7

7,0

8,8

2,0

2,5

| III.13. | Reģionālā politika (13. sad.) |
| --- | --- |

III.13.

Reģionālā politika (13. sad.)

30 709,4

30 622,6

99,7

79,1

0,3

7,7

0,0

| III.14. | Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.) |
| --- | --- |

III.14.

Nodokļu politika un muitas savienība (14. sad.)

135,7

125,6

92,5

9,5

7,0

0,7

0,5

| III.15. | Izglītība un kultūra (15. sad.) |
| --- | --- |

III.15.

Izglītība un kultūra (15. sad.)

1 782,8

1 571,7

88,2

205,3

11,5

5,9

0,3

| III.16. | Komunikācija (16. sad.) |
| --- | --- |

III.16.

Komunikācija (16. sad.)

230,8

206,0

89,2

14,1

6,1

10,8

4,7

| III.17. | Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.) |
| --- | --- |

III.17.

Veselība un patērētāju aizsardzība (17. sad.)

664,5

590,4

88,8

44,5

6,7

29,6

4,5

| III.18. | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.) |
| --- | --- |

III.18.

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. sad.)

839,8

744,9

88,7

71,2

8,5

23,7

2,8

| III.19. | Ārējās attiecības (19. sad.) |
| --- | --- |

III.19.

Ārējās attiecības (19. sad.)

3 867,5

3 683,0

95,2

83,5

2,2

101,0

2,6

| III.20. | Tirdzniecība (20. sad.) |
| --- | --- |

III.20.

Tirdzniecība (20. sad.)

90,4

76,9

85,1

6,3

7,0

7,2

7,9

| III.21. | Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.) |
| --- | --- |

III.21.

Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm (21. sad.)

1 818,8

1 707,8

93,9

55,2

3,0

55,8

3,1

| III.22. | Paplašināšanās (22. sad.) |
| --- | --- |

III.22.

Paplašināšanās (22. sad.)

1 152,5

1 130,2

98,1

16,0

1,4

6,3

0,5

| III.23. | Humānā palīdzība (23. sad.) |
| --- | --- |

III.23.

Humānā palīdzība (23. sad.)

977,8

970,9

99,3

5,9

0,6

0,9

0,1

| III.24. | Krāpšanas apkarošana (24. sad.) |
| --- | --- |

III.24.

Krāpšanas apkarošana (24. sad.)

82,3

72,7

88,3

7,0

8,5

2,6

3,1

| III.25. | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.) |
| --- | --- |

III.25.

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas (25. sad.)

214,5

188,7

87,9

22,3

10,4

3,6

1,7

| III.26. | Komisijas administrācija (26. sad.) |
| --- | --- |

III.26.

Komisijas administrācija (26. sad.)

1 239,4

1 044,0

84,2

176,8

14,3

18,5

1,5

| III.27. | Budžets (27. sad.) |
| --- | --- |

III.27.

Budžets (27. sad.)

77,2

64,7

83,8

11,2

14,5

1,3

1,7

| III.28. | Revīzija (28. sad.) |
| --- | --- |

III.28.

Revīzija (28. sad.)

12,3

10,6

86,6

1,4

11,8

0,2

1,6

| III.29. | Statistika (29. sad.) |
| --- | --- |

III.29.

Statistika (29. sad.)

148,0

125,8

85,0

16,6

11,2

5,6

3,8

| III.30. | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi (30. sad.) |
| --- | --- |

III.30.

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi (30. sad.)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31. | Valodu dienesti (31. sad.) |
| --- | --- |

III.31.

Valodu dienesti (31. sad.)

486,1

426,5

87,7

56,6

11,6

2,9

0,6

| III.40. | Rezerves (40. sad.) |
| --- | --- |

III.40.

Rezerves (40. sad.)

192,9

—

—

—

—

192,9

100,0

| IV. | Tiesa (IV ied.) |
| --- | --- |

IV.

Tiesa (IV ied.)

349,7

323,1

92,4

18,3

5,2

8,3

2,4

| V. | Revīzijas palāta (V ied.) |
| --- | --- |

V.

Revīzijas palāta (V ied.)

209,8

182,4

86,9

16,7

7,9

10,8

5,2

| VI. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.) |
| --- | --- |

VI.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (VI ied.)

134,4

121,5

90,4

9,3

7,0

3,6

2,7

| VII. | Reģionu komiteja (VII ied.) |
| --- | --- |

VII.

Reģionu komiteja (VII ied.)

97,2

89,4

92,0

6,7

6,9

1,0

1,1

| VIII. | Eiropas Ombuds (VIII ied.) |
| --- | --- |

VIII.

Eiropas Ombuds (VIII ied.)

10,1

8,5

84,3

0,5

5,2

1,1

10,5

| IX. | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.) |
| --- | --- |

IX.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (IX ied.)

8,2

5,0

61,1

1,4

16,8

1,8

22,1

Apropriācijas maksājumiem kopā

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

Finanšu shēma

| 1. | Ilgtspējīga izaugsme |
| --- | --- |

1.

Ilgtspējīga izaugsme

52 103,0

48 828,0

93,7

1 905,3

3,7

1 369,7

2,6

| 2. | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

2.

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

59 630,4

56 647,3

95,0

2 381,9

4,0

601,2

1,0

| 3. | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

3.

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

1 616,6

1 373,0

84,9

199,3

12,3

44,4

2,7

| 4. | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

4.

ES nozīme pasaules līmenī

8 101,2

7 486,5

92,4

114,1

1,4

500,6

6,2

| 5. | Administrācija |
| --- | --- |

5.

Administrācija

9 075,8

7 895,8

87,0

956,8

10,5

223,1

2,5

| 6. | Kompensācijas |
| --- | --- |

6.

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

Apropriācijas maksājumiem kopā

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

V diagramma

Pašu resursi 2010. gadā no katras dalībvalsts

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Ieņēmumu izlietojums |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (11) | EU 27 (13) |
| — | Tradicionālie pašu resursi |

(milj. EUR un %)

Ieņēmumu izlietojums

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (11)

EU 27 (13)

—

Tradicionālie pašu resursi

1 489,6

42,4

189,4

306,8

3 064,5

17,2

185,6

215,4

1 158,1

1 407,3

1 668,0

26,4

16,8

39,1

12,7

92,6

9,8

1 749,2

166,6

317,8

134,2

100,9

66,6

107,3

127,0

434,3

2 513,5

15 659,3

| — | PVN resursi |
| --- | --- |

—

PVN resursi

439,2

46,0

180,9

256,9

1 586,9

19,7

193,8

293,6

760,4

2 380,6

1 558,9

24,9

13,7

31,6

39,3

119,4

8,1

202,3

287,1

518,3

281,7

124,1

50,1

53,4

226,7

149,5

2 629,0

12 475,9

| — | NKI resursi |
| --- | --- |

—

NKI resursi

2 662,4

247,2

1 051,4

1 705,7

18 703,8

98,9

950,1

1 616,9

7 611,3

14 762,0

11 386,6

124,3

133,9

186,4

196,6

702,2

40,4

4 219,2

2 131,7

2 630,9

1 344,0

859,6

250,9

450,1

1 256,0

2 771,6

12 963,4

91 057,7

| — | Korekcija Apvienotajai Karalistei |
| --- | --- |

—

Korekcija Apvienotajai Karalistei

168,4

14,7

66,8

95,2

249,6

5,6

56,1

168,5

496,2

897,6

615,7

7,7

9,5

10,2

10,7

34,6

2,6

54,9

22,7

167,0

77,2

50,6

16,6

32,3

80,6

36,2

–3 562,7

– 114,8

| — | Samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai (12) |
| --- | --- |

—

Samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai (12)

23,6

2,2

9,2

15,9

167,8

0,9

8,6

15,6

69,4

133,4

103,1

1,1

1,2

1,8

1,9

6,2

0,4

– 612,1

18,9

22,9

10,8

8,0

2,3

4,4

11,8

– 148,5

116,1

–3,2

| — | 2007. un 2008. gada pielāgojumi |
| --- | --- |

—

2007. un 2008. gada pielāgojumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

KOPĀ

4 783,2

352,6

1 497,7

2 380,5

23 772,6

142,4

1 394,3

2 310,1

10 095,4

19 580,8

15 332,4

184,5

175,0

269,1

261,2

955,0

61,2

5 613,6

2 626,9

3 656,8

1 847,9

1 143,1

386,6

647,3

1 702,2

3 243,1

14 659,4

119 074,9

4,0 %

0,3 %

1,3 %

2,0 %

20,0 %

0,1 %

1,2 %

1,9 %

8,5 %

16,4 %

12,9 %

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,1 %

4,7 %

2,2 %

3,1 %

1,6 %

1,0 %

0,3 %

0,5 %

1,4 %

2,7 %

12,3 %

100,0 %

VI diagramma

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2010. gadā
   (14)

Piezīme. 2010. gadā veiktie maksājumi = maksājumi atbilstīgi 2010. gada darbības apropriācijām + maksājumi atbilstīgi summām, kas pārnestas no 2009. gada.

| (milj. EUR un %) |
| --- |
| Finanšu shēmas kategorijas |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU (16) | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Trešās valstis un citi (15) | Kopā |
| — | Ilgtspējīga izaugsme |

(milj. EUR un %)

Finanšu shēmas kategorijas

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU (16)

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Trešās valstis un citi (15)

Kopā

—

Ilgtspējīga izaugsme

1 005,0

466,0

2 315,3

301,3

4 202,7

605,4

278,5

2 710,7

5 957,1

2 943,6

3 208,0

86,7

540,0

1 025,4

110,9

2 164,2

72,1

745,7

367,1

7 958,0

3 051,0

566,1

518,8

1 208,9

349,7

449,6

2 459,1

3 161,2

48 828,0

Konkurētspēja

803,4

68,8

83,0

234,5

1 199,1

39,6

180,2

163,4

831,9

1 469,2

640,5

19,8

31,0

122,6

102,3

78,0

6,2

513,1

204,9

177,0

167,1

53,9

43,0

112,8

196,3

252,0

789,2

3 066,1

11 648,9

Kohēzija

201,5

397,1

2 232,3

66,8

3 003,7

565,8

98,3

2 547,2

5 125,2

1 474,5

2 567,5

66,9

509,0

902,8

8,6

2 086,2

66,0

232,6

162,2

7 781,0

2 883,9

512,2

475,8

1 096,1

153,4

197,5

1 669,8

95,0

37 179,1

| — | Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana |
| --- | --- |

—

Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

841,5

575,1

1 062,2

1 153,9

6 968,5

179,7

1 718,4

2 942,5

7 185,3

9 889,1

5 832,6

72,8

287,2

544,1

58,0

1 430,3

22,1

1 125,5

1 356,7

3 697,9

1 267,8

1 439,5

209,1

679,9

909,8

1 064,4

3 978,7

154,9

56 647,3

| — | Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums |
| --- | --- |

—

Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

147,0

21,6

14,4

13,2

86,4

9,4

27,5

42,3

54,7

139,0

166,0

5,8

8,7

18,1

12,8

23,3

10,8

148,6

47,7

108,0

29,6

14,6

12,9

8,8

15,6

78,2

68,7

39,3

1 373,0

| — | ES nozīme pasaules līmenī |
| --- | --- |

—

ES nozīme pasaules līmenī

184,9

144,2

3,5

1,6

71,4

4,1

1,3

4,2

34,4

43,8

37,3

40,3

1,9

2,0

0,4

3,1

—

12,8

20,4

30,1

3,1

278,3

4,2

1,1

6,4

16,9

30,2

6 504,4

7 486,5

| — | Administrācija |
| --- | --- |

—

Administrācija

4 294,5

14,6

18,7

52,5

193,4

9,1

44,4

41,7

88,6

337,0

269,8

8,2

10,0

11,8

1 346,0

33,0

7,7

87,4

20,8

31,7

30,3

22,5

9,4

11,5

23,4

28,8

139,3

709,9

7 895,8

| — | Kompensācijas |
| --- | --- |

—

Kompensācijas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

KOPĀ

6 472,8

1 221,5

3 414,1

1 522,6

11 522,5

807,7

2 070,1

5 741,3

13 320,1

13 352,6

9 513,7

213,8

847,7

1 601,4

1 528,1

3 653,9

112,6

2 120,0

1 812,7

11 825,7

4 381,8

2 321,1

754,3

1 910,2

1 304,9

1 637,8

6 675,9

10 569,7

122 230,7

5,3 %

1,0 %

2,8 %

1,2 %

9,4 %

0,7 %

1,7 %

4,7 %

10,9 %

10,9 %

7,8 %

0,2 %

0,7 %

1,3 %

1,3 %

3,0 %

0,1 %

1,7 %

1,5 %

9,7 %

3,6 %

1,9 %

0,6 %

1,6 %

1,1 %

1,3 %

5,5 %

8,6 %

100,0 %

VII diagramma

Konsolidētā bilance
   (17)

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010. | 31.12.2009. |
| Ilgtermiņa aktīvi: |
| Nemateriālie pamatlīdzekļi | 108 | 72 |
| Materiālie pamatlīdzekļi | 4 813 | 4 859 |
| Ilgtermiņa ieguldījumi | 2 555 | 2 379 |
| Aizdevumi | 11 640 | 10 764 |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 44 118 | 41 544 |
| Ilgtermiņa debitoru parādi | 40 | 55 |
| | 63 274 | 59 673 |
| Apgrozāmie aktīvi: |
| Krājumi | 91 | 77 |
| Īstermiņa ieguldījumi | 2 331 | 1 791 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 10 078 | 9 436 |
| Īstermiņa debitoru parādi | 13 501 | 8 958 |
| Nauda un tās ekvivalenti | 22 063 | 23 372 |
| | 48 064 | 43 634 |
| Aktīvi kopā | 111 338 | 103 307 |
| Ilgtermiņa saistības: |
| Darbinieku pabalsti | (37 172) | (37 242) |
| Ilgtermiņa uzkrājumi | (1 317) | (1 469) |
| Ilgtermiņa finanšu saistības | (11 445) | (10 559) |
| Pārējās ilgtermiņa saistības | (2 104) | (2 178) |
| | (52 038) | (51 448) |
| Īstermiņa saistības: |
| Īstermiņa uzkrājumi | (214) | (213) |
| Īstermiņa finanšu saistības | (2 004) | (40) |
| Īstermiņa parādi | (84 529) | (93 884) |
| | (86 747) | (94 137) |
| Pasīvi kopā | (138 785) | (145 585) |
| Tīrie aktīvi | (27 447) | (42 278) |
| Rezerves | 3 484 | 3 323 |
| No dalībvalstīm saņemamās summas | (30 931) | (45 601) |
| Tīrie aktīvi | (27 447) | (42 278) |

(milj. EUR)

31.12.2010.

31.12.2009.

Ilgtermiņa aktīvi:

Nemateriālie pamatlīdzekļi

108

72

Materiālie pamatlīdzekļi

4 813

4 859

Ilgtermiņa ieguldījumi

2 555

2 379

Aizdevumi

11 640

10 764

Ilgtermiņa priekšfinansējums

44 118

41 544

Ilgtermiņa debitoru parādi

40

55

63 274

59 673

Apgrozāmie aktīvi:

Krājumi

91

77

Īstermiņa ieguldījumi

2 331

1 791

Īstermiņa priekšfinansējums

10 078

9 436

Īstermiņa debitoru parādi

13 501

8 958

Nauda un tās ekvivalenti

22 063

23 372

48 064

43 634

Aktīvi kopā

111 338

103 307

Ilgtermiņa saistības:

Darbinieku pabalsti

(37 172)

(37 242)

Ilgtermiņa uzkrājumi

(1 317)

(1 469)

Ilgtermiņa finanšu saistības

(11 445)

(10 559)

Pārējās ilgtermiņa saistības

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

Īstermiņa saistības:

Īstermiņa uzkrājumi

(214)

(213)

Īstermiņa finanšu saistības

(2 004)

(40)

Īstermiņa parādi

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

Pasīvi kopā

(138 785)

(145 585)

Tīrie aktīvi

(27 447)

(42 278)

Rezerves

3 484

3 323

No dalībvalstīm saņemamās summas

(30 931)

(45 601)

Tīrie aktīvi

(27 447)

(42 278)

VIII diagramma

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu
   (18)

| (milj. EUR) |
| --- |
| | 2010.g. | 2009.g. |
| Darbības ieņēmumi |
| Pašu resursi un iemaksas | 122 328 | 110 537 |
| Citi darbības ieņēmumi | 8 188 | 7 532 |
| | 130 516 | 118 069 |
| Darbības izdevumi |
| Administratīvie izdevumi | (8 614) | (8 133) |
| Pamatdarbības izdevumi | (103 764) | (102 504) |
| | (112 378) | (110 637) |
| Atlikums no pamatdarbībām | 18 138 | 7 432 |
| Finanšu darbības ieņēmumi | 1 178 | 835 |
| Finanšu darbības izdevumi | (661) | (594) |
| Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz darbinieku pabalstiem | (1 003) | (683) |
| Asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu tīrā atlikuma (deficīta) daļa | (420) | (103) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | 17 232 | 6 887 |

(milj. EUR)

2010.g.

2009.g.

Darbības ieņēmumi

Pašu resursi un iemaksas

122 328

110 537

Citi darbības ieņēmumi

8 188

7 532

130 516

118 069

Darbības izdevumi

Administratīvie izdevumi

(8 614)

(8 133)

Pamatdarbības izdevumi

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

Atlikums no pamatdarbībām

18 138

7 432

Finanšu darbības ieņēmumi

1 178

835

Finanšu darbības izdevumi

(661)

(594)

Izmaiņas saistībās, kas attiecas uz darbinieku pabalstiem

(1 003)

(683)

Asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu tīrā atlikuma (deficīta) daļa

(420)

(103)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

17 232

6 887

---

(1)  Sk. saīsinājumus paskaidrojumu daļā.

(2)  Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(3)  Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes Lēmums 2007/436/EK Euratom (OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.), Padomes Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.), Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

(4)  Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanto tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(5)  Sk. LESD 317. pantu, EAEK līguma 106.a pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(6)  Sk. Finanšu regulas 69.–74. pantu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

(7)  Sk. LESD 285.–287. pantu, EAEK līguma 106.a pantu un Finanšu regulas 139.–147. pantu.

(8)  Sk. LESD 319. pantu un EAEK līguma 106.a pantu.

(9)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(10)  Galīgā budžeta apropriācijas, ņemot vērā savstarpējos pārvietojumus starp budžeta pozīcijām, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem vai līdzīgiem ieņēmumiem, un no iepriekšējā finanšu gada pārnestās apropriācijas.

(11)  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti piemēroja korekciju (3 562,7 milj. EUR) pašu resursu bruto summai (18 222 milj. EUR). Šo pielāgojumu sedz citas dalībvalstis.

(12)  Nīderlandei un Zviedrijai 2007.–2013. gada posmā ir piešķirts bruto samazinājums ikgadējai NKI iemaksai. 2010. gadā tā summa ir attiecīgi 612,1 miljons EUR un 148,5 miljoni EUR.

(13)  Atšķirības starp diagrammā un 2. nodaļas 2.1. tabulā redzamajām summām ir saistītas ar PVN atlikumu, NKI atlikumu un AK korekcijas pielāgojumiem, kas sadalīti pa attiecīgajām sadaļām un valstīm.

(14)  Ģeogrāfiskais sadalījums ir norādīts nevis pēc dalībvalstīm veiktajiem maksājumiem, bet pēc izdevumu piešķīruma saskaņā ar datiem Komisijas datorizētajā grāmatvedības sistēmā ABAC (izņemot pozīciju “Administrācija”, par kuru Budžeta ĢD datus sniedza tieši).

(15)  Summas, kas norādītas postenī “Trešās valstis un citi”, ietver galvenokārt izdevumus par projektiem, kas īstenoti ārpus ES, un trešo valstu dalību. Tajā iekļauti arī izdevumi, kurus nebija iespējams iedalīt ģeogrāfiski.

(16)  Par Luksemburgu norādītajā summā iekļauts negatīvs pielāgojums 136 miljoni EUR, kurā ietverti pamatdarbības maksājumi, kuru faktiskais saņēmējs nav Luksemburga.

(17)  Bilances izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības gada pārskatu struktūra.

(18)  Pārskata par saimnieciskās darbības rezultātu izklāstā ir izmantota Eiropas Savienības gada pārskatu struktūra.

---

| 10.11.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 326/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 326/251

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

2011/C 326/02

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF)

SATURS

Ievads

Eiropas Attīstības fondu īpašās iezīmes

I nodaļa. Astotā, devītā un desmitā EAF īstenošana

Finanšu izpilde

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

II nodaļa. Palātas Ticamības deklarācija par EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

Pārskatu ticamība

Darījumu pareizība

Sistēmu efektivitāte

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 1. | Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.

Šajā gada pārskatā ir izklāstīts Palātas izvērtējums par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Galvenā informācija par darbībām un izdevumiem 2010. gadā ir sniegta
  1. tabulā
  .

Eiropas Attīstības fondu īpašās iezīmes

| 2. | Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). To izveidoja 1957. gadā saskaņā ar Romas līgumu. Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību, nodrošinot ĀKK valstu un AZT ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrēšanos pasaules ekonomikā. Tas balstās uz trim papildu pīlāriem:






  — | attīstības sadarbība, |
| --- | --- | --- |

2.

Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir galvenais Eiropas Savienības atbalsta instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). To izveidoja 1957. gadā saskaņā ar Romas līgumu. Partnerattiecību nolīgums, ko 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja uz 20 gadiem (“Kotonū nolīgums”), veido pamatu Eiropas Savienības attiecībām ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir mazināt un ar laiku izskaust nabadzību, nodrošinot ĀKK valstu un AZT ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrēšanos pasaules ekonomikā. Tas balstās uz trim papildu pīlāriem:

—

attīstības sadarbība,

| — | ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība un |
| --- | --- |

—

ekonomiskā un tirdzniecības sadarbība un

| — | politiskā dimensija. |
| --- | --- |

—

politiskā dimensija.

| 3. | Katra EAF finansētās darbības ir izplānotas aptvertā perioda sākumā. Valsts stratēģijas dokuments, ko sagatavojusi attiecīgā ĀKK valsts vai AZT, un ES turpmākās konsultācijas ar plaša spektra personām, kas ieinteresētas attīstības procesā, veido pamatu valsts vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām un norāda ES plānojamos finanšu piešķīrumus, ko katra valsts varētu saņemt. |
| --- | --- |

3.

Katra EAF finansētās darbības ir izplānotas aptvertā perioda sākumā. Valsts stratēģijas dokuments, ko sagatavojusi attiecīgā ĀKK valsts vai AZT, un ES turpmākās konsultācijas ar plaša spektra personām, kas ieinteresētas attīstības procesā, veido pamatu valsts vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām un norāda ES plānojamos finanšu piešķīrumus, ko katra valsts varētu saņemt.

1. tabula.   Eiropas Attīstības fondi. Galvenie dati par 2010. gadu

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Budžeta sadaļa | Politikas joma | Apraksts | Maksājumi 2010. gadā | Pārvaldības veids |
| Eiropas Attīstības fondi | 8. EAF | Administratīvie izdevumi | 0 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 21 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 0 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 133 | Decentralizēta |
| Projekti | 2 | Kopēja pārvaldība |
| | 157 | |
| 9. EAF | Administratīvie izdevumi | 8 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 204 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 63 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 29 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 921 | Decentralizēta |
| Projekti | 81 | Kopēja pārvaldība |
| | 1 305 | |
| 10. EAF | Administratīvie izdevumi | 78 | |
| Pamatdarbības izdevumi | | |
| Projekti | 181 | Centralizēta tieša |
| Budžeta atbalsts | 1 017 | Centralizēta tieša |
| Projekti | 11 | Centralizēta netieša |
| Projekti | 215 | Decentralizēta |
| Projekti | 271 | Kopēja pārvaldība |
| | 1 772 | |
| Administratīvie izdevumi kopā | 86 | |
| Pamatdarbības izdevumi kopā | 3 147 | |
| Projekti | 2 068 | |
| Budžeta atbalsts | 1 079 | |
| Maksājumi kopā
   (43) | 3 233 | |
| Individuālās saistības kopā
   (43) | 3 304 | |
| Vispārējās saistības kopā
   (43) | 2 187 | |
| Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas. |

(miljonos EUR)

Budžeta sadaļa

Politikas joma

Apraksts

Maksājumi 2010. gadā

Pārvaldības veids

Eiropas Attīstības fondi

8. EAF

Administratīvie izdevumi

0

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

21

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

0

Centralizēta tieša

Projekti

133

Decentralizēta

Projekti

2

Kopēja pārvaldība

157

9. EAF

Administratīvie izdevumi

8

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

204

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

63

Centralizēta tieša

Projekti

29

Centralizēta netieša

Projekti

921

Decentralizēta

Projekti

81

Kopēja pārvaldība

1 305

10. EAF

Administratīvie izdevumi

78

Pamatdarbības izdevumi

Projekti

181

Centralizēta tieša

Budžeta atbalsts

1 017

Centralizēta tieša

Projekti

11

Centralizēta netieša

Projekti

215

Decentralizēta

Projekti

271

Kopēja pārvaldība

1 772

Administratīvie izdevumi kopā

86

Pamatdarbības izdevumi kopā

3 147

Projekti

2 068

Budžeta atbalsts

1 079

Maksājumi kopā
   (43)

3 233

Individuālās saistības kopā
   (43)

3 304

Vispārējās saistības kopā
   (43)

2 187

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas.

| 4. | Eiropas Attīstības fondus finansē dalībvalstis, un tos reglamentē īpaša finanšu regula un pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kuras finansētas no EAF līdzekļiem. Komisijā 2010. gadā gandrīz visas EAF programmas pārvaldīja EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā – “EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (1). Neliela daļa EAF projektu (2) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Palātas sniegtā ticamības deklarācija un Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra uz ieguldījumu mehānismu neattiecas (3)
   (4), kaut arī darbības Eiropas Savienības vārdā un uz tās risku veic EIB, izmantojot EAF līdzekļus. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Attīstības fondus finansē dalībvalstis, un tos reglamentē īpaša finanšu regula un pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija ir atbildīga par to darbību finansiālu īstenošanu, kuras finansētas no EAF līdzekļiem. Komisijā 2010. gadā gandrīz visas EAF programmas pārvaldīja EuropeAid sadarbības birojs (turpmāk tekstā – “EuropeAid”), kas atbild arī par ārējo attiecību un attīstības izdevumu lielākās daļas pārvaldību; šos izdevumus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (1). Neliela daļa EAF projektu (2) attiecas uz humāno palīdzību, un tos pārvalda Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts (ĢD ECHO). Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB). Palātas sniegtā ticamības deklarācija un Eiropas Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra uz ieguldījumu mehānismu neattiecas (3)
   (4), kaut arī darbības Eiropas Savienības vārdā un uz tās risku veic EIB, izmantojot EAF līdzekļus.

| 5. | Pēc tam, kad 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, 2010. gada 1. decembrī darbu sāka Eiropas Ārējās darbības dienests. Tā uzdevums ir atbalstīt Eiropas Savienības Augsto pārstāvi, kad tas pilda savas pilnvaras īstenot Eiropas Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī citās ārējas pārstāvības jomās. Tāpēc 2010. gada beigās EuropeAid biroju un Attīstības ĢD apvienoja un izveidoja Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (ĢD DEVCO), kas kopš 2011. gada janvāra īsteno lielāko daļu EAF programmu. |
| --- | --- |

5.

Pēc tam, kad 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, 2010. gada 1. decembrī darbu sāka Eiropas Ārējās darbības dienests. Tā uzdevums ir atbalstīt Eiropas Savienības Augsto pārstāvi, kad tas pilda savas pilnvaras īstenot Eiropas Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī citās ārējas pārstāvības jomās. Tāpēc 2010. gada beigās EuropeAid biroju un Attīstības ĢD apvienoja un izveidoja Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid (ĢD DEVCO), kas kopš 2011. gada janvāra īsteno lielāko daļu EAF programmu.

| 6. | EAF ieguldījumu īsteno ar projektu (66 % maksājumu 2010. gadā) un budžeta atbalsta (5) (34 % maksājumu 2010. gadā) starpniecību, un to pārvalda šādos trijos galvenajos veidos (
  1. tabula
  ): centralizēti, kopīgi vai decentralizēti (6). |
| --- | --- |

6.

EAF ieguldījumu īsteno ar projektu (66 % maksājumu 2010. gadā) un budžeta atbalsta (5) (34 % maksājumu 2010. gadā) starpniecību, un to pārvalda šādos trijos galvenajos veidos (
  1. tabula
  ): centralizēti, kopīgi vai decentralizēti (6).

| 7. | Saskaņā ar centralizēto pārvaldību (49 % maksājumu 2010. gadā) Komisija īsteno atbalsta pasākumus tieši. Saskaņā ar kopīgo pārvaldību (11 % maksājumu 2010. gadā) par Eiropas Savienības finansēto darbību īstenošanu atbild starptautiskās organizācijas ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka. Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (40 % maksājumu 2010. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu pārvaldību saņēmējvalstu iestādēm. EAF decentralizētās pārvaldības princips ir attēlots
  1. diagrammā
  . |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar centralizēto pārvaldību (49 % maksājumu 2010. gadā) Komisija īsteno atbalsta pasākumus tieši. Saskaņā ar kopīgo pārvaldību (11 % maksājumu 2010. gadā) par Eiropas Savienības finansēto darbību īstenošanu atbild starptautiskās organizācijas ar nosacījumu, ka šo organizāciju uzskaites, revīzijas, kontroles un iepirkuma procedūras sniedz starptautiski atzītiem standartiem līdzvērtīgas garantijas. EuropeAid galvenie partneri ir ANO aģentūras un Pasaules Banka. Saskaņā ar decentralizēto pārvaldību (40 % maksājumu 2010. gadā) Komisija uztic dažu uzdevumu pārvaldību saņēmējvalstu iestādēm. EAF decentralizētās pārvaldības princips ir attēlots
  1. diagrammā
  .

| 8. | EAF darbības īsteno tādās valstīs un tādas valstis, kuru iekšējās kontroles sistēmas parasti darbojas vāji. Valsts kredītrīkotāju zemā administratīvā spēja saņēmējvalstīs, kā arī īstenotājorganizāciju un pārraudzītāju finanšu procedūru un kontroles mehānismu izveidē un piemērošanā pieļautās nepilnības lielā mērā apdraud darījumu pareizību. Pārbaužu veikšanu ļoti apgrūtina arī bieži vien lielais attālums līdz vietām, kur tiek īstenoti projekti, kā arī konflikti dažos reģionos. |
| --- | --- |

8.

EAF darbības īsteno tādās valstīs un tādas valstis, kuru iekšējās kontroles sistēmas parasti darbojas vāji. Valsts kredītrīkotāju zemā administratīvā spēja saņēmējvalstīs, kā arī īstenotājorganizāciju un pārraudzītāju finanšu procedūru un kontroles mehānismu izveidē un piemērošanā pieļautās nepilnības lielā mērā apdraud darījumu pareizību. Pārbaužu veikšanu ļoti apgrūtina arī bieži vien lielais attālums līdz vietām, kur tiek īstenoti projekti, kā arī konflikti dažos reģionos.

| 8. | Komisija šos riskus mazina, nosakot tos pietiekami agri un veicot korekcijas pasākumus. EuropeAid (centrālie dienesti un delegācijas) veic šo kontroles sistēmu tvēruma un veida augsta līmeņa ex ante pārbaudi, ievērojami pārsniedzot tiesību aktos prasīto finanšu aizsardzību. Ļoti būtisku vietu kontroles stratēģijā ieņem arī profilakses pasākumi, tostarp nozīmīgi apmācības pasākumi Komisijas darbiniekiem un īpaši izstrādāti pasākumi valsts kredītrīkotāju darbiniekiem. Vairākās valstīs ir izveidotas arī “valsts kredītrīkotāju atbalsta programmas”. Pēdējos gados ievērojami paplašināta arī vadības sistēma, 2010. gadā publicējot arī jauno “Finanšu pārvaldības rīki” ES līdzekļu saņēmējiem. |
| --- | --- |

8.

I NODAĻA.   ASTOTĀ, DEVĪTĀ UN DESMITĀ EAF ĪSTENOŠANA

Finanšu izpilde

| 9. | Astoto, devīto un desmito EAF 2010. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. Astotais EAF aptver laikposmu no 1995. gada līdz 2000. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 14 625 miljonu EUR apmērā. Devītais EAF aptver laikposmu no 2000. gada līdz 2007. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 15 200 miljonu EUR apmērā. |
| --- | --- |

9.

Astoto, devīto un desmito EAF 2010. gadā īstenoja vienlaicīgi. Katru EAF nolīgumu parasti noslēdz aptuveni uz piecu gadu saistību periodu, bet maksājumus var veikt ilgākā laikposmā. Astotais EAF aptver laikposmu no 1995. gada līdz 2000. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 14 625 miljonu EUR apmērā. Devītais EAF aptver laikposmu no 2000. gada līdz 2007. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 15 200 miljonu EUR apmērā.

| 10. | Desmitais EAF aptver saistību periodu no 2008. gada līdz 2013. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā. Tas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

10.

Desmitais EAF aptver saistību periodu no 2008. gada līdz 2013. gadam un sniedz Eiropas Savienības atbalstu 22 682 miljonu EUR apmērā. Tas stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. No šīs summas 21 967 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm, bet 285 miljoni EUR aizjūras zemēm un teritorijām jeb AZT. Šīs summas ietver (attiecīgi ĀKK valstīm un AZT) 1 500 miljonus EUR un 30 miljonus EUR ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB. Savukārt 430 miljoni EUR ir paredzēti Komisijas izdevumiem, kas saistīti ar EAF plānošanu un īstenošanu.

1. diagramma.   Decentralizētās pārvaldības princips

Image

| 11. | Dalībvalstu kopējās iemaksas 2010. gadā bija 3 500 miljoni EUR. No dalībvalstīm vēl arvien tiek pieprasītas iemaksas devītajā EAF. 2011. gadā tiks izsludināts pēdējais uzaicinājums veikt iemaksas devītajā EAF, bet desmitajā EAF, kurā piedalīsies visas 27 dalībvalstis, tiks izsludināts uzaicinājums veikt pirmās iemaksas. |
| --- | --- |

11.

Dalībvalstu kopējās iemaksas 2010. gadā bija 3 500 miljoni EUR. No dalībvalstīm vēl arvien tiek pieprasītas iemaksas devītajā EAF. 2011. gadā tiks izsludināts pēdējais uzaicinājums veikt iemaksas devītajā EAF, bet desmitajā EAF, kurā piedalīsies visas 27 dalībvalstis, tiks izsludināts uzaicinājums veikt pirmās iemaksas.

| 12. | Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīta
  2. tabulā
  . Kopējās bruto saistības 2010. gadā tika uzņemtas par 2 662 miljoniem EUR (neto – par 2 187 miljoniem EUR), kas ir par 13 % mazāk, nekā Komisija paredzēja savās finanšu izpildes prognozēs (7). Tas galvenokārt skaidrojams ar Komisijas lēmumiem nepieņemt vairākus finansēšanas lēmumus Intra-ACP (Iekšējā ĀKK) programmā (8) un saistībā ar dažiem V-FLEX pasākumiem (9), kā arī ar kavēšanos pabeigt desmitā EAF plānošanas dokumentus AZT un valsts stratēģijas dokumentu desmitā EAF starpposma pārskatu. EuropeAid ziņo, ka 2010. gadā uzņemtās individuālās saistības (10) sasniedza 3 710 miljonus EUR (neto – 3 304 miljonus EUR), pārsniedzot finanšu īstenošanas prognozes par 410 miljoniem EUR jeb par 13 %. Taču vismaz 305 miljonus EUR iegūst, koriģējot datus, kas attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām saistībām. |
| --- | --- |

12.

Kopējais Komisijas pārvaldīto EAF līdzekļu izlietojums un finanšu izpilde parādīta
  2. tabulā
  . Kopējās bruto saistības 2010. gadā tika uzņemtas par 2 662 miljoniem EUR (neto – par 2 187 miljoniem EUR), kas ir par 13 % mazāk, nekā Komisija paredzēja savās finanšu izpildes prognozēs (7). Tas galvenokārt skaidrojams ar Komisijas lēmumiem nepieņemt vairākus finansēšanas lēmumus Intra-ACP (Iekšējā ĀKK) programmā (8) un saistībā ar dažiem V-FLEX pasākumiem (9), kā arī ar kavēšanos pabeigt desmitā EAF plānošanas dokumentus AZT un valsts stratēģijas dokumentu desmitā EAF starpposma pārskatu. EuropeAid ziņo, ka 2010. gadā uzņemtās individuālās saistības (10) sasniedza 3 710 miljonus EUR (neto – 3 304 miljonus EUR), pārsniedzot finanšu īstenošanas prognozes par 410 miljoniem EUR jeb par 13 %. Taču vismaz 305 miljonus EUR iegūst, koriģējot datus, kas attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām saistībām.

| 12. | Komisija apstiprina, ka apzināti kavējusies pabeigt vairākus projektus, kuros nebija panākta pietiekama virzība; tāpēc izlietoto saistību kopējais apmērs bija nedaudz mazāks par paredzēto. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Lai gan bruto maksājumi bija 8 % zem izvirzītā mērķa, 2010. gadā tie sasniedza rekordlielumu 3 321 miljonu EUR (neto – 3 233 miljonus EUR). Neizlietotās saistības samazinājās par 8 % – no 12 490 miljoniem EUR līdz 11 444 miljoniem EUR, ko var skaidrot ar 2010. gada augsto maksājumu līmeni salīdzinājumā ar jaunajām 2010. gada saistībām. Vecās un neaktīvās neizlietotās saistības (11) vēl palielinājās par 11 % no 1 217 miljoniem EUR līdz 1 353 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

13.

Lai gan bruto maksājumi bija 8 % zem izvirzītā mērķa, 2010. gadā tie sasniedza rekordlielumu 3 321 miljonu EUR (neto – 3 233 miljonus EUR). Neizlietotās saistības samazinājās par 8 % – no 12 490 miljoniem EUR līdz 11 444 miljoniem EUR, ko var skaidrot ar 2010. gada augsto maksājumu līmeni salīdzinājumā ar jaunajām 2010. gada saistībām. Vecās un neaktīvās neizlietotās saistības (11) vēl palielinājās par 11 % no 1 217 miljoniem EUR līdz 1 353 miljoniem EUR.

| 13. | Revīzijas palāta konstatējusi, ka maksājumi sasnieguši rekordlielumu, tādējādi samazinot neizlietotās saistības. Komisija veikusi arī svarīgu uzdevumu – slēgusi vecos astotā EAF projektus.

  Veco un neaktīvo saistību apjoma palielināšanos var izskaidrot ar uzņemto saistību lielo apjomu iepriekšējos gados, jo īpaši 2007. gadā, kad sāka desmito EAF. |
| --- | --- |

13.

Veco un neaktīvo saistību apjoma palielināšanos var izskaidrot ar uzņemto saistību lielo apjomu iepriekšējos gados, jo īpaši 2007. gadā, kad sāka desmito EAF.

2. tabula.   Kopējais EAF resursu izlietojums 2010. gada 31. decembrī

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | Stāvoklis 2009. gada beigās | Budžeta izpilde 2010. finanšu gadā (neto) | Stāvoklis 2010. gada beigās |
| Kopsumma | Izpildes rādītājs (45) | 8. EAF (46) | 9. EAF (46) | 10. EAF | Kopsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Kopsumma | Izpildes rādītājs (45) |
| A. | RESURSI
   (44) |

(miljonos EUR)

Stāvoklis 2009. gada beigās

Budžeta izpilde 2010. finanšu gadā (neto)

Stāvoklis 2010. gada beigās

Kopsumma

Izpildes rādītājs (45)

8. EAF (46)

9. EAF (46)

10. EAF

Kopsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Kopsumma

Izpildes rādītājs (45)

A.

48 746

–85

– 151

282

46

10 701

16 482

21 609

48 792

B.   IZLIETOJUMS

| 1. | Kopējās finansiālās saistības |
| --- | --- |

1.

35 591

73,0 %

–46

– 116

2 349

2 187

10 698

16 463

10 617

37 778

77,4 %

| 2. | Individuālās saistības |
| --- | --- |

2.

29 021

59,5 %

8

476

2 820

3 304

10 507

15 683

6 134

32 324

66,2 %

| 3. | Maksājumi |
| --- | --- |

3.

23 101

47,4 %

157

1 304

1 772

3 233

10 240

13 121

2 973

26 334

54,0 %

| C. | Nenokārtotie maksājumi (B1–B3) |
| --- | --- |

C.

12 490

25,6 %

458

3 342

7 644

11 444

23,5 %

| D. | Pieejamais atlikums (A–B1) |
| --- | --- |

D.

13 155

27,0 %

3

19

10 992

11 014

22,6 %

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2010. gada 31. decembrī.

Komisijas gada pārskats par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu pārvaldību

| 14. | Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (12) noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka minētajā ziņojumā ir precīzi aprakstīta Komisijas darbības mērķu sasniegšana finanšu gadā (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2010. gadā veiktos pasākumus. Palāta vērš uzmanību uz apsvērumu, kas sniegts 12. punktā, par to datu uzskaites koriģēšanu 2010. gadā, kuri attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām individuālajām budžeta atbalsta saistībām. |
| --- | --- |

14.

Desmitajam EAF piemērojamā finanšu regulā (12) noteikts, ka Komisijas pienākums ir katru gadu ziņot par Eiropas Attīstības fondu finanšu pārvaldību. Palāta uzskata, ka minētajā ziņojumā ir precīzi aprakstīta Komisijas darbības mērķu sasniegšana finanšu gadā (īpaši attiecībā uz finanšu izpildi un kontroles darbībām), kā arī finanšu stāvoklis un notikumi, kas ievērojami ietekmējuši 2010. gadā veiktos pasākumus. Palāta vērš uzmanību uz apsvērumu, kas sniegts 12. punktā, par to datu uzskaites koriģēšanu 2010. gadā, kuri attiecas uz iepriekšējos gados uzņemtajām individuālajām budžeta atbalsta saistībām.

II NODAĻA.   PALĀTAS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA PAR EAF

Palātas Ticamības deklarācija par astoto, devīto un desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF) Eiropas Parlamentam un Padomei – ārējā revidenta ziņojums

| | | |
| --- | --- | --- |

Pārskatu ticamība

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| |
| --- |

Ieņēmumi

Saistības

| |
| --- |

Maksājumi

| |
| --- |

2011. gada 1. septembrī

| |
| --- |

| |
| --- |

Priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| European Court of Auditors |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

European Court of Auditors

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

| 15. | Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (16) un konsolidēto ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (17). Revīzijā pārbaudīja pierādījumus, kas attiecas uz summām un sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

15.

Ticamības deklarācijas VI punktā izklāstītie apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz revīziju, kurā pārbaudīja konsolidētos finanšu pārskatus (16) un konsolidēto ziņojumu par astotā, devītā un desmitā EAF finanšu izpildi (17). Revīzijā pārbaudīja pierādījumus, kas attiecas uz summām un sniegtajiem datiem. Revīzijā vērtēja arī izmantotās grāmatvedības metodes, vadības veiktās nozīmīgās aplēses un konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu.

| 16. | Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem: |
| --- | --- |

16.

Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodes, kas izmantotas, lai pārbaudītu pakārtoto darījumu pareizību, ir aprakstītas 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā par budžeta izpildi. Ticamības deklarācijas VII–X punktā izklāstītie apsvērumi par EAF darījumu pareizību balstās uz šādiem komponentiem:

| a) | revīzijas paraugs, kurā ir 195 darījumi, kas atbilst 30 individuālajām saistībām un 165 starpposma un galīgajiem maksājumiem, ko veikušas delegācijas vai Komisijas centrālie dienesti (18). Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus; |
| --- | --- |

a)

revīzijas paraugs, kurā ir 195 darījumi, kas atbilst 30 individuālajām saistībām un 165 starpposma un galīgajiem maksājumiem, ko veikušas delegācijas vai Komisijas centrālie dienesti (18). Vajadzības gadījumā uz vietas apmeklēja īstenotājorganizācijas un galasaņēmējus, lai pārbaudītu finanšu pārskatos vai izmaksu deklarācijās atspoguļotos pakārtotos maksājumus;

| b) | pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās; tajā tika ietverti šādi elementi:






  i) | kontroles vide un Iekšējās kontroles standarti; |
| --- | --- | --- |

b)

pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās; tajā tika ietverti šādi elementi:

i)

kontroles vide un Iekšējās kontroles standarti;

| ii) | līgumu un maksājumu ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, tostarp valstu kredītrīkotāji; |
| --- | --- |

ii)

līgumu un maksājumu ex ante pārbaudes, ko veic kredītrīkotāji, tostarp valstu kredītrīkotāji;

| iii) | uzraudzība un pārraudzība; |
| --- | --- |

iii)

uzraudzība un pārraudzība;

| iv) | ārējās revīzijas; |
| --- | --- |

iv)

ārējās revīzijas;

| v) | iekšējā revīzija; |
| --- | --- |

v)

iekšējā revīzija;

| c) | Komisijas vadības apliecinājumu caurskatīšana, kura ietvēra EuropeAid gada darbības pārskata novērtēšanu. |
| --- | --- |

c)

Komisijas vadības apliecinājumu caurskatīšana, kura ietvēra EuropeAid gada darbības pārskata novērtēšanu.

Pārskatu ticamība

| 17. | Saskaņā ar attiecīgo Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem attiecīgajiem grāmatvedības noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas. |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar attiecīgo Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem attiecīgajiem grāmatvedības noteikumiem Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas.

| 17. | Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas secinājumu, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, EAF pārskatos par 2010. gadu nav bijušas būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Taču tāpat kā 2009. gadā EuropeAid darījumu ex post pārbaudes un Palātas veiktās pārbaudes atklāja, ka joprojām bieži sastopamas kodēšanas kļūdas (19). Kaut gan Palātas veiktās finanšu pārskatu revīzijas laikā neatklājās šādu kļūdu izraisītas būtiskas kļūdas, tās tomēr nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanas procedūru gada beigās (20). Šādas kļūdas ietekmē arī EuropeAid finanšu pārvaldības datu ticamību. |
| --- | --- |

18.

Taču tāpat kā 2009. gadā EuropeAid darījumu ex post pārbaudes un Palātas veiktās pārbaudes atklāja, ka joprojām bieži sastopamas kodēšanas kļūdas (19). Kaut gan Palātas veiktās finanšu pārskatu revīzijas laikā neatklājās šādu kļūdu izraisītas būtiskas kļūdas, tās tomēr nedrīkst atstāt novārtā, jo tās var ietekmēt to datu precizitāti, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā, īpaši attiecībā uz finanšu gadu nodalīšanas procedūru gada beigās (20). Šādas kļūdas ietekmē arī EuropeAid finanšu pārvaldības datu ticamību.

| 18. | EuropeAid kopš 2009. gada īpaši cenšas uzlabot IT datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati, kā arī horizontālas iniciatīvas datu kvalitātes uzlabošanai.


  Kā uzsver Revīzijas palāta, datu ievades kvalitāte nav būtiski ietekmējusi 2010. gada pārskatus. |
| --- | --- |

18.

EuropeAid kopš 2009. gada īpaši cenšas uzlabot IT datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati, kā arī horizontālas iniciatīvas datu kvalitātes uzlabošanai.

Kā uzsver Revīzijas palāta, datu ievades kvalitāte nav būtiski ietekmējusi 2010. gada pārskatus.

Darījumu pareizība

| 19. | Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 27 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,4 % (21). Turpmāk tekstā izvērsti izklāstīti Palātas svarīgākie apsvērumi. |
| --- | --- |

19.

Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  1. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka tās pārbaudītajā paraugā 27 % darījumu ir kļūdas. Palātas aplēstais iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 3,4 % (21). Turpmāk tekstā izvērsti izklāstīti Palātas svarīgākie apsvērumi.

| 19. | Komisija norāda uz Revīzijas palātas iepriekšējā gada (2009. gada) konstatējumu, ka EuropeAid portfeļa EAF daļā nebija būtisku kļūdu (t. i., nebija pārsniegti 2 %), turpretim budžeta portfelī aplēstais kļūdu īpatsvars bija 2–5 %. Revīzijas palāta konstatēja, ka 2010. gadā EuropeAid portfeļa budžeta daļā nebija būtisku kļūdu (1,7 %), turpretim EAF pasākumu darījumos kļūdu īpatsvars pārsniedza 2 % slieksni (tas bija 3,4 %). Tādējādi šķiet, ka Revīzijas palātas pēdējo divu gadu revīzijas liecina par to, ka EuropeAid kontroles sistēmas veiktspēja bijusi relatīvi stabila un, salīdzinot ar laiku pirms 2009. gada, tā kļūst labāka. |
| --- | --- |

19.

Komisija norāda uz Revīzijas palātas iepriekšējā gada (2009. gada) konstatējumu, ka EuropeAid portfeļa EAF daļā nebija būtisku kļūdu (t. i., nebija pārsniegti 2 %), turpretim budžeta portfelī aplēstais kļūdu īpatsvars bija 2–5 %. Revīzijas palāta konstatēja, ka 2010. gadā EuropeAid portfeļa budžeta daļā nebija būtisku kļūdu (1,7 %), turpretim EAF pasākumu darījumos kļūdu īpatsvars pārsniedza 2 % slieksni (tas bija 3,4 %). Tādējādi šķiet, ka Revīzijas palātas pēdējo divu gadu revīzijas liecina par to, ka EuropeAid kontroles sistēmas veiktspēja bijusi relatīvi stabila un, salīdzinot ar laiku pirms 2009. gada, tā kļūst labāka.

Ieņēmumi

| 20. | Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka tajos nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

20.

Palāta revidēja ieņēmumu darījumus un konstatēja, ka tajos nav būtisku kļūdu.

Saistības

| 21. | Palāta revīzijā konstatēja, ka saistībās nav būtisku kļūdu. Taču individuālajās saistībās, kas bija uzņemtas projektos, kurus īstenoja ar decentralizēto pārvaldību, diezgan bieži bija sastopamas (četrās no 14) skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas attiecās uz konkursa noteikumu un līgumu parakstīšanai paredzēto juridisko termiņu ievērošanu. |
| --- | --- |

21.

Palāta revīzijā konstatēja, ka saistībās nav būtisku kļūdu. Taču individuālajās saistībās, kas bija uzņemtas projektos, kurus īstenoja ar decentralizēto pārvaldību, diezgan bieži bija sastopamas (četrās no 14) skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas attiecās uz konkursa noteikumu un līgumu parakstīšanai paredzēto juridisko termiņu ievērošanu.

| 21. | Komisija arī turpmāk valsts kredītrīkotāju biroju un Komisijas nodaļu darbiniekiem centīsies nodrošināt īpašu apmācību par līgumslēgšanas procedūrām. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Individuālajās saistībās, kas uzņemtas citādi (ne decentralizēti) pārvaldītajos projektos, kļūdas netika atklātas. Budžeta atbalsta saistībās Palāta konstatēja, ka, ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju nosacījumu interpretācijai (22), EuropeAid pietiekami labi strukturētā un dokumentētā veidā ir uzskatāmi parādījis atbilsmi Kotonū nolīguma attiecināmības kritērijam. |
| --- | --- |

22.

Individuālajās saistībās, kas uzņemtas citādi (ne decentralizēti) pārvaldītajos projektos, kļūdas netika atklātas. Budžeta atbalsta saistībās Palāta konstatēja, ka, ņemot vērā Komisijas dinamisko pieeju nosacījumu interpretācijai (22), EuropeAid pietiekami labi strukturētā un dokumentētā veidā ir uzskatāmi parādījis atbilsmi Kotonū nolīguma attiecināmības kritērijam.

| 22. | Komisija pauž atzinību par secinājumu, ka 2009./2010. gada periodā ievērojami uzlabots process, kas strukturētā un dokumentētā veidā novērtē un pierāda atbilstību attiecināmības kritērijiem. |
| --- | --- |

22.

Maksājumi

| 23. | Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka maksājumos bija būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

23.

Palātas veiktajā revīzijā konstatēja, ka maksājumos bija būtiskas kļūdas.

| 23. | Skatīt atbildi uz 19. punktu. |
| --- | --- |

23.

Projektu maksājumi

| 24. | Visu veidu projektos, izņemot piegādes līgumus, tika konstatētas skaitļos izsakāmas un skaitļos neizsakāmas kļūdas. |
| --- | --- |

24.

Visu veidu projektos, izņemot piegādes līgumus, tika konstatētas skaitļos izsakāmas un skaitļos neizsakāmas kļūdas.

| 25. | Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi: |
| --- | --- |

25.

Galvenie atklāto un skaitļos izsakāmo kļūdu veidi ir šādi:

25.

| a) | precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas; |
| --- | --- |

a)

precizitātes kļūdas: aprēķina kļūdas;

| b) | reālās pastāvēšanas kļūdas: nebija faktūrrēķinu vai citu apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm; deklarētie daudzumi pārsniedz paveiktajos darbos izlietotos; |
| --- | --- |

b)

reālās pastāvēšanas kļūdas: nebija faktūrrēķinu vai citu apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai piegādātajām precēm; deklarētie daudzumi pārsniedz paveiktajos darbos izlietotos;

| c) | attiecināmības kļūdas: iepirkuma procedūru ievērošana, izdevumi radušies ārpus īstenošanas perioda vai attiecas uz darbībām vai pakalpojumiem, kas nav paredzēti līgumā, un nepamatoti maksāts PVN. |
| --- | --- |

c)

attiecināmības kļūdas: iepirkuma procedūru ievērošana, izdevumi radušies ārpus īstenošanas perioda vai attiecas uz darbībām vai pakalpojumiem, kas nav paredzēti līgumā, un nepamatoti maksāts PVN.

| c) | Lai risinātu saņēmējvalstu uzlikto nodokļu problēmas, Komisija ir izdevusi jaunus norādījumus. Šiem norādījumiem būtu jāvienkāršo konkrētu PVN rēķinu apstrāde. |
| --- | --- |

c)

| 26. | Visbiežākās skaitļos neizsakāmās kļūdas attiecās uz izpildes garantijām (23), kas nebija pielāgotas pēc līguma summu palielināšanas; nebija ievērotas apstiprināšanas un līgumslēgšanas procedūras administratīvajiem izdevumiem, kurus atļāva Ārējo attiecību ĢD; nepietiekami apliecinošie dokumenti un nepilnīgi ievēroti līgumslēgšanas noteikumi. |
| --- | --- |

26.

Visbiežākās skaitļos neizsakāmās kļūdas attiecās uz izpildes garantijām (23), kas nebija pielāgotas pēc līguma summu palielināšanas; nebija ievērotas apstiprināšanas un līgumslēgšanas procedūras administratīvajiem izdevumiem, kurus atļāva Ārējo attiecību ĢD; nepietiekami apliecinošie dokumenti un nepilnīgi ievēroti līgumslēgšanas noteikumi.

Budžeta atbalsta maksājumi

| 27. | Palāta revīzijā konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos ir bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo nav pietiekami strukturēti parādīts, ka saņēmējvalstu valdības publisko finanšu pārvaldībā ir panākušas apmierinošu progresu. Galvenais izskaidrojums bija pienācīgas vērtēšanas sistēmas trūkums, jo dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas programmas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iestrādāti reālistiski, skaidri un prioritāri mērķi. Dažos gadījumos delegāciju sagatavotajos publisko finanšu pārvaldības novērtējuma ziņojumos nebija izvērtēta attīstība, kas panākta attiecībā pret atsauces periodam izvirzītajiem mērķiem. Taču pēc tam, kad 2010. gada jūnijā ieviesa pārskatīto sistēmu publisko finanšu pārvaldības uzraudzībai un ziņošanai par attīstības gaitu, par otro 2010. gada pusi pārbaudītajos darījumos šādas kļūdas vairs netika konstatētas. |
| --- | --- |

27.

Palāta revīzijā konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos ir bieži sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo nav pietiekami strukturēti parādīts, ka saņēmējvalstu valdības publisko finanšu pārvaldībā ir panākušas apmierinošu progresu. Galvenais izskaidrojums bija pienācīgas vērtēšanas sistēmas trūkums, jo dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas programmas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iestrādāti reālistiski, skaidri un prioritāri mērķi. Dažos gadījumos delegāciju sagatavotajos publisko finanšu pārvaldības novērtējuma ziņojumos nebija izvērtēta attīstība, kas panākta attiecībā pret atsauces periodam izvirzītajiem mērķiem. Taču pēc tam, kad 2010. gada jūnijā ieviesa pārskatīto sistēmu publisko finanšu pārvaldības uzraudzībai un ziņošanai par attīstības gaitu, par otro 2010. gada pusi pārbaudītajos darījumos šādas kļūdas vairs netika konstatētas.

| 27. | Komisija pauž atzinību par secinājumu, ka pēc tam, kad 2010. gada jūnijā tika ieviesta pārskatītā sistēma publisko finanšu pārvaldības progresa novērtēšanai, publisko finanšu pārvaldības progresa pierādīšanas jomā kļūdas vairs netika konstatētas. Komisija stingri piemēro šo pieeju. |
| --- | --- |

27.

Sistēmu efektivitāte

| 28. | Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību. |
| --- | --- |

28.

Sistēmu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts
  2. pielikumā
  . Palāta konstatēja, ka sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja darījumu pareizību.

| 29. | Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (24), kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu. |
| --- | --- |

29.

Kā norādīts 4. punktā, EuropeAid uzdevums ir īstenot lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu (24), kurus finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fondiem. Tāpēc, ja vien nav norādīts citādi, Palātas apsvērumi gan par pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti, gan par ģenerāldirektora gada darbības pārskata un deklarācijas ticamību attiecas uz visu EuropeAid atbildības jomu.

Kontroles vide

| 30. | EuropeAid kontroles vidi novērtēja kā efektīvu gan delegāciju, gan centrālo dienestu līmenī. |
| --- | --- |

30.

EuropeAid kontroles vidi novērtēja kā efektīvu gan delegāciju, gan centrālo dienestu līmenī.

| 31. | EuropeAid ir skaidra kontroles stratēģija, lai novērstu vai atklātu un koriģētu kļūdas, un Komisijas Iekšējās kontroles standarti ir plaši piemēroti. 2010. gadā EuropeAid turpināja centienus vēl vairāk stiprināt pārraudzības un kontroles sistēmas. Kā teikts Komisijas atbildēs uz Palātas 2008. gada (25) un 2009. gada (26) pārskatiem par EAF, EuropeAid ir izveidojis un sācis īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai” (Rīcības plāns) (27). Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi iepriekšējos gada pārskatos, un tajā iekļauti pasākumi labākai personāla komplektēšanai atbilstoši kopīgajiem mērķiem (28). Taču 2010. gadā šis plāns vēl bija agrīnā īstenošanas posmā. |
| --- | --- |

31.

EuropeAid ir skaidra kontroles stratēģija, lai novērstu vai atklātu un koriģētu kļūdas, un Komisijas Iekšējās kontroles standarti ir plaši piemēroti. 2010. gadā EuropeAid turpināja centienus vēl vairāk stiprināt pārraudzības un kontroles sistēmas. Kā teikts Komisijas atbildēs uz Palātas 2008. gada (25) un 2009. gada (26) pārskatiem par EAF, EuropeAid ir izveidojis un sācis īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai” (Rīcības plāns) (27). Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi iepriekšējos gada pārskatos, un tajā iekļauti pasākumi labākai personāla komplektēšanai atbilstoši kopīgajiem mērķiem (28). Taču 2010. gadā šis plāns vēl bija agrīnā īstenošanas posmā.

| 31. | ”Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai“ tiek īstenots saskaņā ar grafiku, un daudzu pasākumu īstenošana būs pabeigta jau līdz 2011. gada vidum. Viens no galvenajiem pasākumiem – jauns, tīmeklī bāzēts instruments ziņošanai divreiz gadā (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojums), kurā iekļauti no vadības informācijas sistēmām iegūti galvenie izpildes rādītāji, – tiks sākts 2011. gada jūlijā. |
| --- | --- |

31.

”Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai“ tiek īstenots saskaņā ar grafiku, un daudzu pasākumu īstenošana būs pabeigta jau līdz 2011. gada vidum. Viens no galvenajiem pasākumiem – jauns, tīmeklī bāzēts instruments ziņošanai divreiz gadā (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojums), kurā iekļauti no vadības informācijas sistēmām iegūti galvenie izpildes rādītāji, – tiks sākts 2011. gada jūlijā.

Ex ante pārbaudes

| 32. | Palāta novērtēja kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās un atzina, ka tās daļēji efektīvi novērš vai atklāj un labo kļūdas. |
| --- | --- |

32.

Palāta novērtēja kredītrīkotāju veiktās ex ante pārbaudes EuropeAid centrālajos dienestos un delegācijās un atzina, ka tās daļēji efektīvi novērš vai atklāj un labo kļūdas.

Projekti

| 33. | Saistībā ar projektu maksājumiem nepilnības konstatēja izdevumu precizitātes, reālās pastāvēšanas un attiecināmības pārbaudēs (sk. 25. punktu). Atkarībā no līgumu veida EuropeAid veiktās ex ante pārbaudes bieži vien plaši paļaujas uz ārēju pārraudzītāju apliecinājumiem (būvdarbu līgumiem) vai uz ārējām revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (programmu aplēsēm, dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Taču biežās kļūdas, ko Palāta konstatēja izdevumos, kuriem bija veikta šāda ārēja apliecināšana, revīzija un apstiprinājuma pārbaudes, liecina, ka no tās iegūstamā ticamība ir nepilnīga. Piemēram, Palāta konstatēja kļūdas 12 darījumos, kas attiecās uz dotāciju līgumiem, no kuriem visi bija apstiprināti pēc ārējām revīzijām vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. |
| --- | --- |

33.

Saistībā ar projektu maksājumiem nepilnības konstatēja izdevumu precizitātes, reālās pastāvēšanas un attiecināmības pārbaudēs (sk. 25. punktu). Atkarībā no līgumu veida EuropeAid veiktās ex ante pārbaudes bieži vien plaši paļaujas uz ārēju pārraudzītāju apliecinājumiem (būvdarbu līgumiem) vai uz ārējām revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (programmu aplēsēm, dotācijām un maksas pakalpojumu līgumiem). Taču biežās kļūdas, ko Palāta konstatēja izdevumos, kuriem bija veikta šāda ārēja apliecināšana, revīzija un apstiprinājuma pārbaudes, liecina, ka no tās iegūstamā ticamība ir nepilnīga. Piemēram, Palāta konstatēja kļūdas 12 darījumos, kas attiecās uz dotāciju līgumiem, no kuriem visi bija apstiprināti pēc ārējām revīzijām vai izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm.

| 33. | Komisija nepaļaujas tikai uz šīm izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. EuropeAid revīzijas (obligātās) metodes ietver projektu ikgadējo riska novērtējumu, lai atlasītu pasākumus, kam būtu jāveic “riska” revīzija – visbiežāk papildus obligātajām izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. Turklāt EuropeAid turpina uzlabot izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti – pavisam nesen izdoti standartizēti obligātie darba noteikumi revidentiem (ar kuriem līgumus noslēgusi Komisija vai saņēmēji). Delegācijas un centrālie dienesti pārskata iesniegto apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

33.

Komisija nepaļaujas tikai uz šīm izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. EuropeAid revīzijas (obligātās) metodes ietver projektu ikgadējo riska novērtējumu, lai atlasītu pasākumus, kam būtu jāveic “riska” revīzija – visbiežāk papildus obligātajām izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm. Turklāt EuropeAid turpina uzlabot izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti – pavisam nesen izdoti standartizēti obligātie darba noteikumi revidentiem (ar kuriem līgumus noslēgusi Komisija vai saņēmēji). Delegācijas un centrālie dienesti pārskata iesniegto apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti.

Budžeta atbalsts

| 34. | Attiecībā uz budžeta atbalstu svarīgs uzlabojums bija tas, ka 2010. gada otrajā pusē tika ieviesta jauna forma un shēma, pēc kādas delegācijas sagatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs. Tā mērķis ir nodrošināt, lai izdevumu atlīdzināšana balstītos uz strukturētu maksājuma nosacījumu izvērtējumu. Tomēr dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iekļauti reāli, skaidri un prioritāri mērķi, un tas traucēja strukturēti izvērtēt reformas attīstības gaitu (sk. 27. punktu). |
| --- | --- |

34.

Attiecībā uz budžeta atbalstu svarīgs uzlabojums bija tas, ka 2010. gada otrajā pusē tika ieviesta jauna forma un shēma, pēc kādas delegācijas sagatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs. Tā mērķis ir nodrošināt, lai izdevumu atlīdzināšana balstītos uz strukturētu maksājuma nosacījumu izvērtējumu. Tomēr dažu saņēmējvalstu valdību publisko finanšu pārvaldības reformas bija tikai sagatavošanas posmā vai arī tajās nebija iekļauti reāli, skaidri un prioritāri mērķi, un tas traucēja strukturēti izvērtēt reformas attīstības gaitu (sk. 27. punktu).

| 34. | Komisija ir gandarīta, ka Revīzijas palāta atzīst tās jaunās formas ieviesto uzlabojumu, saskaņā ar ko delegācijas sagatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformu norisi. Tā kā šī pieeja ir konsolidēta, sagaidāms, ka tiks noteikti skaidrāki mērķi un novērtējumā tiks izmantoti atbilstīgi atsauces periodi. |
| --- | --- |

34.

Uzraudzība un pārraudzība

| 35. | EuropeAid centrālo dienestu veikto uzraudzību un pārraudzību Palāta atzina par efektīvu, bet delegācijās – par daļēji efektīvu. |
| --- | --- |

35.

EuropeAid centrālo dienestu veikto uzraudzību un pārraudzību Palāta atzina par efektīvu, bet delegācijās – par daļēji efektīvu.

EuropeAid centrālie dienesti

| 36. | EuropeAid centrālajos dienestos ir ieviesti vairāki līdzekļi, lai uzraudzītu pamatdarbības pasākumus un galveno kontroles mehānismu darbību. |
| --- | --- |

36.

EuropeAid centrālajos dienestos ir ieviesti vairāki līdzekļi, lai uzraudzītu pamatdarbības pasākumus un galveno kontroles mehānismu darbību.

| 37. | Lai uzraudzītu projektu izpildes gaitu saņēmējvalstīs, kā arī citus aspektus – tādus kā delegāciju iekšējās kontroles mehānismi un cilvēkresursi –, centrālie dienesti analizē ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, kurus delegācijas sagatavo divreiz gadā. Attiecībā uz 2010. gadā apmeklētajām delegācijām Palāta konstatēja, ka ziņojumos bija sniegta atbilstīga un ticama informācija. EuropeAid Rīcības plāna mērķis ir turpmāk stiprināt šo ziņojumu galveno lomu kontrolē un panākt, lai tie kļūst “par pamatu kontroles piramīdai un par galveno mehānismu pārskatatbildības nodrošināšanai starp delegācijām un centrālajiem dienestiem”. Šajā kontekstā, sākot no 2011. finanšu gada, delegāciju vadītājiem pirmo reizi būs jāsniedz ikgadējais ticamības apliecinājums par darbību rezultātiem, to likumību un pareizību, un tā mērķis ir atbalstīt ģenerāldirektora ikgadējo ticamības deklarāciju (29). |
| --- | --- |

37.

Lai uzraudzītu projektu izpildes gaitu saņēmējvalstīs, kā arī citus aspektus – tādus kā delegāciju iekšējās kontroles mehānismi un cilvēkresursi –, centrālie dienesti analizē ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus, kurus delegācijas sagatavo divreiz gadā. Attiecībā uz 2010. gadā apmeklētajām delegācijām Palāta konstatēja, ka ziņojumos bija sniegta atbilstīga un ticama informācija. EuropeAid Rīcības plāna mērķis ir turpmāk stiprināt šo ziņojumu galveno lomu kontrolē un panākt, lai tie kļūst “par pamatu kontroles piramīdai un par galveno mehānismu pārskatatbildības nodrošināšanai starp delegācijām un centrālajiem dienestiem”. Šajā kontekstā, sākot no 2011. finanšu gada, delegāciju vadītājiem pirmo reizi būs jāsniedz ikgadējais ticamības apliecinājums par darbību rezultātiem, to likumību un pareizību, un tā mērķis ir atbalstīt ģenerāldirektora ikgadējo ticamības deklarāciju (29).

| 38. | Apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumi delegācijās palīdz EuropeAid centrālajiem dienestiem novērtēt projektu izpildi un delegāciju iekšējās organizācijas, sistēmu un procesu atbilstīgumu. Papildus 14 gada gaitā veiktajiem apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumiem EuropeAid analizēja rezultātus, kuri bija iegūti 14 apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumos, kas notika 2008. un 2009. gadā. Analīzē atklājās, ka turpmāk jāstiprina delegāciju pamatdarbības un finanšu nodaļas un jāmudina partnervalstis vairāk iesaistīties projektu uzraudzībā un finansiālā līdzdalībā. |
| --- | --- |

38.

Apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumi delegācijās palīdz EuropeAid centrālajiem dienestiem novērtēt projektu izpildi un delegāciju iekšējās organizācijas, sistēmu un procesu atbilstīgumu. Papildus 14 gada gaitā veiktajiem apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumiem EuropeAid analizēja rezultātus, kuri bija iegūti 14 apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumos, kas notika 2008. un 2009. gadā. Analīzē atklājās, ka turpmāk jāstiprina delegāciju pamatdarbības un finanšu nodaļas un jāmudina partnervalstis vairāk iesaistīties projektu uzraudzībā un finansiālā līdzdalībā.

| 39. | EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beigās izdeva papildu norādījumus delegācijām par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas, un tajos bija iekļauti atlases kritēriji, lai nodrošinātu, ka gan pamatdarbības, gan finanšu aspekti tiek pienācīgi aptverti. Taču lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta apmeklēja 2010. gadā, vēl nebija ievērojušas ieteiktās procedūras (sk. 44. punktu). Palāta konstatēja arī to, ka, lai uzlabotu partnervalstu veikto projektu uzraudzību un finansiālo līdzdalību, EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas turpināja sniegt atbalstu EAF valstu kredītrīkotāju dienestiem (sk. 43. punktu). |
| --- | --- |

39.

EuropeAid centrālie dienesti 2009. gada beigās izdeva papildu norādījumus delegācijām par uzraudzības apmeklējumiem uz vietas, un tajos bija iekļauti atlases kritēriji, lai nodrošinātu, ka gan pamatdarbības, gan finanšu aspekti tiek pienācīgi aptverti. Taču lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta apmeklēja 2010. gadā, vēl nebija ievērojušas ieteiktās procedūras (sk. 44. punktu). Palāta konstatēja arī to, ka, lai uzlabotu partnervalstu veikto projektu uzraudzību un finansiālo līdzdalību, EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas turpināja sniegt atbalstu EAF valstu kredītrīkotāju dienestiem (sk. 43. punktu).

| 39. | EuropeAid pašreizējās pamatnostādnes par apmeklējumiem uz vietas nav obligātas. Pašlaik EuropeAid apsver, kā, ņemot vērā šobrīd nepietiekamo darbinieku skaitu un pārbaudes apmeklējumiem paredzēto budžetu un ņemot vērā arī drošības jautājumus, labāk sistematizēt uzraudzības pasākumus (arī apmeklējumus uz vietas). Jo īpaši EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus, pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

39.

EuropeAid pašreizējās pamatnostādnes par apmeklējumiem uz vietas nav obligātas. Pašlaik EuropeAid apsver, kā, ņemot vērā šobrīd nepietiekamo darbinieku skaitu un pārbaudes apmeklējumiem paredzēto budžetu un ņemot vērā arī drošības jautājumus, labāk sistematizēt uzraudzības pasākumus (arī apmeklējumus uz vietas). Jo īpaši EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus, pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes.

| 40. | Revīzijas, kuras EuropeAid pilnvarojis veikt saskaņā ar pamatlīguma nolīgumu, sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskām nepilnībām projektu kontroles sistēmās un par potenciāli neattiecināmu izdevumu līmeni un veidu. EuropeAid centrālie dienesti katru gadu analizē šo revīziju rezultātus un veic pēcpārbaudes. Lielākā daļa secinājumu atkārtojas, tostarp par trūkstošu vai nepilnīgu dokumentāciju un nepareizām iepirkuma procedūrām, ko piemēro īstenotājorganizācijas. Šajā kontekstā nozīmīgs sasniegums bija “Finanšu pārvaldības rīki tiem, kas saņem ES līdzekļus ārējām darbībām”, kurus pabeidza un izplatīja 2010. gada beigās, lai pilnveidotu īstenotājorganizāciju zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem. |
| --- | --- |

40.

Revīzijas, kuras EuropeAid pilnvarojis veikt saskaņā ar pamatlīguma nolīgumu, sniedz vērtīgu informāciju par sistēmiskām nepilnībām projektu kontroles sistēmās un par potenciāli neattiecināmu izdevumu līmeni un veidu. EuropeAid centrālie dienesti katru gadu analizē šo revīziju rezultātus un veic pēcpārbaudes. Lielākā daļa secinājumu atkārtojas, tostarp par trūkstošu vai nepilnīgu dokumentāciju un nepareizām iepirkuma procedūrām, ko piemēro īstenotājorganizācijas. Šajā kontekstā nozīmīgs sasniegums bija “Finanšu pārvaldības rīki tiem, kas saņem ES līdzekļus ārējām darbībām”, kurus pabeidza un izplatīja 2010. gada beigās, lai pilnveidotu īstenotājorganizāciju zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem.

| 41. | EuropeAid centrālie dienesti uzrauga arī ar atbilstību saistītos jautājumus, veicot darījumu ex post pārbaudes. Tāpat kā iepriekšējos gados, šajās pārbaudēs bieži atklāj kļūdas saistībā ar nepilnīgiem vai neprecīziem datiem EuropeAid biroja CRIS (30)
  informācijas sistēmā. Konstatējumos arī atklājās, ka iepirkuma procedūras ir slikti dokumentētas. Taču kļūdas, kurām ir finanšu ietekme, galvenokārt attiecas uz nepamatotu avansa maksājumu ieskaitu, un tās, visticamāk, tāpat tiks izlabotas pirms līgumu darbības termiņa beigām. Lai gan EuropeAid gadu gaitā ir pilnveidojis darījumu ex post pārbaudes sistēmu, tā joprojām efektīvi neatklāj pakārtoto darījumu pareizības kļūdas un nepilnības kredītrīkotāju veiktajās ex ante pārbaudēs. |
| --- | --- |

41.

EuropeAid centrālie dienesti uzrauga arī ar atbilstību saistītos jautājumus, veicot darījumu ex post pārbaudes. Tāpat kā iepriekšējos gados, šajās pārbaudēs bieži atklāj kļūdas saistībā ar nepilnīgiem vai neprecīziem datiem EuropeAid biroja CRIS (30)
  informācijas sistēmā. Konstatējumos arī atklājās, ka iepirkuma procedūras ir slikti dokumentētas. Taču kļūdas, kurām ir finanšu ietekme, galvenokārt attiecas uz nepamatotu avansa maksājumu ieskaitu, un tās, visticamāk, tāpat tiks izlabotas pirms līgumu darbības termiņa beigām. Lai gan EuropeAid gadu gaitā ir pilnveidojis darījumu ex post pārbaudes sistēmu, tā joprojām efektīvi neatklāj pakārtoto darījumu pareizības kļūdas un nepilnības kredītrīkotāju veiktajās ex ante pārbaudēs.

| 41. | EuropeAid šobrīd pārskata savu iekšējās kontroles sistēmas koncepciju un vēlreiz pārskatīs darījumu ex post pārbaužu sistēmas izmaksu lietderību. |
| --- | --- |

41.

EuropeAid šobrīd pārskata savu iekšējās kontroles sistēmas koncepciju un vēlreiz pārskatīs darījumu ex post pārbaužu sistēmas izmaksu lietderību.

| 42. | EuropeAid nav izveidojis vadības informācijas sistēmas, lai uzraudzītu apmeklējumu uz vietas, ārējo revīziju un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu rezultātus un pēcpārbaudes, un tas traucē ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem gūt pārliecību par to, ka koriģējoši pasākumi notiek savlaicīgi, īpaši attiecībā uz konstatēto kļūdu labošanu. Turklāt EuropeAid informācijas sistēmas CRIS Audit un CRIS Recovery Orders vēl nav sasaistītas, un tas apgrūtina koriģējošo pasākumu uzraudzību. |
| --- | --- |

42.

EuropeAid nav izveidojis vadības informācijas sistēmas, lai uzraudzītu apmeklējumu uz vietas, ārējo revīziju un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu rezultātus un pēcpārbaudes, un tas traucē ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem gūt pārliecību par to, ka koriģējoši pasākumi notiek savlaicīgi, īpaši attiecībā uz konstatēto kļūdu labošanu. Turklāt EuropeAid informācijas sistēmas CRIS Audit un CRIS Recovery Orders vēl nav sasaistītas, un tas apgrūtina koriģējošo pasākumu uzraudzību.

| 42. | Standartizēta IT instrumenta trūkums nenozīmē to, ka nenotiek revīziju un uzraudzības pasākumu konstatējumu pēcpārbaude. Visi pastarpināti deleģētie kredītrīkotāji veic revīziju pēcpārbaudi un vajadzības gadījumā izdod piedziņas rīkojumu.
  EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS).


  Skatīt arī atbildes uz 31. punktu un 62. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

42.

EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS).

Skatīt arī atbildes uz 31. punktu un 62. punkta c) apakšpunktu.

Delegācijas

| 43. | Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta konstatēja, ka pie valstu kredītrīkotājiem EAF saņēmējvalstīs veiktās pārbaudes ir slikti dokumentētas un nav efektīvas. EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas bieži sniedz tehnisko palīdzību, lai šīs pārbaudes uzlabotu, taču rezultāti nereti ir ierobežoti vai nu tāpēc, ka valstu kredītrīkotāji pienācīgi nepilda tiem uzticētos uzdevumus, vai tāpēc, ka resursi ir nepietiekami vai ir liela darbinieku mainība. |
| --- | --- |

43.

Tāpat kā iepriekšējos gados, Palāta konstatēja, ka pie valstu kredītrīkotājiem EAF saņēmējvalstīs veiktās pārbaudes ir slikti dokumentētas un nav efektīvas. EuropeAid centrālie dienesti un delegācijas bieži sniedz tehnisko palīdzību, lai šīs pārbaudes uzlabotu, taču rezultāti nereti ir ierobežoti vai nu tāpēc, ka valstu kredītrīkotāji pienācīgi nepilda tiem uzticētos uzdevumus, vai tāpēc, ka resursi ir nepietiekami vai ir liela darbinieku mainība.

| 43. | Skatīt atbildi uz 8. punktu. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta 2010. gadā apmeklēja, nebija sekojušas EuropeAid norādījumiem par to, kā jāveic uzraudzības apmeklējumi uz vietas (sk. 39. punktu). Kopsavilkums par secinājumiem, ko EuropeAid sagatavoja pēc 14 pārbaudes apmeklējumiem, kurus delegācijās veica no 2008. gada marta līdz 2009. gada septembrim (31), ir tāds, ka delegācijām pietrūkst resursu un tas bieži vien ierobežo to spēju veikt galvenos uzraudzības pasākumus, proti, projektu uzraudzību uz vietas, īpaši attiecībā uz finanšu aspektiem. EuropeAid Rīcības plāns risina vajadzību pastiprināt projektu uzraudzību (32). |
| --- | --- |

44.

Lielākā daļa delegāciju, kuras Palāta 2010. gadā apmeklēja, nebija sekojušas EuropeAid norādījumiem par to, kā jāveic uzraudzības apmeklējumi uz vietas (sk. 39. punktu). Kopsavilkums par secinājumiem, ko EuropeAid sagatavoja pēc 14 pārbaudes apmeklējumiem, kurus delegācijās veica no 2008. gada marta līdz 2009. gada septembrim (31), ir tāds, ka delegācijām pietrūkst resursu un tas bieži vien ierobežo to spēju veikt galvenos uzraudzības pasākumus, proti, projektu uzraudzību uz vietas, īpaši attiecībā uz finanšu aspektiem. EuropeAid Rīcības plāns risina vajadzību pastiprināt projektu uzraudzību (32).

| 44. | Skatīt atbildi uz 39. punktu un 62. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

44.

Ārējās revīzijas

| 45. | Palāta atzina, ka ārējās revīzijas funkcija bija efektīva attiecībā uz EuropeAid centrālajiem dienestiem, bet daļēji efektīva attiecībā uz delegācijām. |
| --- | --- |

45.

Palāta atzina, ka ārējās revīzijas funkcija bija efektīva attiecībā uz EuropeAid centrālajiem dienestiem, bet daļēji efektīva attiecībā uz delegācijām.

EuropeAid centrālie dienesti

| 46. | EuropeAid centrālie dienesti ir izstrādājuši kopīgu metodoloģiju par gada revīzijas plānu izveidi, īstenošanu un pēcpārbaudēm, un tā ir obligāta EuropeAid centrālajiem dienestiem un delegācijām. Būtisks uzlabojums 2010. gadā bija kopējas salīdzinājuma bāzes ieviešana, kas paredz 5 % ikgadējo revīzijas tvērumu. EuropeAid centrālie dienesti ievēroja šo metodoloģiju. |
| --- | --- |

46.

EuropeAid centrālie dienesti ir izstrādājuši kopīgu metodoloģiju par gada revīzijas plānu izveidi, īstenošanu un pēcpārbaudēm, un tā ir obligāta EuropeAid centrālajiem dienestiem un delegācijām. Būtisks uzlabojums 2010. gadā bija kopējas salīdzinājuma bāzes ieviešana, kas paredz 5 % ikgadējo revīzijas tvērumu. EuropeAid centrālie dienesti ievēroja šo metodoloģiju.

| 46. | Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, būtiski uzlabota EuropeAid ārējās revīzijas metodoloģija. |
| --- | --- |

46.

Komisija pauž atzinību par Revīzijas palātas secinājumu, ka, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, būtiski uzlabota EuropeAid ārējās revīzijas metodoloģija.

| 47. | EuropeAid centrālie dienesti stingri uzraudzīja delegāciju ārējās revīzijas funkcijas un to ārējo revīziju kvalitāti, kuras veica saskaņā ar Komisijas revīzijas pamatlīgumu. Izsmeļoši ikgadējie kvalitātes pārskati sniedz noderīgu informāciju par vajadzīgajiem turpmākajiem uzlabojumiem un ir pamats turpmākiem norādījumiem un vadlīnijām ārējiem revidentiem. |
| --- | --- |

47.

EuropeAid centrālie dienesti stingri uzraudzīja delegāciju ārējās revīzijas funkcijas un to ārējo revīziju kvalitāti, kuras veica saskaņā ar Komisijas revīzijas pamatlīgumu. Izsmeļoši ikgadējie kvalitātes pārskati sniedz noderīgu informāciju par vajadzīgajiem turpmākajiem uzlabojumiem un ir pamats turpmākiem norādījumiem un vadlīnijām ārējiem revidentiem.

Delegācijas

| 48. | Daudzos aspektos delegācijas ir veikušas savas ārējās revīzijas saskaņā ar metodoloģiju. Taču Palāta konstatēja, ka joprojām ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (33), nepietiekamais darbinieku skaits delegācijās ierobežo to iespējas sākt uz risku balstītas revīzijas, tāpēc priekšroka tiek dota obligātajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu noskaidrošanas savlaicīgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami. |
| --- | --- |

48.

Daudzos aspektos delegācijas ir veikušas savas ārējās revīzijas saskaņā ar metodoloģiju. Taču Palāta konstatēja, ka joprojām ir jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (33), nepietiekamais darbinieku skaits delegācijās ierobežo to iespējas sākt uz risku balstītas revīzijas, tāpēc priekšroka tiek dota obligātajām revīzijām. Tas negatīvi ietekmē arī revīzijas konstatējumu noskaidrošanas savlaicīgumu, tāpēc pastāv risks, ka neattiecināmi maksājumi var kļūt neatgūstami.

| 48. | Lai gan ir taisnība, ka darbinieku nepietiekamā skaita dēļ revīzijas konstatējumu noskaidrošana var ieilgt, tomēr visi obligātie revīzijas ziņojumi Komisijai jāsaņem pirms galīgā maksājuma veikšanas, tāpēc risks, ka līdzekļi var kļūt neatgūstami, ir ārkārtīgi niecīgs. |
| --- | --- |

48.

Iekšējā revīzija

| 49. | Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā efektīvu. |
| --- | --- |

49.

Palāta novērtēja iekšējo revīziju kā efektīvu.

| 50. | Iekšējās revīzijas struktūra (IRS) (34) darbojās atbilstoši mērķim sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. Darbinieku trūkums, kas bija 2009. gadā, bija novērsts, un IRS spēja pilnībā izpildīt 2010. gada darba plānu. |
| --- | --- |

50.

Iekšējās revīzijas struktūra (IRS) (34) darbojās atbilstoši mērķim sniegt ģenerāldirektoram pārliecību par riska pārvaldības, kontroles un iekšējo pārvaldības procesu efektivitāti un produktivitāti. Darbinieku trūkums, kas bija 2009. gadā, bija novērsts, un IRS spēja pilnībā izpildīt 2010. gada darba plānu.

| 51. | Turklāt 2010. gadā ievērojami samazinājās vidējais laiks, kas EuropeAid dienestiem vajadzīgs, lai sagatavotu komentārus par revīzijas ziņojumu projektiem un izpildītu IRS un Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ieteikumus (35). Dažu iepriekšējo gadu ieteikumu īstenošana joprojām ievērojami kavējas, galvenokārt attiecībā uz cilvēkresursiem un IT jautājumiem. |
| --- | --- |

51.

Turklāt 2010. gadā ievērojami samazinājās vidējais laiks, kas EuropeAid dienestiem vajadzīgs, lai sagatavotu komentārus par revīzijas ziņojumu projektiem un izpildītu IRS un Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ieteikumus (35). Dažu iepriekšējo gadu ieteikumu īstenošana joprojām ievērojami kavējas, galvenokārt attiecībā uz cilvēkresursiem un IT jautājumiem.

| 51. | Revīzijas ieteikumu īstenošana attiecībā uz cilvēkresursu politiku un informācijas tehnoloģiju sistēmām – šo abu minēto jomu ātra īstenošana ir ārkārtīgi sarežģīta – ievērojami kavējās, jo vajadzīgs laiks, lai gada plānošanas ciklā sagatavotu un īstenotu politikas izmaiņas. Tomēr EuropeAid ļoti rūpīgi un pastāvīgi uzrauga visu ieteikumu īstenošanu, tostarp katru pusgadu sniedzot “revīzijas” pārvaldības ziņojumus. |
| --- | --- |

51.

Revīzijas ieteikumu īstenošana attiecībā uz cilvēkresursu politiku un informācijas tehnoloģiju sistēmām – šo abu minēto jomu ātra īstenošana ir ārkārtīgi sarežģīta – ievērojami kavējās, jo vajadzīgs laiks, lai gada plānošanas ciklā sagatavotu un īstenotu politikas izmaiņas. Tomēr EuropeAid ļoti rūpīgi un pastāvīgi uzrauga visu ieteikumu īstenošanu, tostarp katru pusgadu sniedzot “revīzijas” pārvaldības ziņojumus.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

| 52. | Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3. pielikumā
  . |
| --- | --- |

52.

Komisijas vadības apliecinājumu pārbaudes rezultāti ir apkopoti
  3. pielikumā
  .

| 53. | Gada darbības pārskats patiesi atspoguļo dažādu ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tajā ir norādīts, ka, ņemot vērā daudzgadu kontroles sistēmas koncepciju un tās darbības rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars (36) portfelī ir tāds, lai formulētu atrunu ģenerāldirektora ticamības deklarācijā. Tomēr joprojām nav sniegti pierādījumi šāda apgalvojuma apstiprināšanai. |
| --- | --- |

53.

Gada darbības pārskats patiesi atspoguļo dažādu ieviesto pārraudzības un kontroles sistēmu piemērošanu un rezultātus. Tas ir skaidrs un informatīvs, īpaši tāpēc, ka tajā ir izmantoti kvantitatīvie rādītāji. Tajā ir norādīts, ka, ņemot vērā daudzgadu kontroles sistēmas koncepciju un tās darbības rezultātus, EuropeAid neuzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars (36) portfelī ir tāds, lai formulētu atrunu ģenerāldirektora ticamības deklarācijā. Tomēr joprojām nav sniegti pierādījumi šāda apgalvojuma apstiprināšanai.

| 53. | Komisija uzskata, ka EuropeAid gada darbības pārskata četros ticamības pamatelementos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji patiešām sniedz vajadzīgos pierādījumus, lai formulētu ģenerāldirektora ticamības deklarāciju, kā arī sniedz pareizu vērtējumu par EuropeAid finanšu pārvaldības pareizību. |
| --- | --- |

53.

Komisija uzskata, ka EuropeAid gada darbības pārskata četros ticamības pamatelementos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji patiešām sniedz vajadzīgos pierādījumus, lai formulētu ģenerāldirektora ticamības deklarāciju, kā arī sniedz pareizu vērtējumu par EuropeAid finanšu pārvaldības pareizību.

| 54. | Lai parādītu, kā dažādie kontroles slāņi palīdz atklāt un izlabot kļūdas, EuropeAid pirmo reizi iepazīstināja ar kopsavilkumu par kļūdām, kas atklātas un izlabotas ex ante un darījumu ex post pārbaudēs (37). Taču šie dati ir nepilnīgi, jo nav izsmeļošas informācijas par kļūdām, kas atklātas un izlabotas pēc revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm, ko ierosināja EuropeAid ārpus revīzijas pamatlīguma vai ko ierosināja saņēmēji. |
| --- | --- |

54.

Lai parādītu, kā dažādie kontroles slāņi palīdz atklāt un izlabot kļūdas, EuropeAid pirmo reizi iepazīstināja ar kopsavilkumu par kļūdām, kas atklātas un izlabotas ex ante un darījumu ex post pārbaudēs (37). Taču šie dati ir nepilnīgi, jo nav izsmeļošas informācijas par kļūdām, kas atklātas un izlabotas pēc revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm, ko ierosināja EuropeAid ārpus revīzijas pamatlīguma vai ko ierosināja saņēmēji.

| 54. | Gada darbības pārskatā skaidri dokumentēts, ka kopsavilkumā apkopotas tikai to revidentu atklātās un izlabotās kļūdas, ar kuriem EuropeAid noslēdzis revīzijas pamatlīgumu, t. i., EuropeAid gadā atklāto un izlaboto kļūdu faktiskais skaits naudas izteiksmē ir daudz lielāks par pārskatā minēto. Vidējā termiņā, pateicoties IT attīstības tendencēm, varētu būt iespējama arī vietējo revidentu finanšu konstatējumu centralizēta uzskaite, taču šīs iespējas izmaksu lietderība vēl nav pilnībā izvērtēta. |
| --- | --- |

54.

Gada darbības pārskatā skaidri dokumentēts, ka kopsavilkumā apkopotas tikai to revidentu atklātās un izlabotās kļūdas, ar kuriem EuropeAid noslēdzis revīzijas pamatlīgumu, t. i., EuropeAid gadā atklāto un izlaboto kļūdu faktiskais skaits naudas izteiksmē ir daudz lielāks par pārskatā minēto. Vidējā termiņā, pateicoties IT attīstības tendencēm, varētu būt iespējama arī vietējo revidentu finanšu konstatējumu centralizēta uzskaite, taču šīs iespējas izmaksu lietderība vēl nav pilnībā izvērtēta.

| 55. | EuropeAid vēl nav izstrādājis pamatrādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finanšu ietekmi pēc visu ex ante un ex post pārbaužu veikšanas. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (38), ja nav šāda rādītāja, tad EuropeAid nespēj pierādīt, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zemāka par noteikto būtiskuma kritēriju. Palāta atzīmē, ka EuropeAid strādā pie metodoloģijas šādas informācijas sniegšanai (39). |
| --- | --- |

55.

EuropeAid vēl nav izstrādājis pamatrādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finanšu ietekmi pēc visu ex ante un ex post pārbaužu veikšanas. Kā jau norādīts Palātas 2009. gada pārskatā par EAF (38), ja nav šāda rādītāja, tad EuropeAid nespēj pierādīt, ka nepilnību un kļūdu finansiālā ietekme ir zemāka par noteikto būtiskuma kritēriju. Palāta atzīmē, ka EuropeAid strādā pie metodoloģijas šādas informācijas sniegšanai (39).

| 55. | EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā un atbilstīgi grafikam tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai. |
| --- | --- |

55.

EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā un atbilstīgi grafikam tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai.

| 56. | Attiecībā uz 2010. finanšu gadu EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka esošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību. Palātas veiktā revīzija šo apgalvojumu neapstiprina. Revīzijā konstatēja, ka EuropeAid sistēmas bija daļēji efektīvas un ka maksājumos, ko EuropeAid veica no Eiropas Attīstības fondiem un no ES vispārējā budžeta ārējām attiecībām un attīstībai, kopumā bija būtiskas kļūdas (40). |
| --- | --- |

56.

Attiecībā uz 2010. finanšu gadu EuropeAid ģenerāldirektors paziņoja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka esošās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību. Palātas veiktā revīzija šo apgalvojumu neapstiprina. Revīzijā konstatēja, ka EuropeAid sistēmas bija daļēji efektīvas un ka maksājumos, ko EuropeAid veica no Eiropas Attīstības fondiem un no ES vispārējā budžeta ārējām attiecībām un attīstībai, kopumā bija būtiskas kļūdas (40).

| 56. | Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Komisija uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, tās ir ievērojami uzlabotas. Šos uzlabojumus veicinājuši Revīzijas palātas ieteikumi iepriekšējos gados. Daudzus no šiem uzlabojumiem Revīzijas palāta ir novērtējusi atzinīgi, tāpēc galveno kontroles sistēmu būtiskie elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”; 2010. gadā arī EuropeAid kontroles vide tika novērtēta kā “efektīva”.


  Skatīt arī atbildi uz 19. punktu. |
| --- | --- |

56.

Komisijas pārbaudes ir izstrādātas tā, lai pilnībā aptvertu daudzgadu projektu īstenošanas ciklu. Komisija uzskata, ka šīs pārraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas un, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, tās ir ievērojami uzlabotas. Šos uzlabojumus veicinājuši Revīzijas palātas ieteikumi iepriekšējos gados. Daudzus no šiem uzlabojumiem Revīzijas palāta ir novērtējusi atzinīgi, tāpēc galveno kontroles sistēmu būtiskie elementi tiek uzskatīti par “efektīviem”; 2010. gadā arī EuropeAid kontroles vide tika novērtēta kā “efektīva”.

Skatīt arī atbildi uz 19. punktu.

| 57. | Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

57.

Palāta uzskata, ka ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| 57. | Skatīt atbildi uz 53. punktu. |
| --- | --- |

57.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 58. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā. |
| --- | --- |

58.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu un saskaņā ar Finanšu regulu un galvenā grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem, Palāta secina, ka EAF pārskati par 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas Attīstības fondu finanšu stāvokli un to darbības rezultātus un naudas plūsmas minētajā datumā slēgtajā gadā.

| 59. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu: |
| --- | --- |

59.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka attiecībā uz 2010. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:

59.

| a) | Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos būtisku kļūdu nebija; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Attīstības fondu ieņēmumos būtisku kļūdu nebija;

| b) | EAF uzņemtajās individuālajās saistībās būtisku kļūdu nebija, taču ļoti bieži bija sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas; |
| --- | --- |

b)

EAF uzņemtajās individuālajās saistībās būtisku kļūdu nebija, taču ļoti bieži bija sastopamas skaitļos neizsakāmas kļūdas;

| c) | EAF maksājumos bija būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

c)

EAF maksājumos bija būtiskas kļūdas.

| c) | Skatīt atbildi uz 19. punktu. |
| --- | --- |

c)

| 60. | Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību. |
| --- | --- |

60.

Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmas daļēji efektīvi nodrošināja maksājumu pareizību.

| 60. | Skatīt atbildi uz 56. punktu. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kā jau minēts iepriekšējos gada pārskatos par EAF, EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju, bet dažās jomās saglabājas nepilnības. 2010. gada beigās EuropeAid sāka īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai”. Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi šajā un iepriekšējo gadu pārskatos, un tas var ievērojami uzlabot EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. |
| --- | --- |

61.

Kā jau minēts iepriekšējos gada pārskatos par EAF, EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju, bet dažās jomās saglabājas nepilnības. 2010. gada beigās EuropeAid sāka īstenot “Rīcības plānu EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai”. Plānā ir ņemta vērā lielākā daļa apsvērumu un ieteikumu, ko Palāta bija paudusi šajā un iepriekšējo gadu pārskatos, un tas var ievērojami uzlabot EuropeAid pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu.

| 61. | Skatīt atbildi uz 31. punktu. |
| --- | --- |

61.

Ieteikumi

| 62. | 4. pielikumā
  attēloti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi. Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2010. gadu, Palāta iesaka EuropeAid pabeigt turpmāk minētos pasākumus, kas paredzēti tā Rīcības plānā: |
| --- | --- |

62.

4. pielikumā
  attēloti rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārbaudot, kā tiek ņemti vērā iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi. Ņemot vērā minēto pārbaudi, kā arī konstatējumus un secinājumus par 2010. gadu, Palāta iesaka EuropeAid pabeigt turpmāk minētos pasākumus, kas paredzēti tā Rīcības plānā:

62.

| a) | izstrādāt galveno rādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc tam, kad veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes (sk. 55. punktu) (41); |
| --- | --- |

a)

izstrādāt galveno rādītāju, lai aplēstu atlikušo kļūdu finansiālo ietekmi pēc tam, kad veiktas visas ex ante un ex post pārbaudes (sk. 55. punktu) (41);

| a) | EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā, un atbilstīgi grafikam tas tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā, un atbilstīgi grafikam tas tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai.

| b) | izvērtēt dažādo kontroles mehānismu izmaksu lietderību, īpaši tas attiecas uz ex post kontroles sistēmām (sk. 41. un 61. punktu) (42); |
| --- | --- |

b)

izvērtēt dažādo kontroles mehānismu izmaksu lietderību, īpaši tas attiecas uz ex post kontroles sistēmām (sk. 41. un 61. punktu) (42);

| b) | Komisija 2010. gadā, veicot EuropeAid kontroles stratēģijas plašāku pārskatu, sāka darbu pie kontroles mehānismu izmaksu lietderības. Šis darbs tiks pārskatīts un atsākts 2011./2012. gadā saistībā ar Finanšu regulas pašreizējās pārskatīšanas galīgo rezultātu.


  Skatīt arī atbildi uz 41. punktu. |
| --- | --- |

b)

Komisija 2010. gadā, veicot EuropeAid kontroles stratēģijas plašāku pārskatu, sāka darbu pie kontroles mehānismu izmaksu lietderības. Šis darbs tiks pārskatīts un atsākts 2011./2012. gadā saistībā ar Finanšu regulas pašreizējās pārskatīšanas galīgo rezultātu.

Skatīt arī atbildi uz 41. punktu.

| c) | pastiprināt projektu uzraudzības efektivitāti, ietverot apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu uzraudzības un vērtēšanas plāniem (sk. 44. punktu). |
| --- | --- |

c)

pastiprināt projektu uzraudzības efektivitāti, ietverot apmeklējumus uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu uzraudzības un vērtēšanas plāniem (sk. 44. punktu).

| c) | EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus un pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid paredz ieviest uzraudzības un novērtēšanas pasākumu daudzgadu plānus un pastiprināt uzraudzības vadību un ziņošanas sistēmu, proti, 2011. gadā paredzēts no jauna izstrādāt Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumus (kas delegācijām jāiesniedz divreiz gadā), kā arī izstrādāt Programmu un projektu cikla pārvaldības jaunās pamatnostādnes.

| 63. | Turklāt Palāta iesaka EuropeAid: |
| --- | --- |

63.

Turklāt Palāta iesaka EuropeAid:

63.

| a) | pārbaudīt ticamību, ko var iegūt no ārējo pārraudzītāju apliecinājumiem, revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (sk. 33. punktu); |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt ticamību, ko var iegūt no ārējo pārraudzītāju apliecinājumiem, revīzijām un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēm (sk. 33. punktu);

| a) | Komisijas dienesti šobrīd pārskata ārējo pārraudzītāju apliecinājumu, revīziju un izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti un ticamību. Turklāt 2008. gadā Komisija pieprasīja obligāti veikt tehniskās revīzijas visos darbu līgumos, kuri noslēgti par summu, kas pārsniedz 15 miljonus EUR, un pēc tam izdeva standartizētus noteikumus. Tehniskās revīzijas aptver visu projekta ciklu no plānošanas līdz īstenošanai, ietverot arī pārraudzītāju apliecinājumu pārbaudes. Iespējams, šo pārmaiņu ietekme 2010. gadā vēl pilnā mērā nav redzama. Šobrīd Komisija apsver arī iespēju izveidot mehānismus, kas uzlabotu ar saņēmējiem nolīgto izdevumu apstiprinājuma pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

a)

| b) | ieviest vadības informācijas sistēmas, kas ļautu ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt pēcpārbaudi rezultātiem, kas iegūti apmeklējumos uz vietas, ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs (sk. 42. punktu); |
| --- | --- |

b)

ieviest vadības informācijas sistēmas, kas ļautu ģenerāldirektoram un delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt pēcpārbaudi rezultātiem, kas iegūti apmeklējumos uz vietas, ārējās revīzijās un izdevumu apstiprinājuma pārbaudēs (sk. 42. punktu);

| b) | Komisija izstrādā vadības informācijas sistēmas (proti, izmantojot jaunu, tīmeklī bāzētu delegāciju ziņošanas sistēmu), kas ļautu delegāciju vadītājiem labāk uzraudzīt apmeklējumos uz vietas iegūtos darbības un finanšu pārvaldības datus.

  Skatīt arī atbildi uz 62. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

Skatīt arī atbildi uz 62. punkta c) apakšpunktu.

| c) | sasaistīt CRIS Audit un CRIS Recovery Orders informācijas sistēmas (sk. 42. punktu); |
| --- | --- |

c)

sasaistīt CRIS Audit un CRIS Recovery Orders informācijas sistēmas (sk. 42. punktu);

| c) | EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS). |
| --- | --- |

c)

EuropeAid sagaida, ka līdz 2011. gada beigām revīziju rezultātu apstrādes un piedziņas rīkojumu izdošanas sistēmu moduļi būs saistīti vienotā vadības informācijas sistēmā (CRIS).

| d) | arī turpmāk censties, lai nodrošinātu to, ka dati CRIS informācijas sistēmā tiek reģistrēti precīzi, izsmeļoši un savlaicīgi (sk. 18. un 41. punktu). |
| --- | --- |

d)

arī turpmāk censties, lai nodrošinātu to, ka dati CRIS informācijas sistēmā tiek reģistrēti precīzi, izsmeļoši un savlaicīgi (sk. 18. un 41. punktu).

| d) | EuropeAid turpinās 2009. gadā sāktos centienus ievērojami uzlabot datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati. |
| --- | --- |

d)

EuropeAid turpinās 2009. gadā sāktos centienus ievērojami uzlabot datu ievades kvalitāti. Tāpēc 2010./2011. gadā sākti līgumu un vadības informācijas sistēmas (CRIS) revīzijas moduļu nozīmīgi pārskati.

| 64. | Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid: |
| --- | --- |

64.

Attiecībā uz budžeta atbalstu Palāta iesaka EuropeAid:

64.

| a) | nodrošināt, lai delegācijas konsekventi piemērotu jauno formu un shēmu, pēc kādas tās gatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs, lai strukturēti un oficiāli parādītu progresu publisko finanšu pārvaldībā (sk. 34. punktu); |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai delegācijas konsekventi piemērotu jauno formu un shēmu, pēc kādas tās gatavo savus ikgadējos ziņojumus par publisko finanšu pārvaldības sistēmu reformām saņēmējvalstīs, lai strukturēti un oficiāli parādītu progresu publisko finanšu pārvaldībā (sk. 34. punktu);

| a) | Komisija nodrošinās jaunās formas stingru piemērošanu, lai pastiprinātu publisko finanšu pārvaldības progresa novērtēšanas strukturēto un formālo pieeju. |
| --- | --- |

a)

| b) | ar politiskā dialoga starpniecību sekmēt skaidru vērtēšanas sistēmu izveidi saņēmējvalstu reformu programmās par publisko finanšu pārvaldību (sk. 34. punktu). |
| --- | --- |

b)

ar politiskā dialoga starpniecību sekmēt skaidru vērtēšanas sistēmu izveidi saņēmējvalstu reformu programmās par publisko finanšu pārvaldību (sk. 34. punktu).

| b) | Komisija atzīst, ka jau budžeta atbalsta darbību sākumā ir svarīgi izveidot skaidru vērtēšanas sistēmu saņēmējvalstu reformu programmās par publisko finanšu pārvaldību. Šo pieeju pastiprinās regulārs politiskais dialogs ar attiecīgajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Sk. 5. nodaļu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Palātas 2010. gada pārskatā par ES budžeta izpildi.

(2)  Veido 1,1 % no 2010. gada maksājumiem.

(3)  Sk. 118., 125. un 134. pantu Padomes 2008. gada 18. februāra Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.), un Palātas Atzinumu Nr. 9/2007 attiecībā uz priekšlikumu par šo regulu (OV C 23, 28.1.2008.).

(4)  EIB, Komisijas un Palātas trīspusējā nolīgumā (134. pants 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam) ir izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, kuru veic Palāta.

(5)  Budžeta atbalsts ietver līdzekļu pārskaitījumu (to veic Komisija) partnervalsts kasē, lai sniegtu papildu budžeta līdzekļus valsts attīstības stratēģijas atbalstam.

(6)  21.–29. pants Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam.

(7)  Kopējās saistības attiecas uz finansēšanas lēmumiem. Atšķirību starp bruto un neto summām rada atceltās saistības.

(8)  Saskaņā ar Kotonū nolīgumu ĀKK valstu iekšējā sadarbība ir iekļauta reģionālās sadarbības un integrācijas pamatsistēmā, un tā aptver visas darbības, no kurām gūst labumu daudzas vai visas ĀKK valstis.

(9)  Atbalsts jaunattīstības valstīm finanšu krīzes seku pārvarēšanai.

(10)  Attiecas uz individuālajiem līgumiem. Atšķirību starp bruto un neto summām rada atceltās saistības.

(11)  Vecās neizlietotās saistības ir līdzekļi, par kuriem saistības uzņemtas vairāk nekā pirms pieciem gadiem un kas vēl nav izlietoti. Neaktīvās neizlietotās saistības ir līdzekļi, par kuriem ir uzņemtas saistības, bet nav noslēgti līgumi, un šie līdzekļi nav izlietoti vairāk nekā divus gadus.

(12)  118. un 124. pants.

(13)  Konsolidētajos finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas Attīstības fondiem.

(14)  Saskaņā ar 2., 3., 4. pantu, 125. panta 4. punktu un 134. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to EAF līdzekļu daļu, kuru pārvalda un par kuru atbild EIB.

(15)  Grāmatvedības noteikumi, kurus pieņēmis EAF galvenais grāmatvedis, izstrādāti, pamatojoties uz Starptautiskajiem valsts sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), kurus izdevusi Starptautiskā Grāmatvežu federācija, vai, ja šādu standartu nav, tad pamatojoties uz Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS) / Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS), kurus izdevusi Starptautiskā Grāmatvedības standartu padome. Saskaņā ar Finanšu regulu konsolidētie finanšu pārskati par 2010. finanšu gadu ir sagatavoti, pamatojoties uz šiem grāmatvedības noteikumiem, kurus pieņēmis EAF galvenais grāmatvedis, kas pielāgo uzkrājumu grāmatvedības principus Eiropas Savienības īpašajiem apstākļiem, turpretī konsolidētie pārskati par Eiropas Attīstības fondu izpildi joprojām galvenokārt balstās uz naudas plūsmas grāmatvedības principiem.

(16)  Sk. 122. pantu 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam: “Finanšu pārskatos ietilpst bilance, pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu, naudas plūsmas pārskats un tabula ar posteņiem, kas maksājami Eiropas Attīstības fondiem.”

(17)  Sk. 123. pantu 2008. gada 18. februāra Finanšu regulā, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam: “Finansiālās īstenošanas ziņojumos ietilpst tabulas, kurās norādītas apropriācijas, saistības un maksājumi.”

(18)  EuropeAid: 128 projekti un 20 budžeta atbalsta darījumi; Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD: 7 projektu darījumi par humāno palīdzību; Ārējo attiecību ĢD: 10 darījumi par administratīvajiem izdevumiem.

(19)  Piemēram, līguma veids, tā sākuma un beigu datums.

(20)  Finanšu gadu nodalīšanas mērķis ir nodrošināt, lai gan ieņēmumi, gan izdevumi ir pilnīgi un precīzi reģistrēti pareizajā pārskata periodā.

(21)  Šādu kļūdu aplēses aprēķinu Palāta ieguva no statistiski reprezentatīva parauga. Minētais skaitlis ir tuvinātā aplēse (ko sauc par iespējamāko kļūdu īpatsvaru). Palātai ir 95 % pārliecība, ka kļūdu īpatsvars minētajā kopā ir no 1,0 % līdz 5,9 % (attiecīgi zemākā un augstākā kļūdas robeža).

(22)  Sk. 28. un 29. punktu Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2005 par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm (OV C 249, 7.10.2005.).

(23)  Izpildes garantiju (būvdarbu un piegādes līgumiem) ietur no maksājuma līgumslēdzējai iestādei par jebkādiem zaudējumiem, kas rastos, ja līgumslēdzējs pilnībā un pienācīgi neizpildītu savus līgumā paredzētos pienākumus.

(24)  Izņemot pirmspievienošanās atbalstu, palīdzību Rietumbalkāniem, humāno palīdzību, makrofinansiālo atbalstu, kopējo ārpolitiku un drošības politiku un ātrās reaģēšanas mehānismu.

(25)  54. punkts.

(26)  54. punkta b) apakšpunkts.

(27)  2010. gada 19. novembra Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai.

(28)  2010. gada 19. novembra Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai, 7.1. un 7.2. pasākums.

(29)  2010. gada 19. novembra Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai, 2.1. un 2.2. pasākums.

(30)  Kopējā RELEX informācijas sistēma.

(31)  EuropeAid, 01: “Apstiprinājuma pārbaudes apmeklējumi no 2008. gada marta līdz 2009. gada septembrim: kopsavilkums par ieteikumiem”, 2010. gada 17. decembrī.

(32)  2010. gada 19. novembra Rīcības plāns EuropeAid pārvaldības un kontroles piramīdas stiprināšanai, 6.2. pasākums.

(33)  47. punkts.

(34)  IRS ir Komisijas ģenerāldirektorāta nodaļa. To vada nodaļas vadītājs, kurš tieši ziņo ģenerāldirektoram. Tās uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti nolūkā uzlabot ģenerāldirektorāta darbību.

(35)  IRD ir Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada Komisijas iekšējais revidents, kurš atskaitās Komisijas Revīzijas progresa komitejai. Šā dienesta uzdevums ir sniegt neatkarīgu pārliecību par iekšējās kontroles sistēmu efektivitāti un palīdzēt Komisijai, sniedzot atzinumus, konsultācijas un ieteikumus.

(36)  Kļūdu īpatsvars pēc tam, kad visas ex ante un ex post pārbaudes ir īstenotas.

(37)  EuropeAid 2010. gada darbības pārskats, 3.1.2.2.4. punkts, 30. lpp.

(38)  50. punkts.

(39)  EuropeAid 2010. gada darbības pārskats, 3.1.2.2.4. punkts, 30. lpp.

(40)  Sk. 5. nodaļu “Ārējais atbalsts, attīstība un paplašināšanās” Revīzijas Palātas 2010. gada pārskatā par ES budžeta izpildi, 5.35. un 5.36. punkts un 5.1. pielikums.

(41)  Sk. arī 54. punkta a) apakšpunktu Palātas 2009. gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

(42)  Sk. arī 54. punkta b) apakšpunktu Palātas 2009. gada pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

(43)  2010. finanšu gads, summas neto.

Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz datiem, ko tā saņēmusi no EuropeAid sadarbības biroja datu noliktavas.

(44)  Sākotnējie piešķīrumi 8., 9. un 10. EAF, līdzfinansējums, procenti, dažādi resursi un pārvietojumi no iepriekšējiem EAF.

(45)  Kā resursu procentuālā daļa.

(46)  Negatīvās summas atbilst atceltajām saistībām.

Avots: Revīzijas palāta, balstoties uz EAF pārskatiem par finanšu izpildi un finanšu pārskatiem 2010. gada 31. decembrī.

---

1. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Budžeta atbalsts | Kopā |
| PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE |
| Saistību kopskaits | 20 | 10 | 30 | 50 | 45 | 60 |
| Kopējais darījumu skaits (no tiem): | 145 | 20 | 165 | 170 | 170 | 148 |
| avansi | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| starpposma/galīgie maksājumi | 145 | 20 | 165 | 170 | 130 | 148 |
| MAKSĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2) |
| Kļūdu daudzums pārbaudītajos maksājumos |
| Kļūdu nav | 74 % | (107) | 65 % | (13) | 73 % | (120) | 78 % | 76 % | 63 % |
| Viena vai vairākas kļūdas | 26 % | (38) | 35 % | (7) | 27 % | (45) | 22 % | 24 % | 37 % |
| Kļūdaino maksājumu analīze |
| Analīze pēc kļūdu veida |
| Skaitļos neizsakāmas kļūdas | 39 % | (15) | 100 % | (7) | 49 % | (22) | 65 % | 61 % | 49 % |
| Skaitļos izsakāmas kļūdas: | 61 % | (23) | 0 % | (0) | 51 % | (23) | 35 % | 39 % | 51 % |
| attiecināmības kļūdas | 70 % | (16) | 0 % | (0) | 70 % | (16) | 23 % | 44 % | 68 % |
| reālas pastāvēšanas kļūdas | 17 % | (4) | 0 % | (0) | 17 % | (4) | 23 % | 38 % | 21 % |
| precizitātes kļūdas | 13 % | (3) | 0 % | (0) | 13 % | (3) | 54 % | 19 % | 11 % |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME UZ MAKSĀJUMIEM |
| Iespējamākais kļūdu īpatsvars | 3,4 % | | | |
| Zemākais kļūdu līmenis | 1,0 % | | | |
| Augstākais kļūdu līmenis | 5,9 % | | | |

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

Projekti

Budžeta atbalsts

Kopā

PARAUGA LIELUMS UN UZBŪVE

Saistību kopskaits

20

10

30

50

45

60

Kopējais darījumu skaits (no tiem):

145

20

165

170

170

148

avansi

0

0

0

0

40

0

starpposma/galīgie maksājumi

145

20

165

170

130

148

MAKSĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI (1)
   (2)

Kļūdu daudzums pārbaudītajos maksājumos

Kļūdu nav

74 %

(107)

65 %

(13)

73 %

(120)

78 %

76 %

63 %

Viena vai vairākas kļūdas

26 %

(38)

35 %

(7)

27 %

(45)

22 %

24 %

37 %

Kļūdaino maksājumu analīze

Analīze pēc kļūdu veida

Skaitļos neizsakāmas kļūdas

39 %

(15)

100 %

(7)

49 %

(22)

65 %

61 %

49 %

Skaitļos izsakāmas kļūdas:

61 %

(23)

0 %

(0)

51 %

(23)

35 %

39 %

51 %

attiecināmības kļūdas

70 %

(16)

0 %

(0)

70 %

(16)

23 %

44 %

68 %

reālas pastāvēšanas kļūdas

17 %

(4)

0 %

(0)

17 %

(4)

23 %

38 %

21 %

precizitātes kļūdas

13 %

(3)

0 %

(0)

13 %

(3)

54 %

19 %

11 %

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME UZ MAKSĀJUMIEM

Iespējamākais kļūdu īpatsvars

3,4 %

Zemākais kļūdu līmenis

1,0 %

Augstākais kļūdu līmenis

5,9 %

---

(1)  Lai sniegtu dziļāku ieskatu tajās politikas grupas jomās, kurām ir atšķirīgi riska veidi, paraugu sadalīja mazākos.

(2)  Skaitļi iekavās attiecas uz darījumu faktisko skaitu.

---

2. PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU UN NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTĀ ATTĪSTĪBAS ATBALSTA KONTROLES SISTĒMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

Atlasīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums

| Attiecīgā sistēma | Kontroles vide | Ex ante pārbaudes | Uzraudzība un pārraudzība | Ārējās revīzijas | Iekšējās revīzijas | Kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrālie dienesti EuropeAid | efektīva | daļēji efektīvas | efektīva | efektīvas | efektīvas | daļēji efektīvas |
| Pārstāvniecības | efektīva | daļēji efektīvas | daļēji efektīva | daļēji efektīvas | – | daļēji efektīvas |

Attiecīgā sistēma

Kontroles vide

Ex ante pārbaudes

Uzraudzība un pārraudzība

Ārējās revīzijas

Iekšējās revīzijas

Kopvērtējums

Centrālie dienesti EuropeAid

efektīva

daļēji efektīvas

efektīva

efektīvas

efektīvas

daļēji efektīvas

Pārstāvniecības

efektīva

daļēji efektīvas

daļēji efektīva

daļēji efektīvas

–

daļēji efektīvas

Pārraudzības un kontroles sistēmu kopvērtējums

| Kopvērtējums | 2010. g. | 2009. g. | 2008. g. | 2007. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas | daļēji efektīvas |

Kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

2008. g.

2007. g.

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

daļēji efektīvas

---

3. PIELIKUMS

KOMISIJAS VADĪBAS APLIECINĀJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI SAISTĪBĀ AR EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM UN NO VISPĀRĒJĀ BUDŽETA MAKSĀTO ATTĪSTĪBAS ATBALSTU

| Galvenie ģenerāldirektorāti | Ģenerāldirektora deklarācija
   (1) | Formulētās atrunas | Palātas apsvērumi | Ticamības kopvērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010. g. | 2009. g. |
| AIDCO | Bez atrunām | – | EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažos kontroles mehānismos joprojām ir nepilnības un ka maksājumos ir būtiskas kļūdas. | B | B |
| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |

Galvenie ģenerāldirektorāti

Ģenerāldirektora deklarācija
   (1)

Formulētās atrunas

Palātas apsvērumi

Ticamības kopvērtējums

2010. g.

2009. g.

AIDCO

Bez atrunām

–

EuropeAid ir izveidojis visaptverošu kontroles stratēģiju un turpinājis ievērojami uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu koncepciju un īstenošanu. Tomēr Palātas revidenti konstatēja, ka dažos kontroles mehānismos joprojām ir nepilnības un ka maksājumos ir būtiskas kļūdas.

B

B

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

(1)  Atsaucoties uz ģenerāldirektora sagatavoto ticamības deklarāciju, viņam ir pamatota pārliecība par to, ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par darījumu pareizību.

| A: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

A:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| B: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

B:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā daļēji objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

| C: | ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība. |
| --- | --- |

C:

ģenerāldirektora deklarācijā un gada darbības pārskatā nav objektīvi novērtēta finanšu pārvaldības pareizība.

---

4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM

| Gads | Palātas ieteikumi | Ieteikumu izpilde | Komisijas atbilde | Palātas analīze |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. | Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts). | EuropeAid pašlaik pārskata savu visaptverošo kontroles stratēģiju; atsaucei “EuropeAid rīcības plāns kontroles piramīdas stiprināšanai”. EuropeAid ir nolīdzis ārēju konsultantu, lai izstrādātu ticamu un reālu metodoloģiju. Paredzēts, ka EuropeAid to pieņems 2011. gada pirmajā pusē. | EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā, un atbilstīgi grafikam tas tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā, un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts). | Kā jau minēts iepriekšējā ieteikumā, EuropeAid pašlaik pārskata savu visaptverošo kontroles stratēģiju. Ir sagatavota aplēse par kontroles mehānismu izmaksām. | Komisija 2010. gadā sāka darbu, lai novērtētu kontroles mehānismu izmaksu lietderību. Šis darbs tiks pārskatīts un atsākts 2011./2012. gadā saistībā ar Finanšu regulas pašreizējās pārskatīšanas galīgo rezultātu. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts). | Finanšu rīks ir pabeigts, un tā izplatīšana sākās 2010. gada decembrī. Kopš 2011. gada februāra tas ir pieejams tiešsaistē. | Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts). | Lai gan EuropeAid centās risināt problēmu, trijās no septiņām 2010. gadā apmeklētajām delegācijām joprojām tika konstatēts, ka CRIS Audit datu kvalitāte nav pietiekama. | EuropeAid 2011. gadā sāka pārskatīt CRIS revīzijas moduli. Papildinot to ar horizontālo darbu pie CRIS datu kvalitātes uzlabošanas, vidējā termiņā ievērojami labāk būtu iespējams risināt datu kvalitātes problēmas un uzlabot revīzijas moduli. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| 2009. | CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts). | Šajā jautājumā 2010. gada gaitā nekāda attīstība nav novērota. | Šis ieteikums bija iekļauts Eiropas Revīzijas palātas 2010. gada novembrī publicētajā gada pārskatā par 2009. gadu, un Komisija to ir pieņēmusi. Tomēr IT attīstībai vajadzīgs ievērojams īstenošanas laiks, kas vēl nav iekļauts gada plānošanas ciklā. Lai gan, veicot CRIS revīzijas pārskatu, 2011. gadā tika sākta koncepcijas izstrāde/plānošana, maz ticams, ka sistēmas izmaiņas tiks ieviestas līdz 2012. gadam. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts). | Visos 2010. gadā revidētajos 10. EAF budžeta atbalsta finansēšanas nolīgumos skaidri un nepārprotami ir norādīti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un apstiprinājuma avoti. | Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |
| Nodrošināt, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts). | 2010. gada jūnijā tika ieviesta jauna forma, kādā delegācijām jāsagatavo publisko finanšu pārvaldības ikgadējie uzraudzības ziņojumi, tostarp jauna shēma publisko finanšu pārvaldības reformu gaitas novērtēšanai. Saņēmējvalstu valdību sasniegumu salīdzinājums ar skaidriem un reāliem prioritārajiem mērķiem īstermiņā (12 mēnešos) un vidējā termiņā (nākamajos trijos gados) sekmē strukturētu un formalizētu novērtējumu. Taču 2010. gadā Palāta atklāja gadījumus, kad publisko finanšu pārvaldības reformas programmas / rīcības plāni vēl bija pieņemšanas posmā vai arī tiem nebija reālu, skaidru un prioritāru mērķu. Tas traucēja veikt šādu strukturētu un formalizētu novērtējumu. | Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots. Papildus 2010. gada jūnijā izdotajiem norādījumiem par ziņošanu Komisija ir izstrādājusi strukturētu sistēmu saņēmēju publisko finanšu pārvaldības stratēģiju atbilstības un ticamības novērtēšanai, kas jāpiemēro pirms budžeta atbalsta programmu īstenošanas sākuma. Tādējādi īpaši tiek uzsvērts, ka jāizveido vērtēšanas sistēma ar skaidriem bāzes datiem un mērķiem, ko iespējams uzraudzīt visā programmas laikā. Šo sistēmu 2011. gada februārī izsniedza ĀKK delegācijām izmantošanai jaunu programmu sagatavošanā. | Palāta ņem vērā Komisijas atbildi. |

Gads

Palātas ieteikumi

Ieteikumu izpilde

Komisijas atbilde

Palātas analīze

2009.

Saistībā ar plānoto visaptverošās kontroles stratēģijas pārskatīšanu EuropeAid vajadzētu izstrādāt galveno rādītāju atlikušo kļūdu finansiālās ietekmes aprēķināšanai pēc visām īstenotajām ex ante un ex post pārbaudēm, balstoties, piemēram, uz statistiski reprezentatīvu slēgto projektu paraugu (2009. gada pārskats, 54. punkta a) apakšpunkts).

EuropeAid pašlaik pārskata savu visaptverošo kontroles stratēģiju; atsaucei “EuropeAid rīcības plāns kontroles piramīdas stiprināšanai”. EuropeAid ir nolīdzis ārēju konsultantu, lai izstrādātu ticamu un reālu metodoloģiju. Paredzēts, ka EuropeAid to pieņems 2011. gada pirmajā pusē.

EuropeAid darbs pie ĢD portfelī atlikušo kļūdu īpatsvara aplēses metodoloģijas (pēc visu pārbaužu veikšanas) izveides saskaņā ar plānu tika sākts 2010. gadā, un atbilstīgi grafikam tas tiek turpināts 2011. gadā. Šo metodoloģiju apstiprināja 2011. gada martā, un 2011. gada maijā tika sākts izmēģinājuma pētījums, lai to pārbaudītu un izstrādātu detalizētu darba programmu tās pilnīgai ieviešanai.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Šīs pārskatīšanas laikā EuropeAid būtu jānovērtē dažādu kontroles sistēmu efektivitāte izmaksu ziņā, un jo īpaši darījumu ex post kontroles sistēma (2009. gada pārskats, 54. punkta b) apakšpunkts).

Kā jau minēts iepriekšējā ieteikumā, EuropeAid pašlaik pārskata savu visaptverošo kontroles stratēģiju. Ir sagatavota aplēse par kontroles mehānismu izmaksām.

Komisija 2010. gadā sāka darbu, lai novērtētu kontroles mehānismu izmaksu lietderību. Šis darbs tiks pārskatīts un atsākts 2011./2012. gadā saistībā ar Finanšu regulas pašreizējās pārskatīšanas galīgo rezultātu.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

EuropeAid būtu jāpabeidz darbs pie finanšu pārvaldības instrumentu kopuma un par to jāinformē, lai izmantotu šos instrumentus bieži sastopamu kļūdu objektīvā riska novēršanā īstenotājorganizāciju, līgumslēdzēju un saņēmēju līmenī un lai tiem nodrošinātu pienācīgas zināšanas par finanšu pārvaldību un attiecināmības noteikumiem (2009. gada pārskats, 54. punkta c) apakšpunkts).

Finanšu rīks ir pabeigts, un tā izplatīšana sākās 2010. gada decembrī. Kopš 2011. gada februāra tas ir pieejams tiešsaistē.

Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

EuropeAid arī turpmāk jācenšas panākt, lai pārstāvniecības izsmeļoši un laikus reģistrētu datus CRIS Audit sistēmā (2009. gada pārskats, 54. punkta d) apakšpunkts).

Lai gan EuropeAid centās risināt problēmu, trijās no septiņām 2010. gadā apmeklētajām delegācijām joprojām tika konstatēts, ka CRIS Audit datu kvalitāte nav pietiekama.

EuropeAid 2011. gadā sāka pārskatīt CRIS revīzijas moduli. Papildinot to ar horizontālo darbu pie CRIS datu kvalitātes uzlabošanas, vidējā termiņā ievērojami labāk būtu iespējams risināt datu kvalitātes problēmas un uzlabot revīzijas moduli.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

2009.

CRIS Audit sistēmas koncepcija būtu jāmaina, lai tā sniegtu informāciju par galīgajiem neattiecināmajiem izdevumiem un par finanšu korekcijām, kas veiktas pēc revīzijas konstatējumu izskatīšanas kopā ar revidēto vienību (2009. gada pārskats, 54. punkta e) apakšpunkts).

Šajā jautājumā 2010. gada gaitā nekāda attīstība nav novērota.

Šis ieteikums bija iekļauts Eiropas Revīzijas palātas 2010. gada novembrī publicētajā gada pārskatā par 2009. gadu, un Komisija to ir pieņēmusi. Tomēr IT attīstībai vajadzīgs ievērojams īstenošanas laiks, kas vēl nav iekļauts gada plānošanas ciklā. Lai gan, veicot CRIS revīzijas pārskatu, 2011. gadā tika sākta koncepcijas izstrāde/plānošana, maz ticams, ka sistēmas izmaiņas tiks ieviestas līdz 2012. gadam.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos, kas saistīti ar maksājuma mainīgās daļas izmaksu atkarībā no rezultātiem, būtu skaidri formulēti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un avoti, kas ļauj pārliecināties par atbilsmi šiem nosacījumiem (2009. gada pārskats, 55. punkta a) apakšpunkts).

Visos 2010. gadā revidētajos 10. EAF budžeta atbalsta finansēšanas nolīgumos skaidri un nepārprotami ir norādīti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un apstiprinājuma avoti.

Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

Nodrošināt, lai delegāciju pārskati sniegtu strukturētus un dokumentētus pierādījumus par to, kā ir uzlabojusies publisko finanšu pārvaldība, sniedzot skaidrus kritērijus, kas jāpiemēro uzlabojumu novērtēšanai (piemēram, rezultāti, kas attiecīgā laika posmā jāsasniedz saņēmējvalsts valdībai), kritērijus, lai novērtētu, vai ir panākta virzība uz priekšu, un kādu iemeslu dēļ reformu programmu nevarēja īstenot saskaņā ar plānu (2009. gada pārskats, 55. punkta b) apakšpunkts).

2010. gada jūnijā tika ieviesta jauna forma, kādā delegācijām jāsagatavo publisko finanšu pārvaldības ikgadējie uzraudzības ziņojumi, tostarp jauna shēma publisko finanšu pārvaldības reformu gaitas novērtēšanai. Saņēmējvalstu valdību sasniegumu salīdzinājums ar skaidriem un reāliem prioritārajiem mērķiem īstermiņā (12 mēnešos) un vidējā termiņā (nākamajos trijos gados) sekmē strukturētu un formalizētu novērtējumu. Taču 2010. gadā Palāta atklāja gadījumus, kad publisko finanšu pārvaldības reformas programmas / rīcības plāni vēl bija pieņemšanas posmā vai arī tiem nebija reālu, skaidru un prioritāru mērķu. Tas traucēja veikt šādu strukturētu un formalizētu novērtējumu.

Šis ieteikums ir pilnīgi īstenots. Papildus 2010. gada jūnijā izdotajiem norādījumiem par ziņošanu Komisija ir izstrādājusi strukturētu sistēmu saņēmēju publisko finanšu pārvaldības stratēģiju atbilstības un ticamības novērtēšanai, kas jāpiemēro pirms budžeta atbalsta programmu īstenošanas sākuma. Tādējādi īpaši tiek uzsvērts, ka jāizveido vērtēšanas sistēma ar skaidriem bāzes datiem un mērķiem, ko iespējams uzraudzīt visā programmas laikā. Šo sistēmu 2011. gada februārī izsniedza ĀKK delegācijām izmantošanai jaunu programmu sagatavošanā.

Palāta ņem vērā Komisijas atbildi.

---