# Den Europæiske Unions C 332/2011

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2011.332.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 332 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang14. november 2011 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2011.332.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 332

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang14. november 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 332/01 | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Årsregnskab for den Europæiske Union — Regnskabsåret 2010 | 1 |
| 2011/C 332/02 | Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning | 134 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 332/01

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — Årsregnskab for den Europæiske Union — Regnskabsåret 2010

1

2011/C 332/02

Rettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning

134

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 14.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

ÅRSREGNSKAB FOR DEN EUROPÆISKE UNION — REGNSKABSÅRET 2010

2011/C 332/01

INDHOLD

Note til det konsoliderede årsregnskab

| DEL I: | Konsolideret årsregnskab for den Europæiske Union og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL I:

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet

| DEL II: | Konsolideret beretning om gennemførelsen af den Europæiske Unions budget og forklarende bemærkninger |
| --- | --- |

DEL II:

Beretning om budgetgennemførelsen

Forklarende bemærkninger til beretningen om budgetgennemførelsen

NOTE TIL DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB

Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2010 er udarbejdet på grundlag af de oplysninger, som de forskellige institutioner og organer har meddelt i henhold til artikel 129, stk. 2, i finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. Jeg erklærer herved, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med afsnit VII i finansforordningen og med de regnskabsprincipper, -regler og -metoder, som er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.

Jeg har fra regnskabsførerne for disse institutioner og organer, som har attesteret pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for opstillingen af regnskabet, som viser Den Europæiske Unions aktiver og passiver og budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af Europa-Kommissionens regnskab, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling.

Philippe TAVERNE

Regnskabsfører for Europa-Kommissionen

DEL I

Konsolideret årsregnskab for den Europæiske Union og forklarende bemærkninger

Konsolideret årsregnskab for den Europæiske Union og forklarende bemærkninger

INDHOLD

Balance

Resultatopgørelse

Pengestrømsopgørelse

Bevægelser i nettoaktiver

Bemærkninger til årsregnskabet:

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen 24 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bemærkninger til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elementer uden for balancen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansielle korrektioner og inddrivelser |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oplysning om tilknyttede parter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Begivenheder efter balancedatoen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

BALANCE

BALANCE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| LANGFRISTEDE AKTIVER: |
| Immaterielle aktiver | 2.1 | 108 | 72 |
| Materielle anlægsaktiver | 2.2 | 4 813 | 4 859 |
| Langsigtede investeringer | 2.3 | 2 555 | 2 379 |
| Lån | 2.4 | 11 640 | 10 764 |
| Langsigtet forfinansiering | 2.5 | 44 118 | 41 544 |
| Langfristede tilgodehavender | 2.6 | 40 | 55 |
| | | 63 274 | 59 673 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER: |
| Lagerbeholdninger | 2.7 | 91 | 77 |
| Kortsigtede investeringer | 2.8 | 2 331 | 1 791 |
| Kortsigtet forfinansiering | 2.9 | 10 078 | 9 436 |
| Kortfristede tilgodehavender | 2.10 | 13 501 | 8 958 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| | | 48 064 | 43 634 |
| AKTIVER I ALT | | 111 338 | 103 307 |
| LANGFRISTET GÆLD: |
| Ydelser til medarbejdere | 2.12 | (37 172) | (37 242) |
| Langfristede hensættelser | 2.13 | (1 317) | (1 469) |
| Langfristede finansielle forpligtelser | 2.14 | (11 445) | (10 559) |
| Anden langfristet gæld | 2.15 | (2 104) | (2 178) |
| | | (52 038) | (51 448) |
| KORTFRISTET GÆLD: |
| Kortfristede hensættelser | 2.16 | (214) | (213) |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | 2.17 | (2 004) | (40) |
| Diverse kreditorer | 2.18 | (84 529) | (93 884) |
| | | (86 747) | (94 137) |
| PASSIVER I ALT | | (138 785) | (145 585) |
| NETTOAKTIVER | | (27 447) | (42 278) |
| Reserver | 2.19 | 3 484 | 3 323 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (1) | 2.20 | (30 931) | (45 601) |
| NETTOAKTIVER | | (27 447) | (42 278) |
| Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1. |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

LANGFRISTEDE AKTIVER:

Immaterielle aktiver

2.1

2.1

108

72

Materielle anlægsaktiver

2.2

2.2

4 813

4 859

Langsigtede investeringer

2.3

2.3

2 555

2 379

Lån

2.4

2.4

11 640

10 764

Langsigtet forfinansiering

2.5

2.5

44 118

41 544

Langfristede tilgodehavender

2.6

2.6

40

55

63 274

59 673

OMSÆTNINGSAKTIVER:

Lagerbeholdninger

2.7

2.7

91

77

Kortsigtede investeringer

2.8

2.8

2 331

1 791

Kortsigtet forfinansiering

2.9

2.9

10 078

9 436

Kortfristede tilgodehavender

2.10

2.10

13 501

8 958

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

2.11

2.11

22 063

23 372

48 064

43 634

AKTIVER I ALT

111 338

103 307

LANGFRISTET GÆLD:

Ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(37 172)

(37 242)

Langfristede hensættelser

2.13

2.13

(1 317)

(1 469)

Langfristede finansielle forpligtelser

2.14

2.14

(11 445)

(10 559)

Anden langfristet gæld

2.15

2.15

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

KORTFRISTET GÆLD:

Kortfristede hensættelser

2.16

2.16

(214)

(213)

Kortfristede finansielle forpligtelser

2.17

2.17

(2 004)

(40)

Diverse kreditorer

2.18

2.18

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

PASSIVER I ALT

(138 785)

(145 585)

NETTOAKTIVER

(27 447)

(42 278)

Reserver

2.19

2.19

3 484

3 323

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (1)

1

2.20

2.20

(30 931)

(45 601)

NETTOAKTIVER

(27 447)

(27 447)

(42 278)

(42 278)

Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2010 | 2009
  (tilpasset) |
| DRIFTSINDTÆGTER |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 3.1 | 122 328 | 110 537 |
| Andre driftsindtægter | 3.2 | 8 188 | 7 532 |
| | | 130 516 | 118 069 |
| DRIFTSUDGIFTER |
| Administrationsudgifter | 3.3 | (8 614) | (8 133) |
| Driftsudgifter | 3.4 | (103 764) | (102 504) |
| | | (112 378) | (110 637) |
| OVERSKUD PÅ DRIFTEN | | 18 138 | 7 432 |
| Finansielle indtægter | 3.5 | 1 178 | 835 |
| Finansielle udgifter | 3.6 | (661) | (594) |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | 2.12 | (1 003) | (683) |
| Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer | 3.7 | (420) | (103) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | | 17 232 | 6 887 |
| Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1. |

(mio. EUR)

Bemærkning

2010

2009

(tilpasset)

DRIFTSINDTÆGTER

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

3.1

3.1

122 328

110 537

Andre driftsindtægter

3.2

3.2

8 188

7 532

130 516

118 069

DRIFTSUDGIFTER

Administrationsudgifter

3.3

3.3

(8 614)

(8 133)

Driftsudgifter

3.4

3.4

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

OVERSKUD PÅ DRIFTEN

18 138

18 138

7 432

7 432

Finansielle indtægter

3.5

3.5

1 178

835

Finansielle udgifter

3.6

3.6

(661)

(594)

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

2.12

2.12

(1 003)

(683)

Andel af nettounderskud fra joint ventures og tilknyttede organer

3.7

3.7

(420)

(103)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

17 232

6 887

Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

PENGESTRØMSOPGØRELSE

PENGESTRØMSOPGØRELSE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2010 | 2009
  (tilpasset) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | 17 232 | 6 887 |
| Pengestrømme fra driften | 4.2 | | |
| Nedskrivning | | 28 | 22 |
| Afskrivning | | 358 | 448 |
| (Tilbageførsel af) tab på investeringer | | 0 | (17) |
| (Stigning)/fald i lån | | (876) | (7 199) |
| (Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering | | (2 574) | (12 521) |
| (Stigning)/fald i langfristede tilgodehavender | | 15 | (10) |
| (Stigning)/fald i lagerbeholdninger | | (14) | 7 |
| (Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering | | (642) | 827 |
| (Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender | | (4 543) | 2 962 |
| Stigning/(fald) i langfristede hensættelser | | (152) | 128 |
| Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser | | 886 | 7 210 |
| Stigning/(fald) i anden langfristet gæld | | (74) | (48) |
| Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser | | 1 | (134) |
| Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser | | 1 964 | (79) |
| Stigning/(fald) i diverse kreditorer | | (9 355) | 4 207 |
| Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt | | (2 254) | (1 796) |
| Andre ikke-likvide bevægelser | | (149) | 54 |
| Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | | (70) | (313) |
| Investeringsaktiviteter | 4.3 | | |
| (Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | | (374) | (464) |
| (Stigning)/fald i langsigtede investeringer | | (176) | (284) |
| (Stigning)/fald i kortsigtede investeringer | | (540) | (239) |
| NETTOPENGESTRØM | | (1 309) | (352) |
| Nettostigning/(fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | | (1 309) | (352) |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1. |

(mio. EUR)

Bemærkning

2010

2009

(tilpasset)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

17 232

17 232

6 887

6 887

Pengestrømme fra driften

Pengestrømme fra driften

4.2

4.2

Nedskrivning

28

22

Afskrivning

358

448

(Tilbageførsel af) tab på investeringer

0

(17)

(Stigning)/fald i lån

(876)

(7 199)

(Stigning)/fald i langsigtet forfinansiering

(2 574)

(12 521)

(Stigning)/fald i langfristede tilgodehavender

15

(10)

(Stigning)/fald i lagerbeholdninger

(14)

7

(Stigning)/fald i kortsigtet forfinansiering

(642)

827

(Stigning)/fald i kortfristede tilgodehavender

(4 543)

2 962

Stigning/(fald) i langfristede hensættelser

(152)

128

Stigning/(fald) i langfristede finansielle forpligtelser

886

7 210

Stigning/(fald) i anden langfristet gæld

(74)

(48)

Stigning/(fald) i kortfristede hensættelser

1

(134)

Stigning/(fald) i kortfristede finansielle forpligtelser

1 964

(79)

Stigning/(fald) i diverse kreditorer

(9 355)

4 207

Det foregående års budgetoverskud bogført som ikke-likvid indtægt

(2 254)

(1 796)

Andre ikke-likvide bevægelser

Andre ikke-likvide bevægelser

(149)

54

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

Stigning/(fald) i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(70)

(313)

Investeringsaktiviteter

Investeringsaktiviteter

4.3

4.3

(Stigning)/fald i immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(374)

(464)

(Stigning)/fald i langsigtede investeringer

(176)

(284)

(Stigning)/fald i kortsigtede investeringer

(540)

(239)

NETTOPENGESTRØM

NETTOPENGESTRØM

(1 309)

(1 309)

(352)

(352)

Nettostigning/(fald) i kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

(1 309)

(352)

Kassebeholdning og likvide midler ved årets begyndelse

2.11

2.11

23 372

23 724

Kassebeholdning og likvide midler ved årets udgang

2.11

2.11

22 063

23 372

Se nærmere oplysninger om tilpasning af visse tal for 2009 i bemærkning 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 og 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Reserver (A) | Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B) | Nettoaktiver = (A) + (B) |
| Dagsværdireserve | Andre reserver | Akkumuleret overskud / (underskud) | Regnskabsårets økonomiske resultat |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 196 | (196) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | 28 | | | | 28 |
| Andet (tilpasset) | | (1) | 28 | | 27 |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2008 | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Budgetresultat for 2008 krediteret medlemsstaterne | | | (1 796) | | (1 796) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat (tilpasset) | | | | 6 887 | 6 887 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 (tilpasset) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | | 273 | (273) | | 0 |
| Bevægelser i dagsværdien | (130) | | | | (130) |
| Andet | | 4 | (21) | | (17) |
| Tildeling af det økonomiske resultat for 2009 (tilpasset) | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Budgetresultat for 2009 krediteret medlemsstaterne | | | (2 254) | | (2 254) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | | | 17 232 | 17 232 |
| BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |

(mio. EUR)

Reserver (A)

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne (B)

Nettoaktiver = (A) + (B)

Dagsværdireserve

Andre reserver

Akkumuleret overskud / (underskud)

Regnskabsårets økonomiske resultat

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Bevægelser i Garantifondens reserve

196

(196)

0

Bevægelser i dagsværdien

28

28

Andet (tilpasset)

(1)

28

27

Tildeling af det økonomiske resultat for 2008

(15)

12 701

(12 686)

0

Budgetresultat for 2008 krediteret medlemsstaterne

(1 796)

(1 796)

Regnskabsårets økonomiske resultat (tilpasset)

6 887

6 887

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 (tilpasset)

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2009 (tilpasset)

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Bevægelser i Garantifondens reserve

273

(273)

0

Bevægelser i dagsværdien

(130)

(130)

Andet

4

(21)

(17)

Tildeling af det økonomiske resultat for 2009 (tilpasset)

14

6 873

(6 887)

0

Budgetresultat for 2009 krediteret medlemsstaterne

(2 254)

(2 254)

Regnskabsårets økonomiske resultat

17 232

17 232

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010

BALANCE PR. 31. DECEMBER 2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

BEMÆRKNINGER TIL ÅRSREGNSKABET

INDHOLD

| 1. | Væsentlige regnskabspolitikker |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bemærkninger til balancen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bemærkninger til resultatopgørelsen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bemærkninger til pengestrømsopgørelsen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elementer uden for balancen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansielle korrektioner og inddrivelser |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finansiel risikostyring |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oplysning om tilknyttede parter |
| --- | --- |

8.

| 9. | Begivenheder efter balancedatoen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsoliderede enheder |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ikke-konsoliderede enheder |
| --- | --- |

11.

1.   VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1   LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

LOVGIVNINGEN OG FINANSFORORDNINGEN

Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab omfatter regnskaberne for Den Europæiske Union, Det Europæiske Atomenergifællesskab og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). Disse regnskaber føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne finansforordning.

Den Europæiske Union har i overensstemmelse med finansforordningens artikel 133 opstillet sit konsoliderede årsregnskab for 2010 på grundlag af en regnskabspraksis, der er baseret på periodisering, og som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) og IFRS-standarderne, International Financial Reporting Standards. Disse regnskabsregler, som er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, skal anvendes på alle de EU-institutioner og -organer, der er omfattet af konsolideringen, for at sikre, at bestemmelserne for regnskabsførelse, værdiansættelse og aflæggelse af regnskaberne anvendes ensartet, således at proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet kan samordnes. Regnskaberne føres i euro på basis af kalenderåret.

1.2   REGNSKABSPRINCIPPER

REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som kan være nyttige for en bred vifte af brugere. For et offentligt organ som EU er formålet mere specifikt at give oplysninger, som kan være nyttige i forbindelse med beslutningsprocessen, og at bevise organets ansvarlighed for de ressourcer, det har fået betroet. Det er med disse mål for øje, at nærværende dokument er udarbejdet. Finansforordningens artikel 124 omhandler de regnskabsprincipper, der skal anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, dvs. principperne om:

| — | going concern |
| --- | --- |

—

going concern

| — | forsigtighed |
| --- | --- |

—

forsigtighed

| — | kontinuitet i regnskabsmetoderne |
| --- | --- |

—

kontinuitet i regnskabsmetoderne

| — | anvendelse af sammenlignelige oplysninger |
| --- | --- |

—

anvendelse af sammenlignelige oplysninger

| — | væsentlighed |
| --- | --- |

—

væsentlighed

| — | bruttoprincippet |
| --- | --- |

—

bruttoprincippet

| — | indhold frem for formalia |
| --- | --- |

—

indhold frem for formalia

| — | periodisering. |
| --- | --- |

—

periodisering.

For at kunne opstille et konsolideret årsregnskab i overensstemmelse med ovennævnte regler og principper skal ledelsen udarbejde en række overslag, som påvirker de rapporterede beløb for visse poster i den konsoliderede balance og den konsoliderede resultatopgørelse, samt de relaterede oplysninger om eventualforpligtelser eller eventualaktiver.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Anvendelsesområdet for konsolidering

Anvendelsesområdet for konsolidering

EU's konsoliderede regnskab omfatter alle kontrollerede enheder (institutioner og agenturer), tilknyttede organer og joint ventures; på nuværende tidspunkt er der i alt 43 kontrollerede enheder, 5 joint ventures og 4 tilknyttede organer. Den fulde fortegnelse over konsoliderede enheder findes i bemærkning 10. Anvendelsesområdet for konsolideringen er blevet øget med tre kontrollerede enheder (en institution og to agenturer), et tilknyttet organ og et joint venture i forhold til 2009. Virkningen af disse forøgelser på det konsoliderede regnskab var ikke væsentlig.

10

Kontrollerede enheder

Kontrollerede enheder

Beslutningen om at medtage en enhed i anvendelsesområdet for konsolideringen er baseret på kontrolbegrebet. Kontrollerede enheder er alle de enheder, hvori EU direkte eller indirekte har beføjelse til at styre såvel drift som økonomi og dermed få udbytte af enhedernes aktiviteter. Denne beføjelse skal kunne udøves umiddelbart. De kontrollerede enheder konsolideres fuldt ud. Konsolideringen begynder på den første dag, hvor denne kontrol finder sted, og slutter, når kontrollen ophører.

De mest almindelige indikatorer for, at EU udøver kontrol, er oprettelse af enheden via oprettelsesretsakter eller sekundær lovgivning, finansiering af enheden over EU's almindelige budget, stemmerettigheder i de styrende organer, revision udført af Den Europæiske Revisionsret og decharge meddelt af Europa-Parlamentet. Det er klart, at der skal foretages en vurdering af hver enkelt enhed for at afgøre, om det er nok, at et af ovennævnte kriterier er opfyldt, eller om alle kriterierne skal være opfyldt, for at der er tale om kontrol.

Ud fra denne synsvinkel betragtes EU-institutionerne (med undtagelse af Den Europæiske Centralbank) og agenturerne (med undtagelse af agenturerne fra den tidligere anden søjle) som værende underlagt Den Europæiske Unions kontrol, og de er derfor også omfattet af konsolideringen. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling) betragtes endvidere også som en kontrolleret enhed.

Alle væsentlige transaktioner og saldi mellem EU's kontrollerede enheder elimineres. Urealiserede gevinster og tab på transaktioner mellem enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Joint ventures

Joint ventures

Et joint venture er et kontraktligt arrangement, hvori EU og en eller flere (risikovillige) parter er fælles om at drive en økonomisk aktivitet, som er underlagt fælles kontrol. Fælles kontrol er en kontraktligt fastsat deling af den direkte eller indirekte kontrol med en aktivitet, der omfatter mulighed for tjenesteydelser.

Investeringer i joint ventures bogføres ved hjælp af equity-metoden og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af over- eller underskud i de fælles kontrollerede enheder indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i EU's reserver. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserverne, forringelser og udbytte) giver tilsammen den bogførte værdi af det pågældende joint venture i EU's regnskab på balancedatoen.

Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets fælles kontrollerede enheder er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke. Regnskabspraksis for joint ventures kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder.

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer

Tilknyttede organer er enheder, hvori EU direkte eller indirekte har en betydelig indflydelse, men ingen kontrol. Det antages, at der udøves betydelig indflydelse, hvis Europa-Kommissionen direkte eller indirekte ejer mindst 20 % af stemmerettighederne.

Investeringer i tilknyttede organer bogføres ved hjælp af equity-metoden og indregnes først til anskaffelsesværdien. EU's andel af de tilknyttede organers over- eller underskud indregnes i resultatopgørelsen, og andelen af bevægelserne i reserverne indregnes i EU's reserver. Den indledende investering plus alle bevægelser (yderligere investeringer, andel af overskud eller underskud og bevægelser i reserverne, forringelser og udbytte) giver tilsammen den bogførte værdi af det tilknyttede organ i EU's regnskab på balancedatoen. Modtagne udlodningsbeløb fra et tilknyttet organ nedbringer investeringens regnskabsmæssige værdi. Urealiserede fortjenester og tab på transaktioner mellem EU og dets tilknyttede organer er ikke væsentlige og elimineres derfor ikke.

Regnskabspraksis for tilknyttede organer kan adskille sig fra den, som EU har vedtaget for lignende transaktioner og begivenheder under lignende omstændigheder. I tilfælde, hvor EU har en andel på 20 % eller mere af en kapitalinvesteringsfond, har EU ikke ønske om at øve nogen betydelig indflydelse. Disse fonde behandles derfor som finansielle instrumenter, der kategoriseres som instrumenter, der besiddes med handel for øje (AFS, dvs. available for sale), hvorfor equity-metoden ikke anvendes.

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Ikke-konsoliderede enheder, hvis midler forvaltes af Kommissionen

Midlerne i den fælles sygeforsikringsordning for personalet i EU, Den Europæiske Udviklingsfond og Deltagergarantifonden forvaltes af Kommissionen på deres vegne. Da disse enheder ikke kontrolleres af EU, er de dog ikke omfattet af det konsoliderede regnskab (se bemærkning 11 for yderligere oplysninger om de relevante beløb).

11

1.4   GRUNDLAGET FOR OPSTILLINGEN AF ÅRSREGNSKABET

GRUNDLAGET FOR OPSTILLINGEN AF ÅRSREGNSKABET

1.4.1   
  Valuta og omregningsgrundlag

Valuta og omregningsgrundlag

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Funktionel valuta og rapporteringsvaluta

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, idet euroen er EU's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta.

Transaktioner og balancer

Transaktioner og balancer

Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, som er gældende ved årets udgang, indregnes i resultatopgørelsen.

Der anvendes særlige omregningsmetoder for bygninger, installationer og udstyr samt immaterielle anlægsaktiver, nemlig værdiansættelse til købsprisen omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af de gældende valutakurser pr. 31. december:

Vekselkurs i forhold til euro

Vekselkurs i forhold til euro

| Valuta | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,0610 | 26,4730 |
| DKK | 7,4535 | 7,4418 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8607 | 0,8881 |
| HUF | 277,9500 | 270,4200 |
| LVL | 0,7094 | 0,7093 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 3,9750 | 4,1045 |
| RON | 4,2620 | 4,2363 |
| SEK | 8,9655 | 10,2520 |
| CHF | 1,2504 | 1,4836 |
| JPY | 108,6500 | 133,1600 |
| USD | 1,3362 | 1,4406 |

Valuta

31.12.2010

31.12.2009

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,0610

26,4730

DKK

7,4535

7,4418

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8607

0,8881

HUF

277,9500

270,4200

LVL

0,7094

0,7093

LTL

3,4528

3,4528

PLN

3,9750

4,1045

RON

4,2620

4,2363

SEK

8,9655

10,2520

CHF

1,2504

1,4836

JPY

108,6500

133,1600

USD

1,3362

1,4406

Ændringer i dagsværdien af monetære værdipapirer i fremmed valuta, der er klassificeret som besiddet med handel for øje (AFS), og som vedrører omregningsforskelle, indregnes i resultatopgørelsen. Omregningsforskellene vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver og forpligtelser, der holdes til dagsværdi gennem resultatet, indregnes i resultatopgørelsen. Omregningsforskelle vedrørende ikke-monetære finansielle aktiver, der er klassificeret som besiddet med handel for øje, medtages i dagsværdireserven.

1.4.2   
  Anvendelse af overslag

Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter regnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og ledelsens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, hensættelser, finansielle risici forbundet med lageropgørelser og tilgodehavender, periodeafgrænsningsposter, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver og bygninger, installationer og udstyr. De faktiske resultater kan vise sig at være forskellige fra overslagene. Ændringer i overslagene indarbejdes i den periode, hvor man får kendskab til ændringerne.

1.5   BALANCEN

BALANCEN

1.5.1   
  Immaterielle aktiver

Immaterielle aktiver

Erhvervede softwarelicenser opføres til kostpris minus samlede afdrag og afskrivningstab. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid. Immaterielle aktiver, som er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt. De omkostninger, som kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af ledelsen planlagte anvendelse. Omkostninger forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger indregnes som udgifter, efterhånden som de afholdes.

1.5.2   
  Materielle anlægsaktiver

Materielle anlægsaktiver

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til den historiske anskaffelsesværdi med fradrag af afskrivning og værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen eller opførelsen af aktivet.

Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnet som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde EU, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvori udgifterne er afholdt. Da EU ikke låner penge til at finansiere erhvervelse af materielle anlægsaktiver, er der ingen låneomkostninger forbundet med sådanne køb.

Grunde og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, så anskaffelsesværdien fordeles på den resterende værdi i henhold til den skønsmæssige levetid, som følger:

Afskrivningssatser

Afskrivningssatser

| Type af aktiver | Lineære afskrivningssatser |
| --- | --- |
| Ejendomme | 4 % |
| Installationer, maskiner og udstyr | 10 % til 25 % |
| Møbler | 10 % til 25 % |
| Inventar og tilbehør | 10 % til 33 % |
| Transportmateriel | 25 % |
| Computerhardware | 25 % |
| Andre materielle aktiver | 10 % til 33 % |

Type af aktiver

Lineære afskrivningssatser

Ejendomme

4 %

Installationer, maskiner og udstyr

10 % til 25 %

Møbler

10 % til 25 %

Inventar og tilbehør

10 % til 33 %

Transportmateriel

25 %

Computerhardware

25 %

Andre materielle aktiver

10 % til 33 %

Gevinst eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi og medtages i resultatopgørelsen.

Leasing

Leasing

Leasing af materielle aktiver, hvor EU bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. datoen for indgåelse af leasingaftalen til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv og nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Hver leasingbetaling fordeles mellem restgælden og de finansielle afgifter, så der fremkommer en konstant sats på den udestående finanssaldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i anden gæld (langfristet og kortfristet). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres i resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.5.3   
  Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Værdiforringelse af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt levetid amortiseres ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Nedskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab som følge af værdiforringelse indregnes til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle anlægsaktivers samt ejendommes, installationers og udstyrs restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var indregnet i de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.5.4   
  Investeringer

Investeringer

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures

Investeringer i tilknyttede organer og andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden. Equity-omkostningerne justeres med henblik på at afspejle stigningen eller faldet i nettoaktiverne for de tilknyttede organer og joint ventures, der kan henføres til EU efter den første indregning, hvis der er tegn på værdiforringelse, og nedskrives om nødvendigt til det lavere erholdelige beløb. Det erholdelige beløb vurderes som beskrevet i 1.5.3. Hvis årsagen til værdiforringelsen ikke længere er relevant på et senere tidspunkt, tilbageføres værdiforringelsestabet til den regnskabsmæssige værdi, der ville være blevet bogført, hvis værdiforringelsestabet ikke var blevet indregnet.

1.5.3

Investeringer i risikokapitalfonde

Investeringer i risikokapitalfonde

Klassifikation og måling

Klassifikation og måling

Investeringer i risikokapitalfonde klassificeres som aktiver, der besiddes med handel for øje (se 1.5.5), og regnskabsføres derfor til dagsværdi, mens gevinster og tab fra ændringer i dagsværdien (herunder omregningsforskelle) indregnes i dagsværdireserven.

1.5.5

Dagsværdi

Dagsværdi

Eftersom investeringer i risikokapitalfonde ikke har en noteret markedsværdi på et aktivt marked, værdiansættes de linje for linje til den laveste værdi af anskaffelsesværdien og den identificerbare nettoaktivværdi (NAV). Urealiserede gevinster, som skyldes dagsværdimålingen, indregnes gennem reserverne, og urealiserede tab vurderes med hensyn til værdiforringelse for at afgøre, om de bør indregnes som værdiforringelsestab i resultatopgørelsen eller som ændringer i dagsværdireserven.

1.5.5   
  Finansielle aktiver

Finansielle aktiver

Klassifikation

Klassifikation

EU klassificerer sine finansielle aktiver i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold-til-udløb-investeringer samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS-aktiver). Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første indregning og revurderes pr. hver balancedag.

i)   Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis EU betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som omsætningsaktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen.

ii)   Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når EU tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen.

iii)   Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som EU agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde EU ingen investeringer, der hørte til i denne kategori.

iv)   Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvornår EU har til hensigt at afhænde dem. Investeringer i ikke-konsoliderede enheder og andre egenkapitalinvesteringer (f.eks. risikokapitaltransaktioner), der ikke bogføres ved hjælp af equity-metoden, klassificeres også som AFS-aktiver.

Første indregning og måling

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor EU forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Udlån indregnes, når låntagerne får et kontant beløb. Finansielle instrumenter indregnes først til dagsværdi plus transaktionsomkostninger for alle de finansielle aktiver, som ikke er indregnet til dagsværdi gennem resultatet. Finansielle aktiver, der indregnes til dagsværdi gennem resultatet, regnskabsføres til dagsværdi, og transaktionsomkostningerne bogføres under udgifter i resultatopgørelsen.

Dagsværdien af et finansielt aktiv ved første indregning er normalt transaktionsprisen (dvs. dagsværdien af det modtagne vederlag). Når der ydes et langfristet lån, der er rentefrit eller forrentes under markedsvilkår, kan dets dagsværdi dog vurderes til nutidsværdien af alle fremtidige kontantbetalinger skønnet ved hjælp af den gældende markedsrentesats for lignende instrumenter med en lignende kreditvurdering.

Lån ydet gennem lånoptagelse måles til deres nominelle beløb, som anses for at være lånets dagsværdi. Det skyldes følgende:

| — | »Markedsmiljøet« for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, som bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da udlånerne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne; EU kan kun låne penge med henblik på udlån til samme rente (f.eks. betalingsbalancelån) eller en lavere rente end på det kommercielle marked (f.eks. lån fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) i 2011). Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's lån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

»Markedsmiljøet« for EU-lån er meget specifikt og forskelligt fra det kapitalmarked, som bruges til at udstede kommercielle obligationer eller statsobligationer. Da udlånerne på disse markeder har mulighed for at vælge alternative investeringer, indregnes offeromkostningerne i markedspriserne. Denne mulighed for alternative investeringer findes imidlertid ikke for EU, som ikke har lov til at investere penge på kapitalmarkederne; EU kan kun låne penge med henblik på udlån til samme rente (f.eks. betalingsbalancelån) eller en lavere rente end på det kommercielle marked (f.eks. lån fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) i 2011). Det betyder, at EU ikke har nogen alternativ udlåns- eller investeringsmulighed for de lånte beløb. Der er således ingen offeromkostninger og derfor ikke noget grundlag for sammenligning med markedsrenten. Faktisk udgør EU's lånetransaktion i sig selv markedet. Da muligheden med offeromkostninger således ikke kan anvendes, afspejler markedsprisen ikke på rimelig vis forholdene i forbindelse med EU's lånetransaktioner. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at fastlægge dagsværdien af EU's lån i forhold til kommercielle obligationer eller statsobligationer.

| — | Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som Europa-Kommissionen skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner i forbindelse med EFSM-lån, betalingsbalancelån og andre tilsvarende lån, desuden være den faktisk anvendte rente. |
| --- | --- |

—

Da der ikke er noget aktivt marked eller tilsvarende transaktioner at sammenligne med, bør den rente, som Europa-Kommissionen skal bruge til at fastsætte dagsværdien af sine lånetransaktioner i forbindelse med EFSM-lån, betalingsbalancelån og andre tilsvarende lån, desuden være den faktisk anvendte rente.

| — | Desuden sker der for betalingsbalancelån, Euratom-lån og lån i forbindelse med makrofinansiel bistand en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-back"-transaktioner. Den effektive rente for ydede lån er således lig med den effektive rente for den tilsvarende låntagning. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

—

Desuden sker der for betalingsbalancelån, Euratom-lån og lån i forbindelse med makrofinansiel bistand en opvejning mellem långivning og låntagning, fordi der er tale om "back-to-back"-transaktioner. Den effektive rente for ydede lån er således lig med den effektive rente for den tilsvarende låntagning. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle instrumenter indregnes ikke længere i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, og EU har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende måling

Efterfølgende måling

| i) | Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien for kategorien »finansielle instrumenter til dagsværdi gennem resultatet« indregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår. |
| --- | --- |

i)

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet regnskabsføres efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien for kategorien »finansielle instrumenter til dagsværdi gennem resultatet« indregnes i resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

| ii) | Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som »back-to-back«-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløbene er ikke væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen. |
| --- | --- |

ii)

Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode. I tilfælde af lån ydet gennem lånoptagelser anvendes den samme effektive rente på både långivning og låntagning, da disse lån har de samme egenskaber som »back-to-back«-transaktioner, og forskellene mellem låntagnings- og långivningsvilkårene og beløbene er ikke væsentlige. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

| iii) | Hold-til-udløb-investeringer – EU har på nuværende tidspunkt ingen hold-til-udløb-investeringer. |
| --- | --- |

iii)

Hold-til-udløb-investeringer – EU har på nuværende tidspunkt ingen hold-til-udløb-investeringer.

| iv) | Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver indregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev indregnet i dagsværdireserven, indregnes i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der beregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktiver indregnes fra det tidspunkt, hvor EU's ret til at modtage betaling er fastslået. |
| --- | --- |

iv)

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien af AFS-aktiver indregnes i resultatopgørelsen. Når aktiver, der er klassificeret som AFS-aktiver, sælges eller nedskrives, skal de akkumulerede dagsværdijusteringer, der før blev indregnet i dagsværdireserven, indregnes i resultatopgørelsen. Renter af finansielle AFS-aktiver, der beregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen. Udbytte af AFS-aktiver indregnes fra det tidspunkt, hvor EU's ret til at modtage betaling er fastslået.

Dagsværdien af noterede investeringer på et aktivt marked baseres på budprisen. Hvis markedet for et finansielt aktiv ikke er aktivt (og i tilfælde af unoterede værdipapirer), ansætter EU dagsværdien ved hjælp af værdiansættelsesteknikker, f.eks. nylige armslængdetransaktioner, henvisninger til andre i hovedtræk identiske instrumenter, tilbagediskonteret pengestrømsanalyse, modeller for prisfastsættelse af optioner og andre værdiansættelsesteknikker, som i almindelighed benyttes af markedsdeltagerne.

Når dagsværdien af investeringer i aktier, som ikke er noteret på et aktivt marked, ikke kan måles pålideligt, værdiansættes disse investeringer til anskaffelsesværdien minus værdiforringelse.

Nedskrivning af finansielle aktiver

Nedskrivning af finansielle aktiver

EU vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet. Et finansielt aktivt bliver udelukkende nedskrevet, og der opstår udelukkende tab ved værdiforringelse, hvis der er objektive beviser for en værdiforringelse som følge af en eller flere begivenheder, som er indtruffet efter første indregning af aktivet, og den eller de tabsgivende begivenheder har en indvirkning på de skønnede fremtidige pengestrømme fra det finansielle aktiv, der kan værdiansættes pålideligt.

a)   Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Aktiver regnskabsført til amortiseret anskaffelsesværdi

Hvis der er objektive beviser for, at der er opstået et værdiforringelsestab på lån og tilgodehavender eller hold-til-udløb-investeringer, som regnskabsføres til amortiseret anskaffelsesværdi, måles størrelsen af tabet som forskellen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme (ekskl. fremtidige kredittab, som endnu ikke er opstået) diskonteret til det finansielle aktivs oprindelige effektive rentesats. Aktivets regnskabsmæssige værdi reduceres, og tabet indregnes i resultatopgørelsen. Hvis et lån eller en hold-til-udløb-investering er variabelt forrentet, er diskonteringssatsen til måling af eventuelle værdiforringelsestab den gældende effektive rentesats, der er fastsat i kontrakten. Beregningen af nutidsværdien af de skønnede fremtidige pengestrømme fra et finansielt aktiv, som er stillet i pant, afspejler de pengestrømme, som kan hidrøre fra overtagelse af pantet med fradrag af omkostninger forbundet med erhvervelse og salg af pantet, uanset om en sådan overtagelse af pantet er sandsynlig. Hvis størrelsen af værdiforringelsestabet reduceres i et efterfølgende regnskabsår, og reduktionen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsen er indregnet, tilbageføres det tidligere indregnede værdiforringelsestab gennem resultatopgørelsen.

b)   Aktiver regnskabsført til dagsværdi

Aktiver regnskabsført til dagsværdi

For egenkapitalinvesteringer, der klassificeres som AFS-aktiver, tages der ved vurderingen af, om aktierne er værdiforringet, hensyn til, hvorvidt der er tale om et væsentligt eller permanent (længerevarende) fald i aktiens dagsværdi til under anskaffelsesværdien. Hvis der findes belæg herfor for finansielle AFS-aktiver, bliver det akkumulerede tab, der måles som forskellen mellem anskaffelsesværdien og den aktuelle dagsværdi med fradrag af eventuelle værdiforringelsestab, som tidligere er indregnet i resultatopgørelsen, fjernet fra reserverne og indregnet i resultatopgørelsen. Værdiforringelsestab på aktier, der er indregnet i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke gennem resultatopgørelsen. Hvis dagsværdien af et AFS-gældsinstrument stiger i et efterfølgende regnskabsår, og stigningen objektivt kan henføres til en begivenhed, som er indtruffet, efter at værdiforringelsestabet er indregnet, tilbageføres værdiforringelsestabet gennem resultatopgørelsen.

1.5.6   
  Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger opføres til den laveste værdi af kostprisen og nettorealisationsværdien. Kostprisen bestemmes efter først ind, først ud-metoden (FIFU). Kostprisen på færdigvarer og varer under fremstilling omfatter råmaterialer, direkte løn, andre direkte omkostninger og tilknyttede produktionsomkostninger (baseret på normal driftskapacitet). Nettorealisationsværdien er den skønnede salgspris i et normalt forretningsforløb med fradrag af færdiggørelsesomkostninger og salgsomkostninger. Når lagerbeholdninger gratis eller for et symbolsk beløb opbevares til distribution, måles de til det laveste beløb af kostprisen og de aktuelle genanskaffelsesomkostninger. De aktuelle genanskaffelsesomkostninger er de omkostninger, som Den Europæiske Union skulle afholde, hvis den erhvervede aktivet på tidspunktet for regnskabsaflæggelse.

1.5.7   
  Forfinansiering

Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende forfinansieringsaftale. Kontantbeløbet eller forskuddet tilbagebetales eller anvendes til det formål, det er ydet til, inden for den periode, der er fastlagt i aftalen. Hvis modtageren ikke afholder støtteberettigede udgifter, har han pligt til at tilbagebetale forfinansieringsbeløbet til EU. Forfinansieringsbeløbet nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som støtteberettigede udgifter bliver godkendt, og ubrugte beløb tilbagebetales; beløbet indregnes som en udgift.

Ved årets udgang værdiansættes den udestående forfinansiering til det eller de oprindeligt udbetalte beløb minus tilbagebetalte beløb, udgiftsførte støtteberettigede beløb, anslåede støtteberettigede udgifter, der endnu ikke var afregnet ved årets udgang, samt værdinedsættelser.

Renter af forfinansiering indregnes, efterhånden som de påløber, i henhold til bestemmelserne i den relevante aftale. Ved årets udgang foretages der på grundlag af de mest pålidelige oplysninger et skøn over indtægterne fra påløbne renter, og dette beløb indregnes i balancen.

1.5.8   
  Tilgodehavender

Tilgodehavender

Tilgodehavender regnskabsføres til det oprindelige beløb med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse af et tilgodehavende foretages, når der er objektive beviser for, at EU ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen. På grundlag af tidligere erfaringer foretages der også en almindelig nedskrivning for udestående indtægtsordrer, som endnu ikke specifikt er blevet nedskrevet. Se bemærkning 1.5.14 med hensyn til behandlingen af periodiserede indtægter ved regnskabsårets udgang.

1.5.14

1.5.9   
  Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler er finansielle instrumenter og defineres som omsætningsaktiver. De omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker og andre kortfristede letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller mindre.

1.5.10   
  Ydelser til medarbejdere

Ydelser til medarbejdere

Pensionsforpligtelser

Pensionsforpligtelser

EU har en ydelsesbaseret pensionsordning. Medarbejderne betaler en tredjedel af de forventede omkostninger til disse ydelser ud af deres løn, men forpligtelsen er ikke finansieret. Den forpligtelse, der indregnes i balancen i forbindelse med den ydelsesbaserede pensionsordning, er nutidsværdien af den ydelsesbaserede forpligtelse på balancedagen. Den fastsatte ydelsesbaserede forpligtelse bliver beregnet af aktuarer ved hjælp af den såkaldte projected unit credit-metode. Nutidsværdien af en ydelsesbaseret forpligtelse fastsættes ved at diskontere de skønnede fremtidige udgående pengestrømme ved hjælp af rentesatserne for statsobligationer, der er udstedt i den valuta, som pensionerne vil blive udbetalt i til modtagerne, og med løbetider, der er nogenlunde de samme som for pensionsforpligtelserne.

Aktuarmæssige gevinster og tab fra erfaringsbaserede justeringer og fra ændringer i de aktuarmæssige forudsætninger indregnes straks i resultatopgørelsen. Omkostninger vedrørende tidligere tjenesteår indregnes straks i resultatopgørelsen, medmindre ændringerne i pensionsordningen afhænger af, om de ansatte forbliver i tjeneste i en bestemt periode (vestingperioden). I dette tilfælde afskrives omkostningerne vedrørende tidligere tjenesteår på lineær basis over vestingperioden.

Ydelser ved sygdom efter medarbejdernes fratræden

Ydelser ved sygdom efter medarbejdernes fratræden

EU godtgør medarbejdernes lægeudgifter. Der er oprettet en særskilt fond, som varetager den daglige administration. Både nuværende medarbejdere, pensionister, enker og enkemænd og deres ydelsesberettigede pårørende nyder godt af systemet. De ydelser, som udbetales til andre end nuværende medarbejdere (pensionister, forældreløse børn mv.), opføres som "Ydelser efter medarbejdernes fratræden". I betragtning af disse ydelsers art er det nødvendigt at foretage en aktuarberegning. Den forpligtelse, som opføres i balancen, fastlægges på samme grundlag som forpligtelsen for pensionsforpligtelser (se ovenfor).

1.5.11   
  Hensættelser

Hensættelser

Hensættelser indregnes, når EU som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse over for tredjemand, og når det er overvejende sandsynligt, at en udbetaling bliver nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et pålideligt skøn over beløbet. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at dække den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelse. Når hensættelsen omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte alle mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

1.5.12   
  Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser

Finansielle forpligtelser klassificeres som finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet eller finansielle forpligtelser regnskabsført til den amortiserede anskaffelsesværdi (lånoptagelser). Lånoptagelser omfatter lån hos kreditinstitutioner og gældsbeviser. De indregnes først til dagsværdi, der er deres emissionsprovenu (dagsværdien af modtagne vederlag) fratrukket påløbne transaktionsomkostninger, og regnskabsføres efterfølgende til den amortiserede anskaffelsesværdi ved hjælp af den effektive rentemetode. Forskelle mellem provenuet med fradrag af påløbne transaktionsomkostninger og indløsningsværdien indregnes i resultatopgørelsen i hele lånoptagelsesperioden ved hjælp af den effektive rentemetode.

De klassificeres som langfristede forpligtelser, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Ud fra en væsentlighedsbetragtning må den effektive rentemetode ikke anvendes på långivning og låntagning, når der er tale om lån ydet gennem lånoptagelser. EU's transaktionsomkostninger, som videreføres til modtageren af lånet, indregnes direkte i resultatopgørelsen.

Finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet omfatter afledte instrumenter, når deres dagsværdi er negativ. Regnskabsmæssigt behandles de på samme måde som finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet (se bemærkning 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Gæld

Gæld

En betydelig del af EU's gæld er ikke forbundet med køb af varer eller tjenesteydelser. I stedet vedrører den ubetalte krav om godtgørelse af udgifter fra modtagere af tilskud eller anden finansiering fra EU. Kravene opføres som gæld med det krævede beløb, når kravet om godtgørelse er modtaget, verificeret og godkendt som berettiget af de relevante finansieringsmedarbejdere. På dette tidspunkt værdiansættes de til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af fakturaen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller tjenesteydelserne er leveret til og accepteret af EU.

1.5.14   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

I henhold til EU's regnskabsregler opføres transaktioner og begivenheder i regnskaberne i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra Kommissionen, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede.

Indtægter bogføres også i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udsendt en faktura, og EU har leveret ydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (dvs. med henvisning til en traktat), skal en periodiseret indtægt opføres i regnskabet.

Hvis der ved årets udgang derimod er udsendt en faktura, men tjenesteydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive periodiseret og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.6   RESULTATOPGØRELSE

RESULTATOPGØRELSE

1.6.1   
  Indtægter

Indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Ikke-kommercielle indtægter

Disse udgør langt størstedelen af EU's indtægter og omfatter hovedsaglig direkte og indirekte afgifter samt egne indtægter. Ud over afgifter kan EU også modtage betalinger fra andre parter, f.eks. told, bøder og donationer.

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

BNI-baserede indtægter og momsindtægter

Indtægter indregnes i den periode, hvor EU anmoder medlemsstaterne om at indbetale deres bidrag. De måles til deres »indkaldte beløb«. Da momsindtægter og BNI-baserede indtægter bygger på skøn over oplysningerne for det pågældende regnskabsår, kan de revideres, når der sker ændringer, indtil medlemsstaterne indsender de endelige oplysninger. Et ændret skøn bogføres, når nettooverskuddet eller –underskuddet for den periode, hvor ændringen indtraf, skal bestemmes.

Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter

Tilgodehavender og tilknyttede indtægter indregnes, når de relevante månedlige A-regnskaber (herunder told og skyldige beløb, som er garanteret og ikke anfægtes) indbetales af medlemsstaterne. På tidspunktet for regnskabsaflæggelse foretages der et skøn over de af medlemsstaternes indtægter, der endnu ikke er betalt til EU, og de opføres som periodiserede indtægter. De kvartalsmæssige B-regnskaber (herunder told, der hverken er indbetalt eller garanteret, såvel som garanterede beløb, som anfægtes af debitor), der indsendes af medlemsstaterne, indregnes under indtægter efter fradrag af de opkrævningsomkostninger, som medlemsstaterne har ret til at fratrække (25 %). Derudover indregnes en værdinedskrivning i resultatopgørelsen på det beløb, der mangler at blive inddrevet.

Bøder

Bøder

Indtægter fra bøder indregnes, når EU har truffet beslutning om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor. Hvis der er tvivl om virksomhedens solvens, indregnes der en værdinedskrivning af fordringen. Efter at der er truffet beslutning om en bøde, har debitor to måneder fra meddelelsen til enten:

| — | at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt |
| --- | --- |

—

at acceptere beslutningen og derfor betale bøden inden for den fastsatte frist, hvorved EU har inkasseret beløbet endeligt

| — | eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

—

eller ikke at acceptere beslutningen og klage i henhold til EU-lovgivningen.

Selv hvis der klages over en bøde, skal bødens hovedstol imidlertid indbetales inden for den fastsatte frist på tre måneder, idet klagen ikke har opsættende virkning (artikel 278 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). Debitor kan under visse omstændigheder og med Kommissionens regnskabsførers samtykke i stedet stille en bankgaranti.

Hvis virksomheden påklager beslutningen og allerede foreløbigt har betalt bøden, posteres beløbet som en eventualforpligtelse. Da en klage over EU's beslutning ikke har opsættende virkning, anvendes det modtagne beløb til at frigøre tilgodehavendet. Hvis der er modtaget en garanti i stedet for betaling, udgør bøden fortsat en fordring. Hvis det forekommer sandsynligt, at Retten i Første Instans ikke giver EU medhold, opføres en hensættelse til dækning af denne risiko. Hvis der i stedet er blevet stillet en garanti, nedskrives det udestående tilgodehavende som foreskrevet. De akkumulerede renter, som EU modtager på de bankkonti, hvor det modtagne beløb er indsat, opføres som indtægt, og eventualforpligtelserne øges tilsvarende.

Kommercielle indtægter

Kommercielle indtægter

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser indregnes, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser indregnes på tidspunktet for regnskabsaflæggelse efter, hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter

Renteindtægter og -udgifter indregnes i resultatopgørelsen ved hjælp af den effektive rentemetode. Det er en metode til at beregne den amortiserede anskaffelsesværdi for et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse og til allokering af renteindtægter eller renteudgifter i den relevante periode. Når den effektive rente beregnes, foretager EU et skøn over pengestrømmen under hensyntagen til alle det finansielle instruments kontraktlige betingelser (f.eks. optioner på førtidig indfrielse), men uden hensyntagen til fremtidige kredittab. I beregningen medtages alle gebyrer og rentetillæg kontrahenterne imellem, som udgør en integrerende del af den effektive rente, transaktionsomkostninger samt alle andre tillæg og fradrag.

Når et finansielt aktiv eller en gruppe af ensartede finansielle aktiver er nedskrevet som følge af et tab ved værdiforringelse, indregnes renteindtægter herefter på grundlag af den rentesats, som ved målingen af tab ved værdiforringelse blev anvendt til diskontering af de fremtidige pengestrømme.

Udbytte

Udbytte

Udbetalt udbytte indregnes, når retten til at modtage betaling er fastslået.

1.6.2   
  Udgifter

Udgifter

Kommercielle udgifter, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, opføres, når ydelserne er leveret til og accepteret af EU. De værdiansættes til den oprindelige fakturapris. Ikke-kommercielle udgifter er et særtræk ved EU og udgør størsteparten af udgifterne. De vedrører overførsler til støttemodtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt tilskud, bidrag og donationer.

Overførslerne indregnes som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed fandt sted, for så vidt overførslen er tilladt i henhold til de gældende bestemmelser (finansforordningen, tjenestemandsvedtægten eller andre bestemmelser), eller der er indgået en kontrakt om tilladelse til overførslen, såfremt støttemodtageren opfylder kriterierne for støtteberettigelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når der modtages en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav, som opfylder kriterierne for indregning, indregnes anmodningen eller kravet som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.7   EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.7.1   
  Eventualaktiver

Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej. Der gives oplysning om et eventualaktiv, når det er sandsynligt, at der opstår økonomiske gevinster eller mulighed for tjenesteydelser.

1.7.2   
  Eventualforpligtelser

Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som ikke fuldstændigt kontrolleres af EU, indtræffer eller ej, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet indregnet, fordi det ikke er sandsynligt, at en udgående strøm af ressourcer med økonomiske gevinster eller muligheder for tjenesteydelser vil være nødvendig for at opfylde forpligtelsen, eller i de sjældne tilfælde, hvor forpligtelsens størrelse ikke kan måles tilstrækkeligt pålideligt.

Europa-Kommissionens regnskabspraksis er den samme som den, som anvendes af EU, og som er beskrevet i bemærkning 1 i det konsoliderede årsregnskab for EU.

2.   BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

LANGFRISTEDE AKTIVER

LANGFRISTEDE AKTIVER

2.1   IMMATERIELLE AKTIVER

IMMATERIELLE AKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009 | 171 |
| Tilføjelser | 60 |
| Afhændelser | (2) |
| Andre ændringer | 7 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010 | 236 |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009 | (99) |
| Afdragsbyrde for regnskabsåret | (28) |
| Afhændelser | 1 |
| Andre ændringer | (2) |
| Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2010 | (128) |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2010 | 108 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2009 | 72 |

(mio. EUR)

Beløb

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

171

Tilføjelser

60

Afhændelser

(2)

Andre ændringer

7

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010

236

236

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2009

(99)

Afdragsbyrde for regnskabsåret

(28)

Afhændelser

1

Andre ændringer

(2)

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2010

Akkumulerede afdrag pr. 31. december 2010

(128)

(128)

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2010

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2010

108

108

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2009

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. december 2009

72

72

Ovenstående beløb vedrører hovedsagelig computersoftware.

2.2   MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Grunde og bygninger | Installationer og udstyr | Inventar og køretøjer | Computer-hardware | Andre materielle aktiver | Finansiel leasing | Anlægs-aktiver under opførelse | I ALT |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009 | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Tilføjelser | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 |
| Afhændelser | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | — | (301) |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 |
| Andre ændringer | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | — | 258 |
| Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010 | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2009 | (1 742) | (355) | (155) | (359) | (108) | (612) | | (3 331) |
| Afskrivningsbyrde for regnskabsåret | (127) | (37) | (21) | (60) | (17) | (96) | | (358) |
| Tilbageførte afskrivninger | — | — | — | 2 | — | — | | 2 |
| Afhændelser | 31 | 122 | 27 | 77 | 27 | 0 | | 284 |
| Overførsler mellem kategorier af aktiver | 1 | 1 | 0 | 0 | (1) | 0 | | 1 |
| Andre ændringer | (31) | (113) | (18) | (38) | (25) | 0 | | (225) |
| Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2010 | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2010 | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |
| Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2009 | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |

(mio. EUR)

Grunde og bygninger

Installationer og udstyr

Inventar og køretøjer

Computer-hardware

Andre materielle aktiver

Finansiel leasing

Anlægs-aktiver under opførelse

I ALT

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2009

3 972

460

215

475

182

2 655

231

8 190

Tilføjelser

47

44

20

42

15

10

114

292

Afhændelser

(37)

(125)

(30)

(81)

(27)

(1)

—

(301)

Overførsler mellem kategorier af aktiver

(1)

0

0

1

11

0

(10)

1

Andre ændringer

46

113

21

46

33

(1)

—

258

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010

Regnskabsmæssig bruttoværdi pr. 31. december 2010

4 027

4 027

492

492

226

226

483

483

214

214

2 663

2 663

335

335

8 440

8 440

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2009

(1 742)

(355)

(155)

(359)

(108)

(612)

(3 331)

Afskrivningsbyrde for regnskabsåret

(127)

(37)

(21)

(60)

(17)

(96)

(358)

Tilbageførte afskrivninger

—

—

—

2

—

—

2

Afhændelser

31

122

27

77

27

0

284

Overførsler mellem kategorier af aktiver

1

1

0

0

(1)

0

1

Andre ændringer

(31)

(113)

(18)

(38)

(25)

0

(225)

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2010

Akkumuleret afskrivning pr. 31. december 2010

(1 868)

(1 868)

(382)

(382)

(167)

(167)

(378)

(378)

(124)

(124)

(708)

(708)

(3 627)

(3 627)

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2010

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2010

2 159

2 159

110

110

59

59

105

105

90

90

1 955

1 955

335

335

4 813

4 813

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2009

Regnskabsmæssig nettoværdi pr. 31. DECEMBER 2009

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

De endnu ikke betalte afgifter i forbindelse med finansiel leasing og lignende anføres under langfristede og kortfristede forpligtelser på balancens passivside (se også bemærkning 2.15 og 2.18.1). De fordeler sig som følger:

2.15

2.18.1

FINANSIEL LEASING

FINANSIEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Akkumulerede udgifter (A) | Beløb, der skal betales i fremtiden | Samlet værdi | Efterfølgende udgifter på aktiver | Værdi af aktiver | Afskrivning | Regnskabsmæssig nettoværdi |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Passiver i alt (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Grunde og bygninger | 843 | 56 | 271 | 1 389 | 1 716 | 2 559 | 61 | 2 620 | (684) | 1 936 |
| Andre materielle aktiver | 22 | 9 | 11 | 1 | 21 | 43 | 0 | 43 | (24) | 19 |
| I alt pr. 31.12.2010 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |
| I alt pr. 31.12.2009 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Akkumulerede udgifter (A)

Beløb, der skal betales i fremtiden

Samlet værdi

Efterfølgende udgifter på aktiver

Værdi af aktiver

Afskrivning

Regnskabsmæssig nettoværdi

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Passiver i alt (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Grunde og bygninger

843

56

271

1 389

1 716

2 559

61

2 620

(684)

1 936

1 936

Andre materielle aktiver

22

9

11

1

21

43

0

43

(24)

19

19

I alt pr. 31.12.2010

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

I alt pr. 31.12.2009

799

59

270

1 466

1 795

2 594

61

2 655

(612)

2 043

2.3   LANGSIGTEDE INVESTERINGER

LANGSIGTEDE INVESTERINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Andele i joint ventures | 2.3.1 | 138 | 196 |
| Investeringer i tilknyttede organer | 2.3.2 | 354 | 382 |
| Garantifonden | 2.3.3 | 1 346 | 1 240 |
| AFS-aktiver | 2.3.4 | 717 | 561 |
| Investeringer i alt | | 2 555 | 2 379 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2010

31.12.2009

Andele i joint ventures

2.3.1

138

196

Investeringer i tilknyttede organer

2.3.2

354

382

Garantifonden

2.3.3

1 346

1 240

AFS-aktiver

2.3.4

717

561

Investeringer i alt

2 555

2 379

Denne post omfatter investeringer, som skal støtte EU's aktiviteter. Heri indgår også Garantifondens nettoaktiver.

2.3.1   
  Andele i joint ventures

Andele i joint ventures

| (mio. EUR) |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | BCB | I alt |
| Beløb pr. 31.12.2009 | 0 | 80 | 35 | 81 | 0 | 196 |
| Bidrag | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 |
| Andel af nettoresultat | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) |
| Beløb pr. 31.12.2010 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |

(mio. EUR)

GJU

SESAR

ITER

IMI

BCB

I alt

Beløb pr. 31.12.2009

0

80

35

81

0

196

Bidrag

0

41

53

24

64

182

Andel af nettoresultat

0

(110)

(76)

(27)

(27)

(240)

Beløb pr. 31.12.2010

Beløb pr. 31.12.2010

0

0

11

11

12

12

78

78

37

37

138

138

Andele i joint ventures regnskabsføres efter equity-metoden. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på dets procentvise andel i joint ventures:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Langfristede aktiver | 176 | 48 |
| Omsætningsaktiver | 165 | 192 |
| Langfristet gæld | 0 | 0 |
| Kortfristet gæld | (208) | (44) |
| Indtægter | 7 | 72 |
| Udgifter | (247) | (169) |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Langfristede aktiver

176

48

Omsætningsaktiver

165

192

Langfristet gæld

0

0

Kortfristet gæld

(208)

(44)

Indtægter

7

72

Udgifter

(247)

(169)

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Fællesforetagendet Galileo (GJU) under afvikling

Afviklingen af fællesforetagendet Galileo blev igangsat i slutningen af 2006, og denne proces er stadig i gang. Da enheden ikke var aktiv og stadig under afvikling i 2010, var der ingen indtægter eller udgifter i den. GJU's nettoaktiver og dermed værdien af investeringen pr. 31. december 2010 (og 31. december 2009) var 0 EUR, nemlig investeringen på 585 mio. EUR minus den samlede andel af tabene, dvs. 585 mio. EUR.

Fællesforetagendet SESAR

Fællesforetagendet SESAR

Dette fællesforetagende har til opgave at sikre moderniseringen af det europæiske lufttrafikstyringssystem og en hurtig gennemførelse af masterplanen for europæisk lufttrafik ved at koordinere og samle alle relevante forsknings- og udviklingsindsatser i EU. Pr. 31. december 2010 tegnede Kommissionen sig for 78,8 % eller 11 mio. EUR af ejerandelen i SESAR. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til Sesar (fra 2007 til 2013) er på 700 mio. EUR.

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER (ITER-organisationen)

Deltagerne i ITER er EU og Kina, Indien, Rusland, Korea, Japan og USA. ITER-organisationen blev oprettet med henblik på at forvalte ITER-anlæggene, fremme udnyttelsen af ITER-anlæggene, fremme befolkningens forståelse og accept af fusionsenergi og gennemføre andre aktiviteter, der er nødvendige for at opfylde formålet med ITER. EU's (Euratoms) bidrag til ITER-organisationen ydes via agenturet "Fusion for Energy" og omfatter også bidrag fra medlemsstaterne og Schweiz. Det samlede bidrag betragtes juridisk som et bidrag fra Euratom til ITER, da medlemsstaterne og Schweiz ikke har ejerandele i ITER. Da EU juridisk ejer andelen i fællesforetagendet ITER International, skal Kommissionen indregne investeringen i sit konsoliderede regnskab.

Pr. 31. december 2010 tegnede Euratom sig for 47,2 % eller 12 mio. EUR af ejerandelen i ITER. Euratoms samlede (vejledende) bidrag til ITER (fra 2007 til 2041) er på 7 649 mio. EUR.

Fælles teknologiinitiativer

Fælles teknologiinitiativer

Offentligt-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer, som er gennemført via fællesforetagender, jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere artikel 171), er blevet oprettet med henblik på at gennemføre målsætningerne i Lissabondagsordenen for vækst og beskæftigelse. I 2010 begyndte to nye fælles teknologiinitiativer deres arbejde, nemlig fællesforetagendet ENIAC og fællesforetagendet BCB. Selv om ENIAC rent juridisk betegnes som et fællesforetagende, må det ud fra et regnskabsmæssigt synspunkt betragtes som et tilknyttet organ (og er derfor medtaget i bemærkning 2.3.2), fordi Kommissionen har en betydelig indflydelse på, men ikke fælles kontrol over denne enhed (i lighed med fællesforetagenderne Artemis og Clean Sky).

2.3.2

Fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler (IMI)

Fælles teknologiinitiativ vedrørende innovative lægemidler (IMI)

Fællesforetagendet for IMI støtter prækompetitiv forskning i og udvikling af lægemidler i medlemsstaterne og de associerede lande med henblik på at styrke forskningsinvesteringerne i biofarmakasektoren og fremme små og mellemstore virksomheders involvering i aktiviteterne. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2010 en ejerandel på 97,4 % eller 78 mio. EUR. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 1 mia. EUR indtil den 31. december 2017.

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB)

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB)

Fællesforetagendet BCB’s målsætning er at kombinere ressourcer fra den offentlige og den private sektor for at styrke forskningsaktiviteterne med henblik på at øge den overordnede effektivitet i den europæiske forskningsindsats og fremskynde udviklingen og udbredelsen af brændselscelle- og brintteknologier. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2010 en ejerandel på 99,9% eller 37 mio. EUR. EU's maksimale vejledende bidrag udgør 470 mio. EUR indtil den 31. december 2017.

2.3.2   
  Investeringer i tilknyttede organer

Investeringer i tilknyttede organer

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EIF | Artemis | Clean Sky | ENIAC | I alt |
| Beløb pr. 31. december 2009 | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 |
| Bidrag | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 |
| Andel af nettooverskud/(underskud) | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) |
| Andre kapitalbevægelser | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) |
| Beløb pr. 31. december 2010 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |

(mio. EUR)

EIF

Artemis

Clean Sky

ENIAC

I alt

Beløb pr. 31. december 2009

301

7

74

0

382

Bidrag

14

19

101

30

164

Andel af nettooverskud/(underskud)

2

(12)

(161)

(9)

(180)

Andre kapitalbevægelser

(12)

0

0

0

(12)

Beløb pr. 31. december 2010

Beløb pr. 31. december 2010

305

305

14

14

14

14

21

21

354

354

Investeringer i tilknyttede organer regnskabsføres efter equity-metoden. Følgende regnskabsmæssige værdier kan tilskrives EU baseret på andelen af dets investeringer i tilknyttede organer:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Aktiver | 447 | 420 |
| Passiver | (93) | (38) |
| Indtægter | 25 | 17 |
| Overskud/(underskud) | (180) | (6) |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Aktiver

447

420

Passiver

(93)

(38)

Indtægter

25

17

Overskud/(underskud)

(180)

(6)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

Den Europæiske Investeringsfond (EIF) er EU's finansieringsinstitution og er specialiseret i risikovillig kapital og garantier til små og mellemstore virksomheder. Pr. 31. december 2010 har Kommissionen tegnet aktier for et samlet beløb på 900 mio. EUR ud af EIF's samlede aktiekapital på 3 000 mio. EUR, svarende til 30 % af EIF's kapital. Ud af ovennævnte beløb vedrører 2 mio. EUR resultatet for 2010 (overskud). Der blev ikke udbetalt udbytte i 2010. Kommissionen har indbetalt 20 %, mens resten, der svarer til 720 mio. EUR, ikke er krævet indbetalt.

| (mio. EUR) |
| --- |
| EIF | EIF's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Samlet aktiekapital | 3 000 | 900 |
| Indbetalt | (600) | (180) |
| Ikke krævet indbetalt | 2 400 | 720 |

(mio. EUR)

EIF

EIF's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Samlet aktiekapital

3 000

900

Indbetalt

(600)

(180)

Ikke krævet indbetalt

2 400

720

Fællesforetagendet Artemis

Fællesforetagendet Artemis

Denne enhed blev oprettet med henblik på at gennemføre et fælles teknologiinitiativ om integrerede systemer sammen med den private sektor. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2010 en ejerandel på 96,7 % eller 14 mio. EUR. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 420 mio. EUR.

Fællesforetagendet Clean Sky

Fællesforetagendet Clean Sky

Formålet med denne enhed er at fremskynde udvikling, validering og demonstration i EU af rene lufttransportteknologier og navnlig at skabe et radikalt innovativt lufttransportsystem med det mål at nedbringe lufttransportens miljøpåvirkninger. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2010 en ejerandel på 64,7 % eller 14 mio. EUR. Kommissionens maksimale vejledende bidrag udgør 800 mio. EUR.

ENIAC-fællesforetagendet

ENIAC-fællesforetagendet

Formålet med ENIAC er at opstille en forskningsdagsorden efter fælles overenskomst vedrørende nanoelektronik med henblik på at fastlæge prioriteringerne for udviklingen og indførelsen af vigtige teknologiområder inden for nanoelektronik. Disse mål vil blive nået ved at sammenlægge ressourcer fra den private og den offentlige sektor til støtte for F&U-aktiviteter i form af projekter. EU, som repræsenteres af Kommissionen, har pr. 31. december 2010 en ejerandel på 97,8 % eller 21 mio. EUR. EU's samlede forpligtelse udgør 450 mio. EUR.

2.3.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Garantifondens nettoaktiver

Garantifondens nettoaktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| AFS-aktiver | 1 154 | 1 050 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 193 | 191 |
| Aktiver i alt | 1 347 | 1 241 |
| Passiver i alt | (1) | (1) |
| Nettoaktiver | 1 346 | 1 240 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

AFS-aktiver

1 154

1 050

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

193

191

Aktiver i alt

1 347

1 241

Passiver i alt

(1)

(1)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 346

1 346

1 240

1 240

Garantifonden for eksterne aktioner dækker lån, der er garanteret af EU på grundlag af en afgørelse truffet af Rådet, specielt Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lånetransaktioner uden for EU, lån i forbindelse med makrofinansiel bistand og Euratom-lån uden for EU. Det er et langsigtet instrument, som dækker misligholdte lån, der er garanteret af EU, og kan derfor betragtes som en langsigtet investering. Dette fremgår af det forhold, at næsten 85 % af de aktiver, som besiddes med salg for øje, har en løbetid på mellem 1 og 10 år. Fondens midler stammer fra udbetalinger over EU's almindelige budget svarende til 9 % af transaktionsbeløbet, fra renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser i tilfælde, hvor fonden har måttet indfri garantien. Eventuelle årlige overskud tilbageføres som en indtægt på EU's almindelige budget.

EU skal på budgettet opføre en garantireserve for lån til tredjelande. Denne reserve er beregnet på at opfylde Garantifondens behov for tilførsler og om nødvendigt imødekomme anmodninger om indfrielse af garantier, der overstiger fondens disponible midler, således at disse kan opføres på budgettet. Denne reserve på 1 746 mio. EUR svarer til målbeløbet på 9 % af de udestående lån pr. 31. december 2010. Fondens nettoaktiver pr. 31. december 2010 beløb sig til 1 346 mio. EUR. Differencen mellem nettoaktiverne og reserven svarer til det beløb, der skal betales fra EU-budgettet til fonden, dvs. 400 mio. EUR. Ændringer i dagsværdien af gældsporteføljen af værdipapirer, der er disponible for salg, er indregnet i egenkapitalen med et samlet fald på 30 mio. EUR i 2010 (2009: stigning på 16 mio. EUR).

2.3.4   
  AFS-aktiver (langsigtede)

AFS-aktiver (langsigtede)

Dette omfatter investeringer og andele, der er købt for at hjælpe modtagere med at udvikle deres forretningsaktiviteter.

Langsigtede AFS-aktiver

Langsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling | 188 | 157 |
| Risikokapitaltransaktioner | 137 | 132 |
| ETF-iværksætterfaciliteten | 199 | 154 |
| Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa | 102 | 96 |
| Den Grønne Vækstfond | 20 | 20 |
| GEEREF | 56 | — |
| Mikrofinansieringsfaciliteten Progress | 14 | — |
| Andre investeringer | 1 | 2 |
| I alt | 717 | 561 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling

188

157

Risikokapitaltransaktioner

137

132

ETF-iværksætterfaciliteten

199

154

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa

102

96

Den Grønne Vækstfond

20

20

GEEREF

56

—

Mikrofinansieringsfaciliteten Progress

14

—

Andre investeringer

1

2

I alt

717

561

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

I maj 2010 godkendte repræsentantskabet en øjeblikkelig forhøjelse af den autoriserede indbetalte kapital på 1 mia. EUR. Betalingen for de udstedte indbetalte aktier skete gennem omfordeling af nettoindtægter, som tidligere var henlagt til overskud til andre formål, nemlig til betaling af sådanne indbetalte aktier. Da EBRD ikke er børsnoteret, og i lyset af de kontraktlige restriktioner, der er indeholdt i EBRD's vedtægter om bl.a. salg af kapitalandele, som er begrænset til anskaffelsesværdien og kun tilladt for eksisterende aktieejere, værdiansættes Kommissionens aktiepost til anskaffelsesværdien fratrukket nedskrivninger.

Kommissionen har tegnet aktier for 3 % af EBRD's samlede kapital på 21 mia. EUR. På balancedagen var det indkaldte beløb på 187 mio. EUR, som er fuldt indbetalt. De udestående betalinger i forbindelse med den del af kapitalen, som ikke er krævet indbetalt, beløber sig til 443 mio. EUR.

| (mio. EUR) |
| --- |
| EBRD | EBRD's samlede kapital | Kommissionens tegnede andel |
| Samlet aktiekapital | 20 793 | 630 |
| Indbetalt | (6 197) | (187) |
| Ikke krævet indbetalt | 14 596 | 443 |

(mio. EUR)

EBRD

EBRD's samlede kapital

Kommissionens tegnede andel

Samlet aktiekapital

20 793

630

Indbetalt

(6 197)

(187)

Ikke krævet indbetalt

14 596

443

Risikokapitaltransaktioner omfatter beløb, der ydes til finansielle formidlere til finansiering af equity-investeringer. De forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank og finansieres under den europæiske naboskabspolitik.

Risikokapitaltransaktioner

ETF-iværksætterfaciliteten omfatter programmet for vækst og beskæftigelse, MAP-programmet og CIP-programmet, hvis finansielle forvaltning varetages af EIF, og som støtter oprettelsen og finansieringen af små og mellemstore virksomheder i opstartsfasen ved at investere i passende specialiserede risikokapitalfonde.

ETF-iværksætterfaciliteten

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa, et investeringsselskab med variabel kapital (SICAV), indgår også i denne post. Hovedformålet med Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa er at fremme den økonomiske udvikling og velstand i Sydøsteuropa gennem en bæredygtig supplerende finansiering i udviklingsøjemed via lokale finansieringsinstitutioner.

Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa

Hovedformålet med Den Grønne Vækstfond (tidligere Southeast Europe Energy Efficient Fund) er at forbedre energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder i Sydøsteuropa ved at stille specifik finansiering til rådighed for virksomheder og private forbrugere gennem et samarbejde med finansielle institutioner og direkte finansiering.

Den Grønne Vækstfond

Der blev foretaget en ny investering på 56 mio. EUR vedrørende GEEREF. Dette er en ny innovativ fond, som gennem private investeringer skaffer global risikovillig kapital til projekter til fremme af energieffektivitet og vedvarende energi i udviklingslande og overgangsøkonomier. I 2010 blev der også foretaget en ny investering på 14 mio. EUR i mikrofinansieringsfaciliteten Progress til fordel for beskæftigelse og social integration.

GEEREF

mikrofinansieringsfaciliteten Progress

Ved årets udgang var yderligere 122 mio. EUR vedrørende ETF-iværksætterfaciliteten og SMV-finansieringsfaciliteten afsat til, men endnu ikke udnyttet af de andre parter.

2.4   LÅN

LÅN

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF | 2.4.1 | 162 | 169 |
| Lån ydet gennem lånoptagelser | 2.4.2 | 11 478 | 10 595 |
| I alt | 11 640 | 10 764 |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2010

31.12.2009

Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF

2.4.1

2.4.1

162

169

Lån ydet gennem lånoptagelser

2.4.2

2.4.2

11 478

10 595

I alt

11 640

10 764

2.4.1   
  Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF under afvikling

Lån ydet over EU's budget og lån fra EKSF under afvikling

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Lån på særlige vilkår | EKSF-boliglån | I alt |
| I alt pr. 31.12.2009 | 143 | 26 | 169 |
| Nye lån | 2 | — | 2 |
| Tilbagebetalinger | (16) | (5) | (21) |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | 11 | 1 | 12 |
| I alt pr. 31.12.2010 | 140 | 22 | 162 |

(mio. EUR)

Lån på særlige vilkår

EKSF-boliglån

I alt

I alt pr. 31.12.2009

143

26

169

Nye lån

2

—

2

Tilbagebetalinger

(16)

(5)

(21)

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

11

1

12

I alt pr. 31.12.2010

140

22

162

Lån på særlige vilkår ydes til præferencesats som en del af samarbejdet med tredjelande. Alle beløb forfalder mere end 12 måneder efter årets udgang. Den effektive rente for disse lån varierer mellem 7,73 % og 14,507 %.

2.4.2   
  Lån ydet gennem lånoptagelser

Lån ydet gennem lånoptagelser

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratom-lån | Betalingsbalancelån | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Nye lån | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Tilbagebetalinger | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Kursforskelle | — | 2 | — | 7 | 9 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | — | — | 93 | (4) | 89 |
| I alt pr. 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 |
| Forfaldent beløb < 1 år | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Forfaldent beløb > 1 år | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 |

(mio. EUR)

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratom-lån

Betalingsbalancelån

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2009

587

484

9 303

261

10 635

Nye lån

—

—

2 850

—

2 850

Tilbagebetalinger

(84)

(17)

—

—

(101)

Kursforskelle

—

2

—

7

9

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

—

—

93

(4)

89

I alt pr. 31.12.2010

503

469

12 246

264

13 482

Forfaldent beløb < 1 år

Forfaldent beløb < 1 år

—

—

—

—

2 004

2 004

—

—

2 004

2 004

Forfaldent beløb > 1 år

Forfaldent beløb > 1 år

503

503

469

469

10 242

10 242

264

264

11 478

11 478

Den effektive rente var fordelt i følgende intervaller:

| Lån | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 0,99 %-4,54 % | 0,9625 %-4,54 % |
| Euratom-lån | 0,96313 %-5,76 % | 1,071 %-5,76 % |
| Betalingsbalancelån | 2,375 %-3,625 % | 3,125 %-3,625 % |
| EKSF under afvikling | 0,556 %-5,8103 % | 0,346 %-5,8103 % |

Lån

31.12.2010

31.12.2009

Makrofinansiel bistand (MFA)

0,99 %-4,54 %

0,9625 %-4,54 %

Euratom-lån

0,96313 %-5,76 %

1,071 %-5,76 %

Betalingsbalancelån

2,375 %-3,625 %

3,125 %-3,625 %

EKSF under afvikling

0,556 %-5,8103 %

0,346 %-5,8103 %

Lån i forbindelse med makrofinansiel bistand

Lån i forbindelse med makrofinansiel bistand

Makrofinansiel bistand er et politikforankret finansielt instrument til ubunden og uspecificeret betalingsbalance- og/eller budgetbistand til partnerlande, der geografisk er tæt på EU's territorium. Lånene ydes i form af mellem- og langfristede lån eller gavebistand eller en passende kombination af begge og supplerer generelt den finansiering, som ydes i forbindelse med et IMF-støttet tilpasnings- og reformprogram. Pr. 31. december 2010 havde Kommissionen indgået låneaftaler til et beløb af 300 mio. EUR, som endnu ikke udnyttet af den anden part ved årets udgang. Kommissionen har ikke modtaget garantier fra tredjepart for disse lån, men de er garanteret af Garantifonden (se note 2.3.3).

2.3.3

Euratom-lån

Euratom-lån

Euratom er en af EU's retlige enheder og er repræsenteret ved Europa-Kommissionen. Euratom-lån til medlemsstater ydes med henblik på finansiering af investeringsprojekter i medlemsstater i forbindelse med industriel produktion af elektricitet i atomkraftværker og til industrielle brændselskredsløbsanlæg. Euratom-lån til tredjelande ydes til forbedring af sikkerheds- og effektivitetsniveauet i atomkraftværker og anlæg i det nukleare brændselskredsløb, som er i drift eller under opførelse. Der er modtaget garantier fra tredjepart på 466 mio. EUR (2009: 481 mio. EUR) vedrørende disse lån.

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån er et politikforankret finansielt instrument, der er blevet reaktiveret under den aktuelle økonomiske og finansielle krise for at yde mellemfristet finansiel bistand til EU's medlemsstater. Det gør det muligt at yde lån til medlemsstater, der har eller står i alvorlig fare for at få problemer med deres betalingsbalance eller kapitalbevægelser. Det er kun medlemsstater, der ikke har indført euroen, som kan udnytte denne facilitet. De maksimale samlede lån, der kan ydes, er på 50 mia. EUR. Disse lån garanteres af EU's almindelige budget.

Mellem november 2008 og udgangen af 2010 blev der ydet lån på 14,6 mia. EUR til Ungarn, Letland og Rumænien, hvoraf 12,05 mia. EUR var udbetalt ved udgangen af 2010. Nedenstående tabel viser udbetalingerne og udløbsdatoerne for de forskellige rater af betalingsbalancelånene, som allerede er udbetalt:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Ungarn | Letland | Rumænien | I alt |
| Udbetalt i 2008: |
| — | Med udløb i nov. 2011 |

(mio. EUR)

Ungarn

Letland

Rumænien

I alt

Udbetalt i 2008:

Udbetalt i 2008:

—

Med udløb i nov. 2011

2 000

—

—

2 000

Udbetalt i 2009:

Udbetalt i 2009:

| — | Med udløb i april 2014 |
| --- | --- |

—

Med udløb i april 2014

—

1 000

—

1 000

| — | Med udløb i nov. 2014 |
| --- | --- |

—

Med udløb i nov. 2014

2 000

—

—

2 000

| — | Med udløb i jan. 2015 |
| --- | --- |

—

Med udløb i jan. 2015

—

1 200

1 500

2 700

| — | Med udløb i april 2016 |
| --- | --- |

—

Med udløb i april 2016

1 500

—

—

1 500

Udbetalt i 2010:

Udbetalt i 2010:

| — | Med udløb i sept. 2017 |
| --- | --- |

—

Med udløb i sept. 2017

—

—

1 150

1 150

| — | Med udløb i maj 2019 |
| --- | --- |

—

Med udløb i maj 2019

—

500

1 000

1 500

| — | Med udløb i okt. 2025 |
| --- | --- |

—

Med udløb i okt. 2025

—

200

—

200

Udbetalte lån pr. 31.12.2010

Udbetalte lån pr. 31.12.2010

5 500

5 500

2 900

2 900

3 650

3 650

12 050

12 050

Ydede lån i alt

6 500

3 100

5 000

14 600

Ikke udnyttet beløb pr. 31.12.2010

Ikke udnyttet beløb pr. 31.12.2010

Udløbet

Udløbet

200

200

1 350

1 350

1 550

1 550

Det skal bemærkes, at programmet for betalingsbalancebistand til Ungarn udløb i november 2010.

EFSM

EFSM

Da udbetalingerne under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (»EFSM«) først fandt sted efter den 31. december 2010, er oplysningerne om disse lån anført i bemærkning 9.

9

Lån fra EKSF under afvikling

Lån fra EKSF under afvikling

Denne post omfatter primært lån ydet af EKSF under afvikling af lånte midler i overensstemmelse med artikel 54 og 56 i EKSF-traktaten (såvel som tre unoterede værdipapirer udstedt af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) som erstatning for en forpligtelse, der er misligholdt fra en debitors side. Disse værdipapirer vil forblive i porteføljen indtil endeligt forfald (2017 hhv. 2019) for at dække ydelserne på de tilhørende lån. Ændringerne i regnskabsmæssig værdi svarer til ændringen i vedhængende rente plus årets betalte afdrag og transaktionsomkostningerne ved oprettelsen beregnet efter den effektive rentemetode.

2.5   LANGSIGTET FORFINANSIERING

LANGSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Forfinansiering (se bemærkning 2.5.1) | 40 298 | 39 750 |
| Forudbetalte omkostninger (se bemærkning 2.5.2) | 3 820 | 1 794 |
| Langsigtet forfinansiering i alt | 44 118 | 41 544 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Forfinansiering (se bemærkning 2.5.1)

2.5.1

40 298

39 750

Forudbetalte omkostninger (se bemærkning 2.5.2)

2.5.2

3 820

1 794

Langsigtet forfinansiering i alt

44 118

41 544

2.5.1   
  Forfinansiering

Forfinansiering

Tidspunktet for inddrivelse eller udnyttelse af forfinansieringen bestemmer, om den skal opføres som omsætningsaktiver eller langfristede aktiver. Udnyttelsen defineres i aftalen for projektet. Alle tilbagebetalinger og al udnyttelse, som sker inden 12 måneder fra tidspunktet for regnskabsaflæggelse, opføres som kortsigtet forfinansiering og derfor som omsætningsaktiver, resten er langsigtet forfinansiering.

Forfinansiering i alt

Forfinansiering i alt

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Langsigtet forfinansiering (se nedenfor) | 40 298 | 39 750 |
| Kortsigtet forfinansiering (se bemærkning 2.9) | 9 123 | 9 077 |
| Forfinansiering i alt | 49 421 | 48 827 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Langsigtet forfinansiering (se nedenfor)

40 298

39 750

Kortsigtet forfinansiering (se bemærkning 2.9)

2.9

9 123

9 077

Forfinansiering i alt

49 421

48 827

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Modtagne garantier vedrørende forfinansiering:

Der er tale om garantier, som Europa-Kommissionen i nogle tilfælde kræver af modtagere, når den udbetaler forskud (forfinansiering). Der skal opføres to værdier for denne type garanti, nemlig »den nominelle værdi« og »den løbende værdi«. For så vidt angår den nominelle værdi er den udløsende begivenhed knyttet til eksistensen af en garanti. For så vidt angår den løbende værdi er den udløsende begivenhed for garantien udbetalingen af forfinansieringen og/eller den efterfølgende udligning. Pr. 31. december 2010 var »den nominelle værdi« af de modtagne garantier for forfinansiering på 1 227 mio. EUR, mens »den løbende værdi« af disse garantier var på 1 059 mio. EUR (2009: henholdsvis 936 mio. EUR og 724 mio. EUR).

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) er dækket af en Deltagergarantifond. I 2010 blev der i alt udbetalt 3,2 mia. EUR i forfinansiering (2009: 2,7 mia. EUR). Dette er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under RP7, idet fondens kapital og renter udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud (og dermed forfinansiering i Kommissionens bogholderi) bidrager med 5 % af EU's samlede bidrag til Deltagergarantifondens kapital under aktionens varighed. Deltagerne er dermed ejere af Deltagergarantifonden, imens EU, der repræsenteres af Kommissionen, er eksekutivmyndighed. Ved afslutningen af en indirekte aktion får deltagerne hele deres bidrag til kapitalen tilbage, bortset fra tilfælde, hvor Deltagergarantifonden pådrager sig tab på grund af modtagernes manglende opfyldelse af deres forpligtelser – i så fald får deltagerne mindst 80 % af deres bidrag tilbage. Deltagergarantifonden sikrer således såvel Kommissionens som deltagernes finansielle interesser. Pr. 31. december 2010 havde deltagerne ydet 866 mio. EUR i bidrag til Deltagergarantifonden (2009: 561 mio. EUR) – se også bemærkning 11.

11

Langsigtet forfinansiering

Langsigtet forfinansiering

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Direkte central forvaltning | 1 695 | 1 148 |
| Indirekte central forvaltning | 620 | 486 |
| Decentral forvaltning | 441 | 347 |
| Delt forvaltning | 37 055 | 37 199 |
| Fælles forvaltning | 487 | 568 |
| Gennemført af andre institutioner og agenturer | 0 | 2 |
| I alt | 40 298 | 39 750 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

31.12.2010

31.12.2009

Direkte central forvaltning

1 695

1 148

Indirekte central forvaltning

620

486

Decentral forvaltning

441

347

Delt forvaltning

37 055

37 199

Fælles forvaltning

487

568

Gennemført af andre institutioner og agenturer

0

2

I alt

40 298

39 750

De største langsigtede forfinansieringer vedrører strukturforanstaltninger for programmeringsperioden 2007-2013 inden for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond. Da mange af disse projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Forfinansieringsbeløbene opføres derfor som langfristede aktiver.

2.5.2   
  Forudbetalte omkostninger

Forudbetalte omkostninger

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Finansieringstekniske instrumenter | 3 820 | 1 794 |
| I alt | 3 820 | 1 794 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Finansieringstekniske instrumenter

3 820

1 794

I alt

3 820

1 794

Inden for rammerne af programmerne for samhørighed og udvikling af landdistrikterne for 2007-2013 kan der foretages udbetalinger fra EU's budget til medlemsstaterne for at bidrage til finansieringstekniske instrumenter (enten i form af lån, garantier eller equity-investeringer), som er oprettet og forvaltes på medlemsstatens ansvar. Basisretsakterne forpligter dog ikke medlemsstaterne til regelmæssigt at aflægge rapport til Kommissionen om anvendelsen af midlerne. Det er blevet konstateret, at selv om disse betalinger til og med 2010 oprindelig blev opført som udgifter i Kommissionens regnskabssystem, var det ikke alle midlerne, som var blevet brugt af instrumentet. Det er derfor mere hensigtsmæssigt at klassificere dem som aktiver på balancen (forudbetalte omkostninger).

Det er også blevet konstateret, at anvendelsen af disse beløb i betragtning af deres tilsigtede formål ikke kan fastslås blot ved at se på en grundlæggende informationskilde, såsom instrumentets kontoudtog, bl.a. fordi de beløb, der anvendes som garanti, stadig står på instrumentets bankkonti, og de lån, som tilbagebetales til instrumentet, kan bruges til nye lån. Da medlemsstaterne ikke behøver at aflægge specifik rapport om disse midler, og da det ikke ville være omkostningseffektivt, hvis Kommissionen skulle indsamle disse oplysninger selv, har det været nødvendigt at foretage skøn, for at regnskaberne kunne give et korrekt billede af anvendelsen af disse beløb i programmeringsperioden. Den mest pålidelige metode, som er til rådighed, og derfor den metode, som er blevet anvendt, er at opføre udgifterne i resultatopgørelsen på lineær basis over programmeringsperioden frem til 31. december 2015, som er den sidste dato, hvor disse omkostninger kan godkendes.

For at nå dette mål anmodede Kommissionen medlemsstaterne om den nødvendige information i begyndelsen af 2011 for at kunne udarbejde et skøn over og indregne de ubrugte beløb på balancen pr. 31. december 2010. Dette samlede beløb er opdelt på beløb, som medlemsstaterne forventer at bruge i 2011 (vist i bemærkning 2.9.2), og beløb, som vil blive brugt efter 2011 (vist i ovenstående tabel).

2.9.2

Da der er tale om en ændring i regnskabspolitikken, og da det drejer sig om væsentlige beløb, er balancen for 2009 i overensstemmelse med EU's regnskabsregler og internationalt anerkendt regnskabspraksis blevet tilpasset i disse regnskaber, så der fremlægges sammenlignelige tal, der viser situationen, som den ville have set ud, hvis den samme regnskabsmæssig behandling var blevet anvendt sidste år. Virkningen for 2008 blev anslået til kun at være 18 mio. EUR, og dette beløb blev derfor justeret i forhold til det akkumulerede underskud i 2009, og der blev ikke foretaget nogen tilpasning af åbningsbalancen for 2009. Indvirkningen af denne tilpasning på den oprindelige balance for 2009 fremgår af nedenstående tabel:

| | Oprindeligt fremlagt balance for 2009 | Ændring i regnskabs-politikken | Tilpasset balance for 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Langsigtet forfinansiering: |
| Forfinansiering | 39 750 | — | 39 750 |
| Forudbetalte omkostninger | — | 1 794 | 1 794 |
| | 39 750 | 1 794 | 41 544 |
| Kortsigtet forfinansiering: |
| Forfinansiering | 9 077 | — | 9 077 |
| Forudbetalte omkostninger | — | 359 | 359 |
| | 9 077 | 359 | 9 436 |
| Kortfristede tilgodehavender: |
| Periodeafgrænsningsposter | 3 912 | 295 | 4 207 |
| Aktiver i alt | 100 859 | 2 448 | 103 307 |
| Passiver i alt | (145 585) | — | (145 585) |
| Nettoaktiver | (44 726) | 2 448 | (42 278) |
| Akkumuleret resultat og reserver |
| Reserver | 3 323 | — | 3 323 |
| Akkumuleret underskud | (52 506) | 18 | (52 488) |
| Årets resultat | 4 457 | 2 430 | 6 887 |
| | (44 726) | 2 448 | (42 278) |

Oprindeligt fremlagt balance for 2009

Ændring i regnskabs-politikken

Tilpasset balance for 2009

Langsigtet forfinansiering:

Forfinansiering

39 750

—

39 750

Forudbetalte omkostninger

—

1 794

1 794

39 750

1 794

41 544

Kortsigtet forfinansiering:

Forfinansiering

9 077

—

9 077

Forudbetalte omkostninger

—

359

359

9 077

359

9 436

Kortfristede tilgodehavender:

Periodeafgrænsningsposter

3 912

295

4 207

Aktiver i alt

100 859

2 448

103 307

Passiver i alt

(145 585)

—

(145 585)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

(44 726)

(44 726)

2 448

2 448

(42 278)

(42 278)

Akkumuleret resultat og reserver

Akkumuleret resultat og reserver

Reserver

3 323

—

3 323

Akkumuleret underskud

(52 506)

18

(52 488)

Årets resultat

4 457

2 430

6 887

(44 726)

2 448

(42 278)

2.6   LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

LANGFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Medlemsstaterne | 14 | 26 |
| EKSF-personalelån | 9 | 10 |
| Garantier og sikkerhedsstillelser | 14 | 17 |
| Andet | 3 | 2 |
| I alt | 40 | 55 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Medlemsstaterne

14

26

EKSF-personalelån

9

10

Garantier og sikkerhedsstillelser

14

17

Andet

3

2

I alt

40

55

Udestående beløb fra medlemsstater henviser til beløb, som tidligere tiltrædelseslande skylder EKSF under afvikling. Ud af de samlede langfristede tilgodehavender vedrører 14 mio. EUR (2009: 26 mio. EUR) ikke-handelsmæssige transaktioner.

OMSÆTNINGSAKTIVER

OMSÆTNINGSAKTIVER

2.7   LAGERBEHOLDNINGER

LAGERBEHOLDNINGER

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Videnskabeligt materiale | 71 | 62 |
| Andet | 20 | 15 |
| I Alt | 91 | 77 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

31.12.2010

31.12.2009

Videnskabeligt materiale

71

62

Andet

20

15

I Alt

91

77

2.8   KORTSIGTEDE INVESTERINGER

KORTSIGTEDE INVESTERINGER

Kortsigtede AFS-aktiver

Kortsigtede AFS-aktiver

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| EKSF under afvikling | 1 283 | 1 483 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling | 419 | 244 |
| Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter | 111 | 61 |
| BUFI-investeringer | 515 | 0 |
| Andet | 3 | 3 |
| I alt | 2 331 | 1 791 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

EKSF under afvikling

1 283

1 483

Finansieringsfaciliteten for risikodeling

419

244

Lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter

111

61

BUFI-investeringer

515

0

Andet

3

3

I alt

2 331

1 791

Kortsigtede investeringer består af finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, og som anskaffes for deres afkast eller udbytte eller holdes i porteføljen med henblik på opbygning af en særlig struktur på aktivsiden eller for at udgøre en sekundær likviditetskilde, hvorfor de kan blive solgt i tilfælde af likviditetsbehov eller renteændringer.

Hvad angår beløbene under EKSF under afvikling, er alle investeringer, der besiddes med handel for øje, udtrykt i euro og noteret på et aktivt marked. Pr. 31. december 2010 beløb værdipapirer (udtrykt i dagsværdi) med endeligt forfald i løbet af 2011 sig til 294 mio. EUR (2009: 242 mio. EUR).

Selv om der har været anskaffelser inden for både finansieringsfaciliteten for risikodeling og lånegarantiinstrumentet for TEN-T-projekter (se også bemærkning 5.1.2), skyldes den store stigning i forhold til året før især, at foreløbigt inkasserede bøder er blevet investeret i en specielt oprettet fond, som forvaltes af GD ECFIN (BUFI). De foregående år blev disse beløb indsat på specifikke bankkonti – se bemærkning 2.11, begrænsede likvider.

5.1.2

2.11

2.9   KORTSIGTET FORFINANSIERING

KORTSIGTET FORFINANSIERING

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Forfinansiering (se bemærkning 2.9.1) | 9 123 | 9 077 |
| Forudbetalte omkostninger (se bemærkning 2.9.2) | 955 | 359 |
| Kortsigtet forfinansiering i alt | 10 078 | 9 436 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Forfinansiering (se bemærkning 2.9.1)

2.9.1

9 123

9 077

Forudbetalte omkostninger (se bemærkning 2.9.2)

2.9.2

955

359

Kortsigtet forfinansiering i alt

10 078

9 436

2.9.1   
  Forfinansiering

Forfinansiering

| (mio. EUR) |
| --- |
| Forvaltningstype | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Direkte central forvaltning | 3 038 | 2 924 |
| Indirekte central forvaltning | 2 368 | 1 990 |
| Decentral forvaltning | 536 | 700 |
| Delt forvaltning | 2 177 | 2 550 |
| Fælles forvaltning | 894 | 832 |
| Gennemført af andre institutioner og agenturer | 110 | 81 |
| I alt | 9 123 | 9 077 |

(mio. EUR)

Forvaltningstype

31.12.2010

31.12.2009

Direkte central forvaltning

3 038

2 924

Indirekte central forvaltning

2 368

1 990

Decentral forvaltning

536

700

Delt forvaltning

2 177

2 550

Fælles forvaltning

894

832

Gennemført af andre institutioner og agenturer

110

81

I alt

9 123

9 077

Faldet i den kortsigtede forfinansiering under delt forvaltning skyldes afviklingen af Solidaritetsfonden. Selv om der blev udbetalt forfinansiering i 2010 til en række nye projekter (programmer vedrørende perioden 2007-2013), blev de klassificeret under langfristede aktiver som forklaret i bemærkning 2.5. Stigningen i den kortsigtede forfinansiering under indirekte og direkte central forvaltning skyldes øgede aktiviteter, specielt inden for forskning og udvikling.

2.5

2.9.2   
  Forudbetalte omkostninger

Forudbetalte omkostninger

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Finansieringstekniske instrumenter | 955 | 359 |
| I alt | 955 | 359 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Finansieringstekniske instrumenter

955

359

I alt

955

359

Som forklaret i bemærkning 2.5.2 vedrører disse beløb betalinger, som er foretaget til medlemsstaterne inden for rammerne af programmerne for samhørighed og udvikling af landdistrikterne for 2007-2013 med henblik på at indføre eller bidrage til finansieringstekniske instrumenter, men som endnu ikke er blevet brugt af instrumentet ved årets udgang. Ovennævnte beløb forventes anvendt i løbet af 2011.

2.5.2

2.10   KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

KORTFRISTEDE TILGODEHAVENDER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Lån og tidsindskud | 2 170 | 216 |
| Løbende tilgodehavender | 6 786 | 4 519 |
| Diverse debitorer | 20 | 16 |
| Periodeafgrænsningsposter | 4 525 | 4 207 |
| I alt | 13 501 | 8 958 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Lån og tidsindskud

2 170

216

Løbende tilgodehavender

6 786

4 519

Diverse debitorer

20

16

Periodeafgrænsningsposter

4 525

4 207

I alt

13 501

8 958

De samlede kortfristede tilgodehavender omfatter et anslået beløb på 11 009 mio. EUR (2009: 8 415 mio. EUR) vedrørende ikke-handelsmæssige transaktioner.

2.10.1   
  Lån og tidsindskud

Lån og tidsindskud

Disse beløb vedrører primært betalingsbalancelån på 2 004 mio. EUR, der udløber mindre end 12 måneder efter balancedagen (se bemærkning 2.4). Denne post omfatter også tidsindskud på 166 mio. EUR, som hovedsagelig vedrører EKSF under afvikling.

2.4

2.10.2   
  Løbende tilgodehavender

Løbende tilgodehavender

| (mio. EUR) |
| --- |
| Regnskabsgruppe | Pr. 31.12.2010 | Pr. 31.12.2009 |
| Bruttobeløb | Nedskrivning | Nettoværdi | Bruttobeløb | Nedskrivning | Nettoværdi |
| Kunder | 207 | (79) | 128 | 277 | (76) | 201 |
| Bøder | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 |
| Medlemsstater | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 |
| Andre | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 |
| I alt | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 |

(mio. EUR)

Regnskabsgruppe

Pr. 31.12.2010

Pr. 31.12.2009

Bruttobeløb

Nedskrivning

Nettoværdi

Bruttobeløb

Nedskrivning

Nettoværdi

Kunder

207

(79)

128

277

(76)

201

Bøder

4 584

(406)

4 178

3 370

(133)

3 237

Medlemsstater

4 011

(1 625)

2 386

2 198

(1 191)

1 007

Andre

96

(2)

94

76

(2)

74

I alt

8 898

(2 112)

6 786

5 921

(1 402)

4 519

Kunder

Kunder

Der er tale om indtægtsordrer, der er bogført pr. 31. december 2010 som konstaterede fordringer til opkrævning, og som ikke allerede er opført under andre konti på balancens aktivside.

Bøder

Bøder

Der er tale om beløb til opkrævning vedrørende bøder udstedt af Kommissionen. Stigningen i nedskrivningen i forhold til året før skyldes først og fremmest, at en række bøder, som var vedtaget før den 31. december 2010, blev nedsat. Desuden tager nedskrivningen hensyn til, at en række nyligt udstede bøder ikke kunne dækkes af foreløbige betalinger eller bankgarantier som følge af den økonomiske og finansielle krise. Der var modtaget garantier på i alt 2 585 mio. EUR for de bøder, som endnu ikke var betalt pr. 31. december 2010 (2009: 2 952 mio. EUR) vedrørende disse tilgodehavender. Det skal bemærkes, at 1 771 mio. EUR af ovennævnte beløb forfaldt til betaling efter den 31. december 2010.

Fordringer på medlemsstaterne

Fordringer på medlemsstaterne

Fordringer vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Fordringer vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Denne post omfatter navnlig de beløb, som modtagerne af støtte fra EGFL skyldte pr. 31. december 2010, som anmeldt og attesteret af medlemsstaterne pr. 15. oktober 2010, minus de 20 % af beløbet, som medlemsstaterne kan tilbageholde til dækning af administrationsomkostninger. Der udarbejdes et skøn over de fordringer, som er opstået fra tidspunktet for anmeldelsen og frem til den 31. december 2010. Kommissionen foretager også et skøn over nedskrivningen af fordringer på støttemodtagere, som sandsynligvis ikke vil kunne inddrives. Det, at denne justering foretages, indebærer ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive disse beløb. Det skal også bemærkes, at nedskrivningsmetoden blev justeret i 2010, hvilket har en indvirkning på både indtægter og udgifter, således at virkningen på nettobeløbet bliver neutral – se bemærkning 3.2.3. Efter den nye metode opføres fordringer til nominel værdi, og nedskrivningen er baseret på en statistisk analyse (inddrivelsesprocent).

3.2.3

Fordringer vedrørende egne indtægter

Fordringer vedrørende egne indtægter

Det skal bemærkes, at medlemsstaterne har ret til at tilbageholde 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostningerne. Ovennævnte tal er nettobeløb, hvor de 25 % er fratrukket. På grundlag af medlemsstaternes overslag er fordringerne på medlemsstaterne nedskrevet med 811 mio. EUR. Dette indebærer dog ikke, at Kommissionen giver afkald på i fremtiden at inddrive de beløb, der er dækket af denne værdijustering.

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstater omfatter 30 mio. EUR i inddrevne udgifter og forskud fra EGFL på 199 mio. EUR sammenlignet med henholdsvis 72 mio. EUR og 8 mio. EUR i 2009.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Fordringer vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne |
| EGFL | 1 130 | 627 |
| TRDI | 19 | — |
| Sapard | 146 | — |
| Nedskrivning | (814) | (350) |
| I alt | 481 | 277 |
| Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne | 46 | 38 |
| Egne indtægter |
| Opført i A-regnskabet | 81 | 89 |
| Opført i det særskilte regnskab | 1 285 | 1 260 |
| Nedskrivning | (811) | (841) |
| Andet | 391 | 25 |
| I alt | 946 | 533 |
| Andre fordringer på medlemsstaterne | 913 | 159 |
| I alt | 2 386 | 1 007 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Fordringer vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

Fordringer vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne

EGFL

1 130

627

TRDI

19

—

Sapard

146

—

Nedskrivning

(814)

(350)

I alt

481

277

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

Erlagt moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne

46

46

38

38

Egne indtægter

Egne indtægter

Opført i A-regnskabet

81

89

Opført i det særskilte regnskab

1 285

1 260

Nedskrivning

(811)

(841)

Andet

391

25

I alt

946

533

Andre fordringer på medlemsstaterne

Andre fordringer på medlemsstaterne

913

913

159

159

I alt

2 386

1 007

2.10.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (tilpasset) |
| Periodiserede indtægter | 3 445 | 3 655 |
| Udskudte omkostninger | 1 061 | 525 |
| Andet | 19 | 27 |
| I alt | 4 525 | 4 207 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

(tilpasset)

Periodiserede indtægter

3 445

3 655

Udskudte omkostninger

1 061

525

Andet

19

27

I alt

4 525

4 207

Det største beløb under denne post er periodiserede indtægter:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Egne indtægter | 2 657 | 2 209 |
| Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec. | 72 | 940 |
| EGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser | 520 | 0 |
| Samhørighedsfonden, Fonden for Regionaludvikling og Fonden for Udvikling af Landdistrikterne: finansielle korrektioner | 43 | 404 |
| Andre periodiserede indtægter | 153 | 102 |
| Periodiserede indtægter i alt | 3 445 | 3 655 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Egne indtægter

2 657

2 209

Formålsbestemte landbrugsindtægter nov. og dec.

72

940

EGFL: ikke gennemførte overensstemmelsesafgørelser

520

0

Samhørighedsfonden, Fonden for Regionaludvikling og Fonden for Udvikling af Landdistrikterne: finansielle korrektioner

43

404

Andre periodiserede indtægter

153

102

Periodiserede indtægter i alt

3 445

3 655

Andre periodiserede indtægter er primært morarenter, påløbne bankrenter og påløbne renter af forfinansiering.

De største beløb, som er opført som udskudte omkostninger, vedrører midler, som medlemsstaterne har overført til finansieringstekniske instrumenter, og som endnu skulle angives til eller godtgøres af Kommissionen ved årets udgang. Pr. 31. december 2010 var der tale om et beløb på 858 mio. EUR (2009: 295 mio. EUR). Det skal bemærkes, at beløbet for 2009 er tilpasset – se nærmere oplysninger i bemærkning 2.5.2. Udskudte omkostninger omfatter også en række beløb på i alt 182 mio. EUR, hvoraf de største er fremskyndte betalinger på 50 mio. EUR, som er betalt i henhold til bilaterale fiskeriaftaler med tredjelande, 41 mio. EUR til Europaskolen og 44 mio. EUR til kontorleje.

2.5.2

2.11   KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER

KASSEBEHOLDNING OG TILSVARENDE LIKVIDE MIDLER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Frie likvider: |
| Konti i statskasser og centralbanker | 10 123 | 10 958 |
| Anfordringskonti | 1 150 | 1 967 |
| Forskudskonti | 39 | 42 |
| Overførsler (pengetransport) | 1 | 9 |
| Kortfristede indlån og andre likvide midler | 1 670 | 1 486 |
| I alt | 12 983 | 14 462 |
| Begrænsede likvider | 9 080 | 8 910 |
| I alt | 22 063 | 23 372 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Frie likvider:

Frie likvider:

Konti i statskasser og centralbanker

10 123

10 958

Anfordringskonti

1 150

1 967

Forskudskonti

39

42

Overførsler (pengetransport)

1

9

Kortfristede indlån og andre likvide midler

1 670

1 486

I alt

12 983

14 462

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

9 080

9 080

8 910

8 910

I alt

22 063

23 372

2.11.1   
  Frie likvider

Frie likvider

Frie likvider omfatter alle de midler, som EU har stående på konti i de enkelte medlemsstater og EFTA-lande (statskassen eller centralbanken), på anfordringskonti, på forskudskonti, som kortfristede bankindlån og i bikasser.

Beløb, der er opført under kortfristede indlån vedrører hovedsagelig midler, der forvaltes af tilsynsførende på EU's vegne med henblik på at gennemføre særlige programmer, som finansieres over EU-budgettet. Ved årets udgang var der indgået forpligtelser over for tredjemand for 131 mio. EUR, som de pågældende endnu ikke havde udnyttet.

2.11.2   
  Begrænsede likvider

Begrænsede likvider

Begrænsede likvider omfatter beløb modtaget i forbindelse med bøder pålagt af Kommissionen i sager, der endnu ikke er afsluttet. De står på særskilte indlånskonti, der ikke anvendes til andre aktiviteter.

LANGFRISTET GÆLD

LANGFRISTET GÆLD

2.12   YDELSER TIL MEDARBEJDERE

YDELSER TIL MEDARBEJDERE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Pensioner – personale | 32 801 | 33 316 |
| Pensioner – andre | 840 | 663 |
| Den fælles sygeforsikringsordning | 3 531 | 3 263 |
| I alt | 37 172 | 37 242 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Pensioner – personale

32 801

33 316

Pensioner – andre

840

663

Den fælles sygeforsikringsordning

3 531

3 263

I alt

37 172

37 242

2.12.1   
  Pensioner – personale

Pensioner – personale

I henhold til personalevedtægtens artikel 83 sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen for EU-tjenestemænd, over EU's budget. Ordningen er ikke finansieret, men medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den fordelingsnøgle, der er fastsat for finansieringen af disse udgifter. Desuden bidrager tjenestemændene med en tredjedel til langtidsfinansieringen af denne ordning via et obligatorisk bidrag.

Forpligtelserne i forbindelse med pensionsordningen blev vurderet på grundlag af antallet af medarbejdere og pensionerede medarbejdere pr. 31. december 2010 og i overensstemmelse med de regler i tjenestemandsvedtægten, som var gældende på det tidspunkt. Vurderingen blev foretaget i overensstemmelse med IPSAS 25 (og dermed også EU's regnskabsregel nr. 12). Den metode, som bruges til at beregne forpligtelsernes størrelse, kaldes projected unit credit-metoden. De vigtigste aktuarmæssige antagelser, der var til rådighed på vurderingsdatoen, og som blev anvendt til vurderingen, var følgende:

| Aktuarmæssige antagelser | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Nominel diskonteringssats | 4,6 % | 4,5 % |
| Forventet inflationsrate | 2,1 % | 2,5 % |
| Reel diskonteringssats | 2,4 % | 2,0 % |
| Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Generel lønvækst/pensionsrevaluering | 0 % | 0 % |
| ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008 | Ja | Ja |

Aktuarmæssige antagelser

31.12.2010

31.12.2009

Nominel diskonteringssats

4,6 %

4,5 %

Forventet inflationsrate

2,1 %

2,5 %

Reel diskonteringssats

2,4 %

2,0 %

Sandsynlighed for ægteskab: mand/kvinde

84 %/38 %

84 %/38 %

Generel lønvækst/pensionsrevaluering

0 %

0 %

ICSLT-dødelighedstabellen (international dødelighedstabel for tjenestemænd) for 2008

Ja

Ja

Forpligtelserne omfatter følgende personers tidligere fastlagte rettigheder:

| 1. | tjenestegørende personale pr. 31.12.2010 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af ordningen |
| --- | --- |

1.

tjenestegørende personale pr. 31.12.2010 i alle de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af ordningen

| 2. | personale med opsat pension, dvs. personer, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt deres pensionsrettigheder i pensionsordningen (og har gjort tjeneste i mindst 10 år) |
| --- | --- |

2.

personale med opsat pension, dvs. personer, som midlertidigt eller endeligt har forladt institutionerne, men har bibeholdt deres pensionsrettigheder i pensionsordningen (og har gjort tjeneste i mindst 10 år)

| 3. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension |
| --- | --- |

3.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager alderspension

| 4. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension |
| --- | --- |

4.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invalidepension

| 5. | tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse |
| --- | --- |

5.

tidligere tjenestemænd og øvrige tidligere ansatte, som modtager invaliditetsydelse

| 6. | modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer). |
| --- | --- |

6.

modtagere af efterladtepension (enker eller enkemænd, forældreløse børn, forsørgelsesberettigede personer).

Især skal følgende bemærkes (se også oplysningerne om de største bevægelser i tabellen nedenfor):

| — | De aktuarmæssige bruttoforpligtelser blev værdiansat til 36 639 mio. EUR pr. 31. december 2010 (2009: 37 215 mio. EUR). Hertil kommer virkningen af justeringskoefficienten på 1 063 mio. EUR (2009: 1 079 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres EU's indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2010 er således vurderet til 32 801 mio. EUR. |
| --- | --- |

—

De aktuarmæssige bruttoforpligtelser blev værdiansat til 36 639 mio. EUR pr. 31. december 2010 (2009: 37 215 mio. EUR). Hertil kommer virkningen af justeringskoefficienten på 1 063 mio. EUR (2009: 1 079 mio. EUR). Den skat, der betales af modtagerne, fratrækkes de samlede bruttoforpligtelser, således at man når frem til nettoforpligtelserne, som er medtaget i balancen (eftersom skatten fratrækkes pensionsudbetalingerne og krediteres EU's indtægter i udbetalingsåret). Denne nettoforpligtelse (bruttoforpligtelse minus skat) pr. 31. december 2010 er således vurderet til 32 801 mio. EUR.

| — | Antallet af medlemmer af pensionsordningen steg med 1 578 personer. |
| --- | --- |

—

Antallet af medlemmer af pensionsordningen steg med 1 578 personer.

2.12.2   
  Pensioner – andre

Pensioner – andre

Der er tale om pensionsforpligtelser over for nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen, Domstolen (og Førsteinstansretten), Revisionsretten, Rådets generalsekretærer, Ombudsmanden, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Retten for EU-personalesager. Forpligtelser vedrørende pensioner til medlemmerne af Europa-Parlamentet er også medtaget under denne post.

2.12.3   
  Den fælles sygeforsikringsordning

Den fælles sygeforsikringsordning

Der er også foretaget en vurdering af de forpligtelser, som EU vil have med hensyn til bidrag til den fælles sygeforsikringsordning, for så vidt angår pensionerede medarbejdere. Bruttoforpligtelserne er vurderet til 3 791 mio. EUR; fra bruttoforpligtelserne trækkes pensionsaktiverne på 260 mio. EUR for at nå frem til nettobeløbet. Diskonteringssatsen og den generelle lønvækst, der anvendes i beregningen, er de samme som i forbindelse med pensionsvurderingen.

Bevægelser i bruttoforpligtelserne vedrørende ydelser til medarbejdere

Bevægelser i bruttoforpligtelserne vedrørende ydelser til medarbejdere

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Pensionsforpligtelser | Sygeforsikring |
| Bruttoforpligtelser pr. 31. december 2009 | 37 215 | 3 535 |
| Tjenesteomkostninger/normalomkostninger | 1 331 | 188 |
| Renteomkostninger | 1 709 | 169 |
| Udbetalte ydelser | (1 131) | (95) |
| Aktuarmæssige gevinster | (2 566) | (6) |
| Ændringer pga. nytilkomne | 81 | — |
| Bruttoforpligtelser pr. 31. december 2010 | 36 639 | 3 791 |

(mio. EUR)

Pensionsforpligtelser

Sygeforsikring

Bruttoforpligtelser pr. 31. december 2009

37 215

3 535

Tjenesteomkostninger/normalomkostninger

1 331

188

Renteomkostninger

1 709

169

Udbetalte ydelser

(1 131)

(95)

Aktuarmæssige gevinster

(2 566)

(6)

Ændringer pga. nytilkomne

81

—

Bruttoforpligtelser pr. 31. december 2010

Bruttoforpligtelser pr. 31. december 2010

36 639

36 639

3 791

3 791

2.13   LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

LANGFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2009 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb | Anvendte beløb | Overførsel til kortfristet | Ændring i skøn | Beløb pr. 31.12.2010 |
| Retssager | 413 | 30 | (136) | (1) | 0 | 0 | 306 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 908 | 0 | 0 | (3) | (21) | 21 | 905 |
| Finansielle hensættelser | 76 | 38 | 0 | 0 | (30) | 2 | 86 |
| Andet | 72 | 18 | (9) | (55) | (6) | 0 | 20 |
| I alt | 1 469 | 86 | (145) | (59) | (57) | 23 | 1 317 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2009

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb

Anvendte beløb

Overførsel til kortfristet

Ændring i skøn

Beløb pr. 31.12.2010

Retssager

413

30

(136)

(1)

0

0

306

Nedlukning af atomkraftværker

908

0

0

(3)

(21)

21

905

Finansielle hensættelser

76

38

0

0

(30)

2

86

Andet

72

18

(9)

(55)

(6)

0

20

I alt

1 469

86

(145)

(59)

(57)

23

1 317

Retssager

Retssager

Denne post omfatter beløb, der sandsynligvis skal betales efter 2011 i forbindelse med en række verserende retssager. Den største del (300 mio. EUR) vedrører verserende retssager pr. 31. december 2010 i forbindelse med de finansielle korrektioner vedrørende under EGFL og andre retssager vedrørende landbrugsudgifter.

Nedlukning af atomkraftværker

Nedlukning af atomkraftværker

I 2008 foretog et konsortium af uafhængige eksperter en opdatering af deres undersøgelse fra 2003 om de anslåede omkostninger ved Det Fælles Forskningscenters program for nedlukning af nukleare anlæg og affaldshåndtering. Deres reviderede skøn på 1 222 mio. EUR (tidligere 1 145 mio. EUR) tages som udgangspunkt for den hensættelse, der skal opføres i regnskabet. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler indeksreguleres dette skøn, hvorefter det diskonteres til sin nettonutidsværdi (ved hjælp af nulkuponswapkurven i euro). Pr. 31. december 2010 var der således tale om en samlet hensættelse på 926 mio. EUR fordelt på beløb, der forventes at skulle betales i 2011 (21 mio. EUR) og senere (905 mio. EUR). I betragtning af dette programs forventede varighed (ca. 20 år) skal det påpeges, at dette skøn er præget af en vis usikkerhed, og de endelige omkostninger kan vise sig at adskille sig fra de beløb, som nu er anført.

Finansielle hensættelser

Finansielle hensættelser

Der er tale om hensættelser, som vedrører de anslåede tab i forbindelse med de garantier, som er stillet i henhold til SMV-garantifaciliteten fra 1998, SMV-garantifaciliteten fra 2001 og SMV-garantifaciliteten fra 2007 under CIP, hvor Den Europæiske Investeringsfond (EIF) har beføjelse til at udstede garantier i eget navn, men på Kommissionens vegne og risiko. Den finansielle risiko ved udnyttede og uudnyttede garantier er imidlertid begrænset. Langfristede finansielle hensættelser diskonteres til deres nettonutidsværdi (ved hjælp af den årlige swap-rentesats i euro).

Andre hensættelser

Andre hensættelser

Det største beløb her vedrører de anslåede bidrag fra EU til forskellige medlemsstater i forbindelse med Veterinærnødfonden til dækning af omkostningerne ved udbrud af visse dyresygdomme, i alt 12 mio. EUR (2009: 60 mio. EUR) fordelt på beløb, der forventes at skulle betales i 2011 (10 mio. EUR) og senere (2 mio. EUR).

2.14   LANGFRISTET GÆLD

LANGFRISTET GÆLD

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Makrofinansiel bistand (MFA) | Euratom-lån | Betalingsbalancelån | EKSF under afvikling | I alt |
| I alt pr. 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 225 | 10 599 |
| Nye lånoptagelser | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Tilbagebetalinger | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Kursudsving | — | 2 | — | 6 | 8 |
| Ændringer i regnskabsmæssig værdi | — | — | 93 | — | 93 |
| I alt pr. 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 231 | 13 449 |
| Forfaldent beløb < 1 år | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Forfaldent beløb > 1 år | 503 | 469 | 10 242 | 231 | 11 445 |

(mio. EUR)

Makrofinansiel bistand (MFA)

Euratom-lån

Betalingsbalancelån

EKSF under afvikling

I alt

I alt pr. 31.12.2009

587

484

9 303

225

10 599

Nye lånoptagelser

—

—

2 850

—

2 850

Tilbagebetalinger

(84)

(17)

—

—

(101)

Kursudsving

—

2

—

6

8

Ændringer i regnskabsmæssig værdi

—

—

93

—

93

I alt pr. 31.12.2010

503

469

12 246

231

13 449

Forfaldent beløb < 1 år

Forfaldent beløb < 1 år

—

—

2 004

—

2 004

Forfaldent beløb > 1 år

Forfaldent beløb > 1 år

503

503

469

469

10 242

10 242

231

231

11 445

11 445

Denne post omfatter lån, som EU skal tilbagebetale, og som forfalder om over et år. Lånoptagelser omfatter gældsbeviser på i alt 13 211 mio. EUR (2009: 10 324 mio. EUR). Ændringerne i den regnskabsmæssige værdi svarer til ændringer i påløbne renter.

De effektive renter var fordelt i følgende intervaller:

| Lånoptagelser | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansiel bistand (MFA) | 0,99 %-4,54 % | 0,9625 %-4,54 % |
| Euratom-lån | 0,987 %-5,6775 % | 0,9031 %-5,6775 % |
| Betalingsbalancelån | 2,375 %-3,625 % | 3,125 %-3,625 % |
| EKSF under afvikling | 0,556 %-9,2714 % | 0,346 %-9,2714 % |

Lånoptagelser

31.12.2010

31.12.2009

Makrofinansiel bistand (MFA)

0,99 %-4,54 %

0,9625 %-4,54 %

Euratom-lån

0,987 %-5,6775 %

0,9031 %-5,6775 %

Betalingsbalancelån

2,375 %-3,625 %

3,125 %-3,625 %

EKSF under afvikling

0,556 %-9,2714 %

0,346 %-9,2714 %

2.15   ANDEN LANGFRISTET GÆLD

ANDEN LANGFRISTET GÆLD

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Finansiel leasinggæld | 1 672 | 1 736 |
| Bygninger betalt i trancher | 382 | 395 |
| Andet | 50 | 47 |
| I alt | 2 104 | 2 178 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Finansiel leasinggæld

1 672

1 736

Bygninger betalt i trancher

382

395

Andet

50

47

I alt

2 104

2 178

Denne post omfatter primært leasinggæld, der forfalder om over et år (se bemærkning 2.2 ovenfor) og beløb vedrørende visse bygninger, Kommissionen har købt, hvor købsprisen betales i trancher. Der er ikke tale om en leasingkontrakt, eftersom ejendomsretten omgående overgik til Kommissionen.

2.2

KORTFRISTET GÆLD

KORTFRISTET GÆLD

2.16   KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

KORTFRISTEDE HENSÆTTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb pr. 31.12.2009 | Ekstra hensættelser | Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb | Anvendte beløb | Overførsel fra langfristet | Ændring i skøn | Beløb pr. 31.12.2010 |
| Retssager | 30 | 7 | (7) | (1) | 0 | 0 | 29 |
| Nedlukning af atomkraftværker | 22 | 0 | 0 | (22) | 21 | 0 | 21 |
| Finansielle hensættelser | 128 | 21 | (3) | (38) | 30 | 2 | 140 |
| Andet | 33 | 10 | (5) | (20) | 6 | 0 | 24 |
| I alt | 213 | 38 | (15) | (81) | 57 | 2 | 214 |

(mio. EUR)

Beløb pr. 31.12.2009

Ekstra hensættelser

Tilbagebetalte ikke-anvendte beløb

Anvendte beløb

Overførsel fra langfristet

Ændring i skøn

Beløb pr. 31.12.2010

Retssager

30

7

(7)

(1)

0

0

29

Nedlukning af atomkraftværker

22

0

0

(22)

21

0

21

Finansielle hensættelser

128

21

(3)

(38)

30

2

140

Andet

33

10

(5)

(20)

6

0

24

I alt

213

38

(15)

(81)

57

2

214

Denne post omfatter den del af hensættelserne, der forfalder til betaling om mindre end ét år.

2.17   KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

KORTFRISTEDE FINANSIELLE FORPLIGTELSER

Denne post omfatter betalingsbalancelån på 2 004 mio. EUR (se bemærkning 2.14), der forfalder til betaling i løbet af 12 måneder efter balancedagen (2009: 40 mio. EUR vedrørende mikrofinansiel bistand).

2 004 mio. EUR

2.14

2.18   DIVERSE KREDITORER

DIVERSE KREDITORER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Nuværende andel af langfristet gæld | 78 | 71 |
| Kortfristet gæld | 17 615 | 15 260 |
| Diverse kreditorer | 97 | 133 |
| Periodeafgrænsningsposter | 66 739 | 78 420 |
| I alt | 84 529 | 93 884 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Nuværende andel af langfristet gæld

78

71

Kortfristet gæld

17 615

15 260

Diverse kreditorer

97

133

Periodeafgrænsningsposter

66 739

78 420

I alt

84 529

93 884

2.18.1   
  Nuværende andel af langfristet gæld

Nuværende andel af langfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Leasinggæld | 65 | 59 |
| Andet | 13 | 12 |
| I alt | 78 | 71 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Leasinggæld

65

59

Andet

13

12

I alt

78

71

2.18.2   
  Kortfristet gæld

Kortfristet gæld

| (mio. EUR) |
| --- |
| Type | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Medlemsstater | 17 035 | 14 903 |
| Leverandører og andre | 1 292 | 944 |
| Anslåede ikke-støtteberettigede beløb | (712) | (587) |
| I alt | 17 615 | 15 260 |

(mio. EUR)

Type

31.12.2010

31.12.2009

Medlemsstater

17 035

14 903

Leverandører og andre

1 292

944

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb

(712)

(587)

I alt

17 615

15 260

Kortfristet gæld omfatter udgiftsopgørelser modtaget af EU inden for rammerne for støtteaktiviteter. De krediteres med det beløb, der anmodes om, så snart anmodningen er modtaget. Hvis modparten er en medlemsstat, bliver de kategoriseret som sådan. Samme procedure gælder for fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøbsaktiviteter. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter disse cut-off-posteringer registreres de anslåede støtteberettigede beløb derfor som skyldige omkostninger (se bemærkning 2.18.3 nedenfor), mens den ikke støtteberettigede del bliver stående åben på regnskabet for »anslåede ikke-støtteberettigede beløb«. For ikke at overvurdere aktiver og passiver blev det besluttet at opføre nettobeløbet under kortfristet gæld.

2.18.3

Medlemsstater

Medlemsstater

De største beløb her vedrører 16 924 mio. EUR (2009: 11 160 mio. EUR) i ubetalte godtgørelseskrav vedrørende strukturfondsaktiviteter.

Leverandører og andre

Leverandører og andre

Dette udgiftsområde omfatter skyldige beløb vedrørende støtte- og indkøbsaktiviteter samt gældsbeløb til offentlige organer og ikke-konsoliderede enheder (f.eks. EUF).

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb

Anslåede ikke-støtteberettigede beløb

De skyldige beløb er reduceret med 712 mio. EUR, svarende til den del af de modtagne, men endnu ikke kontrollerede anmodninger om godtgørelse, som blev vurderet som ikke-støtteberettiget. De største beløb vedrører generaldirektoraterne for strukturforanstaltningerne.

2.18.3   
  Periodeafgrænsningsposter

Periodeafgrænsningsposter

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Skyldige omkostninger | 66 326 | 76 435 |
| Periodiserede indtægter | 407 | 1 976 |
| Andet | 6 | 9 |
| I alt | 66 739 | 78 420 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Skyldige omkostninger

66 326

76 435

Periodiserede indtægter

407

1 976

Andet

6

9

I alt

66 739

78 420

De skyldige omkostninger fordeler sig således:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Skyldige omkostninger - EGFL: |
| Udgifter 16.10.2010 til 31.12.2010 | 33 015 | 32 087 |
| Direkte støtte | 10 703 | 12 195 |
| Omstrukturering af sukkersektoren | 400 | 735 |
| Andet | (303) | (55) |
| EGFL i alt: | 43 815 | 44 962 |
| Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger: |
| ELFUL og EUGFL, Garantisektionen | 10 792 | 9 076 |
| EFF | 116 | 347 |
| EFRU og nyskabende aktioner | 3 337 | 11 777 |
| Samhørighedsfonden | 1 557 | 980 |
| ISPA | 74 | 3 |
| ESF | 2 182 | 5 411 |
| Strukturforanstaltninger i alt: | 18 058 | 27 594 |
| Andre skyldige omkostninger: |
| F&U | 1 267 | 1 687 |
| Andet | 3 186 | 2 192 |
| Andet i alt: | 4 453 | 3 879 |
| Skyldige omkostninger i alt | 66 326 | 76 435 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Skyldige omkostninger - EGFL:

Skyldige omkostninger - EGFL:

Udgifter 16.10.2010 til 31.12.2010

33 015

32 087

Direkte støtte

10 703

12 195

Omstrukturering af sukkersektoren

400

735

Andet

(303)

(55)

EGFL i alt:

43 815

44 962

Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger:

Skyldige omkostninger – strukturforanstaltninger:

ELFUL og EUGFL, Garantisektionen

10 792

9 076

EFF

116

347

EFRU og nyskabende aktioner

3 337

11 777

Samhørighedsfonden

1 557

980

ISPA

74

3

ESF

2 182

5 411

Strukturforanstaltninger i alt:

18 058

27 594

Andre skyldige omkostninger:

Andre skyldige omkostninger:

F&U

F&U

1 267

1 687

Andet

Andet

3 186

2 192

Andet i alt:

4 453

3 879

Skyldige omkostninger i alt

66 326

76 435

Generelt er udgifterne til strukturforanstaltninger faldende, fordi programmerne for 2000-2006 nu er i afslutningsfasen.

De store periodiserede indtægter pr. 31. december 2009 skyldtes to medlemsstaters forhåndsbetaling af bidrag til egne indtægter for 2010.

NETTOAKTIVER OG RESERVER

NETTOAKTIVER OG RESERVER

2.19   RESERVER

RESERVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Dagsværdireserve | (61) | 69 |
| Andre reserver: |
| Garantifonden | 1 746 | 1 472 |
| Opskrivningshenlæggelse | 57 | 57 |
| Låntagnings- og långivningsaktiviteter | 1 525 | 1 511 |
| Andet | 217 | 214 |
| I alt | 3 545 | 3 254 |
| I alt | 3 484 | 3 323 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Dagsværdireserve

(61)

(61)

69

69

Andre reserver:

Garantifonden

1 746

1 472

Opskrivningshenlæggelse

57

57

Låntagnings- og långivningsaktiviteter

1 525

1 511

Andet

217

214

I alt

3 545

3 254

I alt

3 484

3 323

2.19.1   
  Dagsværdireserve

Dagsværdireserve

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes dagsværdireserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi. I 2010 er et beløb på 48 mio. EUR fjernet fra dagsværdireserven og indregnet i resultatopgørelsen under AFS-aktiver.

2.19.2   
  Andre reserver

Andre reserver

Garantifonden

Garantifonden

Se også bemærkning 2.3.3 om driften af Garantifonden. Reserven afspejler det målbeløb på 9 % af de udestående beløb, der er garanteret af Garantifonden, og som kræves opført som aktiver.

2.3.3

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelse

Opskrivningshenlæggelsen omfatter opskrivninger af materielle anlægsaktiver. Saldoen ved årets udgang på 57 mio. EUR vedrører en opskrivning af Kommissionens grunde og bygninger, som allerede var foretaget inden overgangen til de nye regnskabsregler.

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Låntagnings- og långivningsaktivitetsreserven

Dette beløb vedrører reserverne for EKSF under afvikling for aktiver i Kul- og Stålforskningsfonden. Denne reserve blev oprettet i forbindelse med afviklingen af EKSF.

2.20   BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

BELØB, DER SKAL INDKRÆVES FRA MEDLEMSSTATERNE

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009 (tilpasset) | 45 601 |
| Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2009 til medlemsstaterne | 2 254 |
| Bevægelser i Garantifondens reserve | 273 |
| Andre reservebevægelser | 21 |
| EKSF under afvikling: overførsel af resultatet for 2009 til reserven | 14 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (17 232) |
| Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2010 | 30 931 |
| Fordelt mellem: |
| Ydelser til medarbejdere | 37 172 |
| Andre beløb | (6 241) |

(mio. EUR)

Beløb

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2009 (tilpasset)

45 601

45 601

Tilbagebetaling af budgetoverskud for 2009 til medlemsstaterne

2 254

Bevægelser i Garantifondens reserve

273

Andre reservebevægelser

21

EKSF under afvikling: overførsel af resultatet for 2009 til reserven

14

Regnskabsårets økonomiske resultat

(17 232)

Samlet beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne pr. 31. december 2010

30 931

Fordelt mellem:

Fordelt mellem:

Ydelser til medarbejdere

37 172

Andre beløb

(6 241)

Dette beløb, som ikke er opført som en fordring på medlemsstaterne, svarer til summen af det akkumulerede underskud fra de tidligere år (48 163 mio. EUR) og det økonomiske overskud for 2010 (17 232 mio. EUR). Formålet med de »beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne«, er at afspejle den faktiske situation for en årlig budgetproces, som finansierer flerårige foranstaltninger. Reserverne (3 484 mio. EUR), som skal bruges i overensstemmelse med deres egne specifikke forskrifter og regler, tages bevidst ikke i betragtning her.

Kort sagt dækker dette beløb den del af de udgifter, som EU allerede havde afholdt frem til 31. december 2010, som skal finansieres over de fremtidige budgetter. Et stort antal udgifter er indregnet i henhold til periodiseringsprincippet i år N, selv om de måske først reelt bliver betalt i år N + 1 og finansieret ved hjælp af budgettet for år N + 1. Denne postering under passiverne resulterer sammen med det forhold, at de tilsvarende beløb først finansieres over de fremtidige budgetter, i en passivside, der langt overstiger aktivsiden ved årets udgang. De største beløb, som skal fremhæves, er EGFL's aktiviteter. Det beløb, der skulle betales til medlemsstaterne i perioden 16. oktober til 31. december 2010, var på 33 mia. EUR. Hovedparten af de beløb, der skal indkaldes, betales rent faktisk af medlemsstaterne inden for 12 måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår som led i budgettet for det følgende år.

Det er stort set kun Kommissionens forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere, der betales over et længere tidsrum, idet det skal bemærkes, at finansieringen af pensionsbetalingerne over det årlige budget garanteres af medlemsstaterne. Der gives til orientering et skøn over fordelingen af de fremtidige forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb |
| Kortfristet: beløb, der skal betales i 2011 | 1 278 |
| Langfristet: beløb, der skal betales efter 2011 | 35 894 |
| Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2010 | 37 172 |

(mio. EUR)

Beløb

Kortfristet: beløb, der skal betales i 2011

1 278

Langfristet: beløb, der skal betales efter 2011

35 894

Samlede forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere pr. 31.12.2010

37 172

Det beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne, er faldet med 14,7 mia. EUR i forhold til året før. Dette fald skyldes især: 1) et fald på 9,4 mia. EUR i diverse kreditorer (se bemærkning 2.18), 2) en stigning på 2 mia. EUR i de kortfristede finansielle forpligtelser (se bemærkning 2.17), 3) en stigning på 2,6 mia. EUR i den langsigtede forfinansiering og 4) en stigning på 4,6 mia. EUR i de kortfristede tilgodehavender (bemærkning 2.10).

2.18

2.17

2.10

Det skal også bemærkes, at ovenstående ikke har nogen indflydelse på resultatet af budgetgennemførelsen. Budgettets indtægtsside skal altid være lig med budgettets udgiftsside, idet overskydende indtægter som nævnt ovenfor sendes tilbage til medlemsstaterne.

3.   BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

3.1   EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

EGNE INDTÆGTER OG INDTÆGTER FRA BIDRAG

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2010 | 2009 |
| Egne indtægter: | 3.1.1 | | |
| BNI-indtægter | | 91 178 | 81 978 |
| Momsindtægter | | 12 517 | 12 795 |
| Traditionelle egne indtægter: |
| Told | | 16 065 | 14 002 |
| Sukkerafgifter | | 150 | 130 |
| Traditionelle egne indtægter i alt | | 16 215 | 14 132 |
| Budgetjusteringer | 3.1.2 | 2 135 | 1 399 |
| Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande) | | 283 | 233 |
| I alt | | 122 328 | 110 537 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2010

2009

Egne indtægter:

3.1.1

3.1.1

BNI-indtægter

91 178

81 978

Momsindtægter

12 517

12 795

Traditionelle egne indtægter:

Told

16 065

16 065

14 002

14 002

Sukkerafgifter

150

130

Traditionelle egne indtægter i alt

16 215

14 132

Budgetjusteringer

3.1.2

3.1.2

2 135

1 399

Bidrag fra tredjelande (herunder EFTA-lande)

283

233

I alt

122 328

110 537

De egne indtægter er den vigtigste bestanddel i EU's driftsindtægter. Størstedelen af udgifterne finansieres således med egne indtægter, idet andre indtægter kun udgør en lille del af den samlede finansiering.

3.1.1   
  Egne indtægter

Egne indtægter

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsbaserede indtægter og BNI-baserede indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. En mekanisme til korrektion af budgetuligevægte (UK-rabatten) og en bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige indgår også som en del af ordningen for egne indtægter. Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsomkostninger, og ovenstående beløb er angivet netto, dvs. efter dette fradrag.

I forhold til 2009 er der sket en stigning i de BNI-baserede indtægter på 9,2 mia. EUR, hvilket afspejler behovet for at finansiere højere betalingsbevillinger i 2010. Tolden steg med 2 mia. EUR, især på grund af en stigning i importen.

3.1.2   
  Budgetjusteringer

Budgetjusteringer

Budgetjusteringerne inkluderer budgetoverskuddet fra 2009 (2 254 mio. EUR), som indirekte tilbagebetales til medlemsstaterne gennem fradrag i deres bidrag til EU's egne indtægter det følgende år – det er således en indtægt i 2010. I henhold til Rådets afgørelse 2007/436 drager Det Forenede Kongerige desuden fordel af en korrektion for budgetuligevægte. Da dette beløb finansieres af de andre medlemsstater, burde det ikke få indvirkning på det budgetmæssige eller økonomiske resultat. Dog blev der opført et beløb på 112 mio. EUR under denne post, nemlig forskellene mellem de eurokurser, der anvendes til budgetmæssige formål (se artikel 10, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000), og gældende kurser på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

3.2   ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2010 | 2009 |
| Bøder | 3.2.1 | 3 077 | 2 648 |
| Landbrugsafgifter | 3.2.2 | 25 | 705 |
| Inddrevne udgifter: | 3.2.3 | | |
| Direkte central forvaltning | | 49 | 63 |
| Indirekte central forvaltning | | 11 | 6 |
| Decentral forvaltning | | 71 | 41 |
| Delt forvaltning | | 1 776 | 1 066 |
| I alt | | 1 907 | 1 176 |
| Indtægter i forbindelse med administrationen: | 3.2.4 | | |
| Personale | | 1 073 | 1 010 |
| Bygninger, installationer og udstyr | | 13 | 33 |
| Andre administrationsindtægter | | 121 | 165 |
| I alt | | 1 207 | 1 208 |
| Diverse driftsindtægter: | 3.2.5 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 157 | 150 |
| Kursgevinster | | 460 | 618 |
| Andet | | 1 355 | 1 027 |
| I alt | | 1 972 | 1 795 |
| I alt | | 8 188 | 7 532 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2010

2009

Bøder

3.2.1

3.2.1

3 077

2 648

Landbrugsafgifter

3.2.2

3.2.2

25

705

Inddrevne udgifter:

3.2.3

3.2.3

Direkte central forvaltning

49

63

Indirekte central forvaltning

11

6

Decentral forvaltning

71

41

Delt forvaltning

1 776

1 066

I alt

1 907

1 176

Indtægter i forbindelse med administrationen:

3.2.4

3.2.4

Personale

1 073

1 010

Bygninger, installationer og udstyr

13

33

Andre administrationsindtægter

121

165

I alt

1 207

1 208

Diverse driftsindtægter:

3.2.5

3.2.5

Justeringer/hensættelser

157

150

Kursgevinster

460

618

Andet

1 355

1 027

I alt

1 972

1 795

I alt

8 188

7 532

3.2.1   
  Bøder

Bøder

Disse indtægter vedrører bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne. Tilgodehavender og tilknyttede indtægter indregnes, når Kommissionen har truffet beslutning om at pålægge en bøde, og det officielt er meddelt debitor.

3.2.2   
  Landbrugsafgifter

Landbrugsafgifter

Disse beløb vedrører mælkeafgifter på 25 mio. EUR (2009: 99 mio. EUR plus sukkerafgifter på 606 mio. EUR). Mælkeafgifter er et markedsstyringsværktøj, der straffer de mælkeproducenter, som overskrider deres referencemængder. Da der ikke er nogen sammenhæng med tidligere udbetalinger fra Kommissionen, anses mælkeafgifterne i praksis som indtægter til dækning af bestemte udgifter. Mælkekvoterne er ved at blive udfaset, hvilket forklarer det fortsatte fald i indtægten fra mælkeafgifter. Fra og med landbrugsåret 2008-2009 forhøjes kvoterne hvert år med 1 %, indtil de afskaffes i 2015.

Sukkerafgifter vedrører omstruktureringsfonden for sukker, som i forbindelse med sukkerreformen har gjort det muligt at sænke prisen på det indre marked for at mindske differencen mellem EU-prisen og den internationale pris. For at tilskynde de mindre konkurrencedygtige sukkerproducenter til at forlade markedet blev der oprettet en selvfinansierende omstruktureringsfond finansieret af indtægter fra en midlertidig afgift, som sukkerproducenterne skal betale, og afgiften behandles som en formålsbestemt indtægt. Betalingerne under ordningen fortsætter indtil september 2012, men alle indtægter vedrørende omstruktureringsfonden for sukker er allerede blevet angivet af medlemsstaterne pr. 31. december 2009, og der er derfor ingen indtægter for 2010.

3.2.3   
  Inddrevne udgifter

Inddrevne udgifter

Denne post omfatter de indtægtsordrer, som er udstedt af Kommissionen, og det fradrag i efterfølgende betalinger, som er opført i Kommissionens regnskaber, med henblik på at inddrive beløb, der tidligere er udbetalt fra det almindelige budget, på grundlag af kontrol, afsluttede revisioner eller analyser af støtteberettigelsen, samt indtægtsordrer udstedt af medlemsstaterne til modtagere af midler fra EGFL. Posten omfatter også forskellen i overslagene over periodiserede indtægter fra det foregående år til det nuværende. Den viser dog ikke det fulde omfang af inddrivelserne i forbindelse med EU-udgifter, navnlig på områder med store udgifter, f.eks. strukturforanstaltninger, hvor der eksisterer specifikke ordninger, som sikrer tilbagebetaling af ikke-støtteberettigede beløb, hvoraf de fleste ikke medfører, at der udstedes en indtægtsordre. I overensstemmelse med EU's regnskabsregler er inddrivelse af forfinansieringsbeløb heller ikke medtaget som indtægt.

Hovedbeløbet på 1 775 mio. EUR vedrører delt forvaltning og består af 1 331 mio. EUR for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), 19 mio. EUR for TDRI, 146 mio. EUR for Sapard og 279 mio. EUR for strukturforanstaltninger.

a)   Landbrug: EGFL

Landbrug: EGFL

For så vidt angår EGFL, er de beløb, der opføres som årets indtægter under denne post, på 1 331 mio. EUR, der fordeler sig som følger:

| — | korrektioner besluttet i løbet af året: 1 032 mio. EUR |
| --- | --- |

—

korrektioner besluttet i løbet af året: 1 032 mio. EUR

| — | svig og uregelmæssigheder: 299 mio. EUR, bestående af tilbagebetalinger, som er anmeldt af medlemsstaterne, og som er inddrevet i årets løb, 178 mio. EUR, plus stigningen i de udestående beløb vedrørende svig og uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har anmeldt, og som skal inddrives ved årets udgang, 121 mio. EUR (1 130 mio. EUR minus justeringen for nedskrivninger på 382 mio. EUR ved udgangen af 2010 sammenlignet med 627 mio. EUR ved udgangen af 2009) – se også bemærkning 2.10.2. |
| --- | --- |

—

svig og uregelmæssigheder: 299 mio. EUR, bestående af tilbagebetalinger, som er anmeldt af medlemsstaterne, og som er inddrevet i årets løb, 178 mio. EUR, plus stigningen i de udestående beløb vedrørende svig og uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har anmeldt, og som skal inddrives ved årets udgang, 121 mio. EUR (1 130 mio. EUR minus justeringen for nedskrivninger på 382 mio. EUR ved udgangen af 2010 sammenlignet med 627 mio. EUR ved udgangen af 2009) – se også bemærkning 2.10.2.

2.10.2

b)   Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

Inddrevne udgifter vedrørende strukturforanstaltninger, der er omfattet af denne post, beløb sig til 279 mio. EUR (2009: 613 mio. EUR). De største beløb under strukturforanstaltninger vedrører indtægtsordrer udstedt af Kommissionen med henblik på inddrivelse af uretmæssige betalinger foretaget i tidligere år, der beløber sig til 610 mio. EUR, og faldet i de periodiserede indtægter ved årets udgang, der beløber sig til 377 mio. EUR.

Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer i følgende tilfælde:

| — | formelle beslutninger om finansielle korrektioner vedtaget af Kommissionen som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om |
| --- | --- |

—

formelle beslutninger om finansielle korrektioner vedtaget af Kommissionen som følge af påvisning af uregelmæssige udgifter i forbindelse med beløb, som medlemsstaterne anmoder om

| — | tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en reduktion af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har anmeldt tilstrækkeligt store støtteberettigede udgifter til at berettige den samlede forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det |
| --- | --- |

—

tilpasninger ved afslutningen af et program, der medfører en reduktion af EU's bidrag, når en medlemsstat ikke har anmeldt tilstrækkeligt store støtteberettigede udgifter til at berettige den samlede forfinansiering, og der allerede er foretaget midlertidige betalinger; sådanne foranstaltninger kan træffes uden en formel kommissionsbeslutning, hvis medlemsstaten accepterer det

| — | tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutningen af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet. |
| --- | --- |

—

tilbagebetaling af inddrevne beløb efter afslutningen af et program som følge af afslutningen af den retssag, der verserede på tidspunktet for afslutningen af programmet.

Andre indtægtsordrer udstedt i forbindelse med strukturforanstaltninger vedrører inddrivelse af forfinansieringsbeløb. Disse beløb er ikke opført som indtægter, men krediteret forfinansieringsposten på balancen.

3.2.4   
  Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægter i forbindelse med administrationen

Indtægterne opstår ved indeholdelser i personalets løn og består hovedsageligt af to beløb, nemlig pensionsbidrag og indkomstskat.

3.2.5   
  Diverse driftsindtægter

Diverse driftsindtægter

Et beløb på 430 mio. EUR (2009: 376 mio. EUR) vedrører beløb, der er modtaget fra de tiltrædende lande. Kursgevinster, undtagen på de finansielle aktiviteter, der er omhandlet i nedenstående bemærkning 3.5, er også medtaget under denne post. De opstår i forbindelse med de daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne. Der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster. Der var en nettokursgevinst for året på 21 mio. EUR (2009: 185 mio. EUR).

3.5

3.3   ADMINISTRATIONSUDGIFTER

ADMINISTRATIONSUDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Personaleudgifter | 5 171 | 4 898 |
| Afskrivninger og forringelse | 384 | 436 |
| Andre administrationsudgifter | 3 059 | 2 799 |
| I alt | 8 614 | 8 133 |

(mio. EUR)

2010

2009

Personaleudgifter

5 171

4 898

Afskrivninger og forringelse

384

436

Andre administrationsudgifter

3 059

2 799

I alt

8 614

8 133

Der er tale om administrationsudgifter, der opstår som led i Kommissionens aktiviteter og omfatter personaleudgifter, afskrivninger og udgifter i forbindelse med driften af institutionerne og agenturerne (såsom lejeudgifter, vedligeholdelsesudgifter, varer, uddannelse osv.).

3.4   DRIFTSUDGIFTER

DRIFTSUDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 2010 | 2009
  (tilpasset) |
| Primære driftsudgifter: | 3.4.1 | | |
| Direkte central forvaltning | | 10 123 | 8 744 |
| Indirekte central forvaltning | | 4 045 | 3 605 |
| Decentral forvaltning | | 933 | 137 |
| Delt forvaltning | | 85 432 | 87 251 |
| Fælles forvaltning | | 1 868 | 1 655 |
| I alt | | 102 401 | 101 392 |
| Andre driftsudgifter: | 3.4.2 | | |
| Justeringer/hensættelser | | 68 | 199 |
| Kurstab | | 439 | 432 |
| Andet | | 856 | 481 |
| I alt | | 1 363 | 1 112 |
| I alt | | 103 764 | 102 504 |

(mio. EUR)

Bemærkning

2010

2009

(tilpasset)

Primære driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

3.4.1

3.4.1

Direkte central forvaltning

10 123

8 744

Indirekte central forvaltning

4 045

3 605

Decentral forvaltning

933

137

Delt forvaltning

85 432

87 251

Fælles forvaltning

1 868

1 655

I alt

102 401

101 392

Andre driftsudgifter:

Andre driftsudgifter:

3.4.2

3.4.2

Justeringer/hensættelser

68

199

Kurstab

439

432

Andet

856

481

I alt

1 363

1 112

I alt

103 764

102 504

3.4.1   
  Primære driftsudgifter

Primære driftsudgifter

EU's driftsudgifter dækker de forskellige udgiftsområder i den finansielle ramme og antager forskellige former afhængigt af, hvorledes pengene udbetales og forvaltes. Hovedparten af udgifterne henhører under rubrikken "delt forvaltning", som omfatter uddelegering af opgaver til medlemsstaterne inden for områder som EGFL-udgifter og strukturforanstaltninger (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fiskerifond).

Med hensyn til delt forvaltning skyldes faldet i 2010 hovedsagelig afslutningen af programmerne for perioden 2000-2006 (ESF) og det forhold, at udnyttelsen for EGFL faldt i 2010 i forhold til året før. Dette fald opvejes delvis af strukturforanstaltningerne for programmeringsperioden 2007-2013, som allerede nåede op på et normalt niveau i 2009 efter en langsom start. Stigningen i udgifterne under central forvaltning skyldes foranstaltninger inden for forskning og udvikling.

Som forklaret i bemærkning 2.5.2 ændrede Kommissionen i 2010 sin regnskabspolitik for visse udgifter under samhørighed og udvikling af landdistrikterne. Da der er tale om væsentlige beløb, skal Kommissionen ifølge regnskabsreglerne tilpasse de relevante tal for 2009, så der fremlægges sammenlignelige tal, der viser situationen, som den ville have set ud, hvis man havde anvendt den samme regnskabsmæssige behandling sidste år. Indvirkningen af denne tilpasning på den oprindelige resultatopgørelse for 2009 fremgår af nedenstående tabel:

2.5.2

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Oprindeligt fremlagt regnskab for 2009 | Ændring i regnskabspolitikken | Regnskab for 2009
  (tilpasset) |
| Driftsindtægter | 118 069 | — | 118 069 |
| Driftsudgifter: |
| Primære driftsudgifter: |
| Delt forvaltning | (89 681) | 2 430 | (87 251) |
| Driftsudgifter i alt | (113 067) | 2 430 | (110 637) |
| Overskud på driften | 5 002 | 2 430 | 7 432 |
| Økonomisk resultat | 4 457 | 2 430 | 6 887 |

(mio. EUR)

Oprindeligt fremlagt regnskab for 2009

Ændring i regnskabspolitikken

Regnskab for 2009

(tilpasset)

Driftsindtægter

Driftsindtægter

118 069

—

118 069

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

Primære driftsudgifter:

Delt forvaltning

(89 681)

2 430

(87 251)

Driftsudgifter i alt

(113 067)

2 430

(110 637)

Overskud på driften

Overskud på driften

5 002

2 430

7 432

Økonomisk resultat

Økonomisk resultat

4 457

2 430

6 887

3.4.2   
  Andre driftsudgifter

Andre driftsudgifter

Kurstab, undtagen i forbindelse med de finansielle aktiviteter, der er omhandlet under bemærkning 3.6 nedenfor, opstår i forbindelse med daglige aktiviteter og dermed forbundne transaktioner, der foretages i andre valutaer end euro, og ved den revaluering ved årets udgang, som er nødvendig for at udarbejde regnskaberne; der er tale om både realiserede og ikke-realiserede kursgevinster.

3.6

Under »andet« var der en stor stigning i afskrivningerne vedrørende Kommissionens debitorer – 365 mio. EUR sammenlignet med 26 mio. EUR i 2009. Dette skyldes især specifikke reduktioner vedrørende afgørelser om bøder (273 mio. EUR) og afskrivninger vedrørende EGFL og udvikling af landdistrikterne til et samlet beløb af 82 mio. EUR.

Omkostninger i forbindelse med forskning og udvikling:

Omkostninger i forbindelse med forskning og udvikling:

I 2010 var følgende omkostninger medtaget som udgifter:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 |
| Forskningsomkostninger | 295 |
| Ikke-kapitaliserede udviklingsomkostninger | 157 |
| Indregnet som udgifter | 452 |

(mio. EUR)

2010

Forskningsomkostninger

295

Ikke-kapitaliserede udviklingsomkostninger

157

Indregnet som udgifter

Indregnet som udgifter

452

452

3.5   FINANSIELLE INDTÆGTER

FINANSIELLE INDTÆGTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Udbytte | 1 | 14 |
| Renteindtægter: |
| Fra forfinansiering | 42 | 59 |
| Morarenter | 382 | 132 |
| Fra swaps | 0 | 2 |
| Fra aktiver disponible for salg | 100 | 100 |
| Fra lån | 394 | 265 |
| Fra kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 110 | 158 |
| Andet | 2 | 3 |
| I alt | 1 030 | 719 |
| Andre finansielle indtægter: |
| Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver | 11 | 10 |
| Andet | 83 | 76 |
| I alt | 94 | 86 |
| Justeringer til nutidsværdi | 1 | 10 |
| Kursgevinster | 52 | 6 |
| I alt | 1 178 | 835 |

(mio. EUR)

2010

2009

Udbytte

Udbytte

1

1

14

14

Renteindtægter:

Renteindtægter:

Fra forfinansiering

42

59

Morarenter

382

132

Fra swaps

0

2

Fra aktiver disponible for salg

100

100

Fra lån

394

265

Fra kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

110

158

Andet

2

3

I alt

1 030

719

Andre finansielle indtægter:

Andre finansielle indtægter:

Realiseret gevinst ved salg af finansielle aktiver

11

10

Andet

83

76

I alt

94

86

Justeringer til nutidsværdi

Justeringer til nutidsværdi

1

1

10

10

Kursgevinster

Kursgevinster

52

52

6

6

I alt

1 178

835

3.6   FINANSIELLE UDGIFTER

FINANSIELLE UDGIFTER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Renteudgifter: |
| Leasing | 93 | 95 |
| Fra swaps | 0 | 2 |
| Fra lån | 380 | 248 |
| Andet | 23 | 20 |
| I alt | 496 | 365 |
| Andre finansielle udgifter: |
| Tilpasning til finansielle bestemmelser | 60 | 39 |
| Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter | 55 | 73 |
| Tab ved værdiforringelse af finansielle AFS-aktiver | 5 | 15 |
| Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver | 1 | 0 |
| Andet | 42 | 57 |
| I alt | 163 | 184 |
| Kurstab | 2 | 45 |
| I alt | 661 | 594 |

(mio. EUR)

2010

2009

Renteudgifter:

Renteudgifter:

Leasing

93

95

Fra swaps

0

2

Fra lån

380

248

Andet

23

20

I alt

496

365

Andre finansielle udgifter:

Andre finansielle udgifter:

Tilpasning til finansielle bestemmelser

60

39

Finansielle udgifter i forbindelse med budgetinstrumenter

55

73

Tab ved værdiforringelse af finansielle AFS-aktiver

5

15

Realiseret tab ved salg af finansielle aktiver

1

0

Andet

42

57

I alt

163

184

Kurstab

Kurstab

2

2

45

45

I alt

661

594

3.7   ANDEL AF NETTOUNDERSKUD FRA JOINT VENTURES OG TILKNYTTEDE ORGANER

ANDEL AF NETTOUNDERSKUD FRA JOINT VENTURES OG TILKNYTTEDE ORGANER

I overensstemmelse med equity-metoden medtager EU i resultatopgørelsen sin andel af nettounderskuddet fra sine joint ventures og tilknyttede organer (se også bemærkning 2.3.1 og 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   INDTÆGTER FRA IKKE-HANDELSMÆSSIGE TRANSAKTIONER

INDTÆGTER FRA IKKE-HANDELSMÆSSIGE TRANSAKTIONER

I 2010 er 129 597 mio. EUR fra ikke-handelsmæssige transaktioner indregnet i resultatopgørelsen.

3.9   SEGMENTOPLYSNINGER

SEGMENTOPLYSNINGER

I segmentberetningen redegøres der for fordelingen af driftsindtægter og driftsudgifter på de enkelte politikområder på grundlag af den aktivitetsbaserede budgetstruktur. Disse politikområder kan samles under tre hovedoverskrifter, nemlig aktiviteter inden for Den Europæiske Union, aktiviteter uden for Den Europæiske Union og tjenesteydelser og andet.

»Aktiviteter inden for Den Europæiske Union« er det største af disse områder, da det dækker de mange politikområder inden for Den Europæiske Union. »Aktiviteter uden for Den Europæiske Union« vedrører politikker, der gennemføres uden for EU, såsom handel og bistand. »Tjenesteydelser og andet« er de interne og horisontale aktiviteter, der er nødvendige for, at EU's institutioner og organer kan fungere.

Bemærk, at egne indtægter og bidrag ikke er delt op på de forskellige aktiviteter, da de beregnes, opkræves og forvaltes af centrale tjenestegrene i Kommissionen. De vises her, for at man kan sammenligne med nettoresultatet i resultatopgørelsen.

SEGMENTOPLYSNINGER – OVERSIGT

SEGMENTOPLYSNINGER – OVERSIGT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Aktiviteter inden for EU | Aktiviteter uden for EU | Tjenesteydelser og andet | EKSF under afvikling | Andre institutioner | Konsoliderede elimineringer | I ALT |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 3 077 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Landbrugsafgifter | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Inddrevne udgifter | 1 849 | 89 | 1 | 0 | 0 | (32) | 1 907 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 60 | 36 | 912 | 0 | 347 | (148) | 1 207 |
| Andre driftsindtægter | 2 445 | 10 | 575 | 3 | 1 | (1 062) | 1 972 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 7 456 | 135 | 1 488 | 3 | 348 | (1 242) | 8 188 |
| Administrationsudgifter: |
| Personaleudgifter | (1 945) | (824) | (1 073) | 0 | (1 353) | 24 | (5 171) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (88) | (13) | (119) | 0 | (164) | 0 | (384) |
| Andre administrationsudgifter | (904) | (318) | (902) | 0 | (1 234) | 299 | (3 059) |
| | (2 937) | (1 155) | (2 094) | 0 | (2 751) | 323 | (8 614) |
| Driftsudgifter: |
| Direkte central forvaltning | (7 115) | (3 597) | (180) | 0 | 0 | 769 | (10 123) |
| Indirekte central forvaltning | (3 821) | (213) | (45) | 0 | 0 | 34 | (4 045) |
| Decentral forvaltning | (113) | (820) | 0 | 0 | 0 | 0 | (933) |
| Delt forvaltning | (85 173) | (29) | (230) | 0 | 0 | 0 | (85 432) |
| Fælles forvaltning | (382) | (1 486) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 868) |
| Andre driftsudgifter | (947) | (23) | (448) | (59) | (2) | 116 | (1 363) |
| | (97 551) | (6 168) | (903) | (59) | (2) | 919 | (103 764) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (100 488) | (7 323) | (2 997) | (59) | (2 753) | 1 242 | (112 378) |
| Nettodriftsudgifter | (93 032) | (7 188) | (1 509) | (56) | (2 405) | 0 | (104 190) |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | | 122 328 |
| Overskud på driften | | 18 138 |
| Finansielle indtægter netto | | 517 |
| Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | | (1 003) |
| Andel af tilknyttede organer/joint ventures | | (420) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | | 17 232 |

(mio. EUR)

Aktiviteter inden for EU

Aktiviteter uden for EU

Tjenesteydelser og andet

EKSF under afvikling

Andre institutioner

Konsoliderede elimineringer

I ALT

Andre driftsindtægter:

Bøder

3 077

0

0

0

0

0

3 077

Landbrugsafgifter

25

0

0

0

0

0

25

Inddrevne udgifter

1 849

89

1

0

0

(32)

1 907

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

60

36

912

0

347

(148)

1 207

Andre driftsindtægter

2 445

10

575

3

1

(1 062)

1 972

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

7 456

7 456

135

135

1 488

1 488

3

3

348

348

(1 242)

(1 242)

8 188

8 188

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

Personaleudgifter

(1 945)

(824)

(1 073)

0

(1 353)

24

(5 171)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(88)

(13)

(119)

0

(164)

0

(384)

Andre administrationsudgifter

(904)

(318)

(902)

0

(1 234)

299

(3 059)

(2 937)

(2 937)

(1 155)

(1 155)

(2 094)

(2 094)

0

0

(2 751)

(2 751)

323

323

(8 614)

(8 614)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

Direkte central forvaltning

(7 115)

(3 597)

(180)

0

0

769

(10 123)

Indirekte central forvaltning

(3 821)

(213)

(45)

0

0

34

(4 045)

Decentral forvaltning

(113)

(820)

0

0

0

0

(933)

Delt forvaltning

(85 173)

(29)

(230)

0

0

0

(85 432)

Fælles forvaltning

(382)

(1 486)

0

0

0

0

(1 868)

Andre driftsudgifter

(947)

(23)

(448)

(59)

(2)

116

(1 363)

(97 551)

(97 551)

(6 168)

(6 168)

(903)

(903)

(59)

(59)

(2)

(2)

919

919

(103 764)

(103 764)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(100 488)

(7 323)

(2 997)

(59)

(2 753)

1 242

(112 378)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(93 032)

(93 032)

(7 188)

(7 188)

(1 509)

(1 509)

(56)

(56)

(2 405)

(2 405)

0

0

(104 190)

(104 190)

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

122 328

122 328

Overskud på driften

Overskud på driften

18 138

18 138

Finansielle indtægter netto

517

Bevægelser i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

(1 003)

Andel af tilknyttede organer/joint ventures

(420)

Regnskabsårets økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat

17 232

17 232

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER INDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Økonomiske og finansielle anliggender | Erhvervs- og virksomheds-politik | Konkurrence | Beskæftigelse | Landbrug | Transport og energi | Miljø | Forskning | Informations-samfundet |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 12 | 3 065 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 1 | 0 | 15 | 1 603 | 12 | 1 | 32 | 14 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Andre driftsindtægter | 4 | 402 | 0 | 39 | 135 | 184 | 39 | 624 | 7 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 4 | 415 | 3 065 | 54 | 1 763 | 197 | 41 | 657 | 22 |
| Administrationsudgifter: | (57) | (178) | (82) | (108) | (115) | (268) | (110) | (391) | (125) |
| Personaleudgifter | (51) | (128) | (75) | (82) | (95) | (190) | (80) | (218) | (102) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | 0 | (8) | 0 | (0) | 0 | (11) | (1) | (2) | 0 |
| Andre administrationsudgifter | (6) | (42) | (7) | (26) | (20) | (67) | (29) | (171) | (23) |
| Driftsudgifter: | (105) | (650) | (305) | (6 077) | (56 176) | (3 328) | (224) | (3 238) | (1 107) |
| Direkte central forvaltning | (105) | (347) | 1 | (176) | (31) | (1 312) | (207) | (2 436) | (1 179) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | (90) | 0 | (7) | 0 | (1 750) | 0 | (714) | 78 |
| Decentral forvaltning | 0 | 0 | 0 | (24) | 0 | (5) | 0 | 0 | 0 |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | (5 850) | (56 037) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fælles forvaltning | 0 | (166) | 0 | (3) | 0 | (197) | 0 | 0 | 0 |
| Andre driftsudgifter | 0 | (47) | (306) | (17) | (108) | (64) | (17) | (88) | (6) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (162) | (829) | (387) | (6 185) | (56 291) | (3 596) | (333) | (3 630) | (1 231) |
| Nettodriftsudgifter | (158) | (414) | 2 678 | (6 131) | (54 528) | (3 399) | (292) | (2 973) | (1 209) |
| | Det Fælles Forskningscenter | Fiskeri | Det indre marked | Regionalpolitik | Beskatning og toldunion | Uddannelse og kultur | Sundhed og forbruger-beskyttelse | Retfærdighed, frihed og sikkerhed | Aktiviteter inden for EU i alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Bøder | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Landbrugsafgifter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Inddrevne udgifter | 0 | 9 | 0 | 150 | 0 | 9 | 1 | 2 | 1 849 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 | 60 |
| Andre driftsindtægter | 77 | 7 | 174 | 1 | 0 | 166 | 337 | 249 | 2 445 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 115 | 16 | 174 | 151 | 0 | 175 | 347 | 260 | 7 456 |
| Administrationsudgifter: | (341) | (44) | (162) | (71) | (94) | (195) | (323) | (273) | (2 937) |
| Personaleudgifter | (242) | (35) | (113) | (59) | (38) | (100) | (197) | (140) | (1 945) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (27) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (24) | (8) | (88) |
| Andre administrationsudgifter | (72) | (9) | (45) | (12) | (54) | (94) | (102) | (125) | (904) |
| Driftsudgifter: | (85) | (523) | (51) | (22 677) | (16) | (1 445) | (615) | (929) | (97 551) |
| Direkte central forvaltning | (63) | (254) | (10) | (46) | (16) | (175) | (411) | (348) | (7 115) |
| Indirekte central forvaltning | 0 | 0 | 0 | (8) | 0 | (1 254) | (76) | 0 | (3 821) |
| Decentral forvaltning | 0 | 0 | 0 | (84) | 0 | 0 | 0 | 0 | (113) |
| Delt forvaltning | 0 | (267) | 0 | (22 524) | 0 | 0 | 0 | (495) | (85 173) |
| Fælles forvaltning | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | 0 | (382) |
| Andre driftsudgifter | (22) | (2) | (41) | 0 | 0 | (15) | (128) | (86) | (947) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (426) | (567) | (213) | (22 748) | (110) | (1 640) | (938) | (1 202) | (100 488) |
| Nettodriftsudgifter | (311) | (551) | (39) | (22 597) | (110) | (1 465) | (591) | (942) | (93 032) |

(mio. EUR)

Økonomiske og finansielle anliggender

Erhvervs- og virksomheds-politik

Konkurrence

Beskæftigelse

Landbrug

Transport og energi

Miljø

Forskning

Informations-samfundet

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

12

3 065

0

0

0

0

0

0

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

25

0

0

0

0

Inddrevne udgifter

0

1

0

15

1 603

12

1

32

14

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

0

0

0

0

0

1

1

1

1

Andre driftsindtægter

4

402

0

39

135

184

39

624

7

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

4

4

415

415

3 065

3 065

54

54

1 763

1 763

197

197

41

41

657

657

22

22

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(57)

(57)

(178)

(178)

(82)

(82)

(108)

(108)

(115)

(115)

(268)

(268)

(110)

(110)

(391)

(391)

(125)

(125)

Personaleudgifter

(51)

(128)

(75)

(82)

(95)

(190)

(80)

(218)

(102)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

0

(8)

0

(0)

0

(11)

(1)

(2)

0

Andre administrationsudgifter

(6)

(42)

(7)

(26)

(20)

(67)

(29)

(171)

(23)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(105)

(105)

(650)

(650)

(305)

(305)

(6 077)

(6 077)

(56 176)

(56 176)

(3 328)

(3 328)

(224)

(224)

(3 238)

(3 238)

(1 107)

(1 107)

Direkte central forvaltning

(105)

(347)

1

(176)

(31)

(1 312)

(207)

(2 436)

(1 179)

Indirekte central forvaltning

0

(90)

0

(7)

0

(1 750)

0

(714)

78

Decentral forvaltning

0

0

0

(24)

0

(5)

0

0

0

Delt forvaltning

0

0

0

(5 850)

(56 037)

0

0

0

0

Fælles forvaltning

0

(166)

0

(3)

0

(197)

0

0

0

Andre driftsudgifter

0

(47)

(306)

(17)

(108)

(64)

(17)

(88)

(6)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(162)

(829)

(387)

(6 185)

(56 291)

(3 596)

(333)

(3 630)

(1 231)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(158)

(158)

(414)

(414)

2 678

2 678

(6 131)

(6 131)

(54 528)

(54 528)

(3 399)

(3 399)

(292)

(292)

(2 973)

(2 973)

(1 209)

(1 209)

Det Fælles Forskningscenter

Fiskeri

Det indre marked

Regionalpolitik

Beskatning og toldunion

Uddannelse og kultur

Sundhed og forbruger-beskyttelse

Retfærdighed, frihed og sikkerhed

Aktiviteter inden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Bøder

0

0

0

0

0

0

0

0

3 077

Landbrugsafgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

25

Inddrevne udgifter

0

9

0

150

0

9

1

2

1 849

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

38

0

0

0

0

0

9

9

60

Andre driftsindtægter

77

7

174

1

0

166

337

249

2 445

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

115

115

16

16

174

174

151

151

0

0

175

175

347

347

260

260

7 456

7 456

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(341)

(341)

(44)

(44)

(162)

(162)

(71)

(71)

(94)

(94)

(195)

(195)

(323)

(323)

(273)

(273)

(2 937)

(2 937)

Personaleudgifter

(242)

(35)

(113)

(59)

(38)

(100)

(197)

(140)

(1 945)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(27)

0

(4)

0

(2)

(1)

(24)

(8)

(88)

Andre administrationsudgifter

(72)

(9)

(45)

(12)

(54)

(94)

(102)

(125)

(904)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(85)

(85)

(523)

(523)

(51)

(51)

(22 677)

(22 677)

(16)

(16)

(1 445)

(1 445)

(615)

(615)

(929)

(929)

(97 551)

(97 551)

Direkte central forvaltning

(63)

(254)

(10)

(46)

(16)

(175)

(411)

(348)

(7 115)

Indirekte central forvaltning

0

0

0

(8)

0

(1 254)

(76)

0

(3 821)

Decentral forvaltning

0

0

0

(84)

0

0

0

0

(113)

Delt forvaltning

0

(267)

0

(22 524)

0

0

0

(495)

(85 173)

Fælles forvaltning

0

0

0

(15)

0

(1)

0

0

(382)

Andre driftsudgifter

(22)

(2)

(41)

0

0

(15)

(128)

(86)

(947)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(426)

(567)

(213)

(22 748)

(110)

(1 640)

(938)

(1 202)

(100 488)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(311)

(311)

(551)

(551)

(39)

(39)

(22 597)

(22 597)

(110)

(110)

(1 465)

(1 465)

(591)

(591)

(942)

(942)

(93 032)

(93 032)

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

SEGMENTOPLYSNINGER – AKTIVITETER UDEN FOR EU

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Eksterne forbindelser | Handel | Udvikling | Udvidelse | Humanitær bistand | Aktiviteter uden for EU i alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 15 | 0 | 10 | 61 | 3 | 89 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 |
| Andre driftsindtægter | 5 | 0 | 1 | 5 | (1) | 10 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 56 | 0 | 11 | 66 | 2 | 135 |
| Administrationsudgifter: | (862) | (57) | (165) | (44) | (27) | (1 155) |
| Personaleudgifter | (577) | (49) | (144) | (37) | (17) | (824) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | (13) |
| Andre administrationsudgifter | (272) | (8) | (21) | (7) | (10) | (318) |
| Driftsudgifter: | (2 766) | (7) | (1 387) | (1 063) | (945) | (6 168) |
| Direkte central forvaltning | (1 722) | (5) | (866) | (531) | (473) | (3 597) |
| Indirekte central forvaltning | (171) | 0 | (16) | (26) | 0 | (213) |
| Decentral forvaltning | (259) | 0 | (95) | (466) | 0 | (820) |
| Delt forvaltning | (29) | 0 | 0 | 0 | 0 | (29) |
| Fælles forvaltning | (574) | (2) | (405) | (38) | (467) | (1 486) |
| Andre driftsudgifter | (11) | 0 | (5) | (2) | (5) | (23) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (3 628) | (64) | (1 552) | (1 107) | (972) | (7 323) |
| Nettodriftsudgifter | (3 572) | (64) | (1 541) | (1 041) | (970) | (7 188) |

(mio. EUR)

Eksterne forbindelser

Handel

Udvikling

Udvidelse

Humanitær bistand

Aktiviteter uden for EU i alt

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

15

0

10

61

3

89

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

36

0

0

0

0

36

Andre driftsindtægter

5

0

1

5

(1)

10

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

56

56

0

0

11

11

66

66

2

2

135

135

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(862)

(862)

(57)

(57)

(165)

(165)

(44)

(44)

(27)

(27)

(1 155)

(1 155)

Personaleudgifter

(577)

(49)

(144)

(37)

(17)

(824)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(13)

0

0

0

0

(13)

Andre administrationsudgifter

(272)

(8)

(21)

(7)

(10)

(318)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(2 766)

(2 766)

(7)

(7)

(1 387)

(1 387)

(1 063)

(1 063)

(945)

(945)

(6 168)

(6 168)

Direkte central forvaltning

(1 722)

(5)

(866)

(531)

(473)

(3 597)

Indirekte central forvaltning

(171)

0

(16)

(26)

0

(213)

Decentral forvaltning

(259)

0

(95)

(466)

0

(820)

Delt forvaltning

(29)

0

0

0

0

(29)

Fælles forvaltning

(574)

(2)

(405)

(38)

(467)

(1 486)

Andre driftsudgifter

(11)

0

(5)

(2)

(5)

(23)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(3 628)

(64)

(1 552)

(1 107)

(972)

(7 323)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(3 572)

(3 572)

(64)

(64)

(1 541)

(1 541)

(1 041)

(1 041)

(970)

(970)

(7 188)

(7 188)

SEGMENTOPLYSNINGER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

SEGMENTOPLYSNINGER – TJENESTEYDELSER OG ANDET

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Presse og kommunikation | Kontoret for Bekæmpelse af Svig | Samordning | Personale og administration | Eurostat | Budget | Revision | Sprog | Andet | Tjenesteydelser og andet i alt |
| Andre driftsindtægter: |
| Inddrevne udgifter | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Indtægter i forbindelse med den administrative drift | 2 | 5 | 0 | 764 | 0 | 51 | 0 | 90 | 0 | 912 |
| Andre driftsindtægter | (2) | (1) | 8 | 25 | 0 | 37 | 0 | 53 | 455 | 575 |
| ANDRE DRIFTSINDTÆGTER | 1 | 4 | 8 | 789 | 0 | 88 | 0 | 143 | 455 | 1 488 |
| Administrationsudgifter: | (108) | (54) | (168) | (1 260) | (85) | (52) | (10) | (403) | 46 | (2 094) |
| Personaleudgifter | (67) | (38) | (140) | (448) | (62) | (39) | (9) | (316) | 46 | (1.073) |
| Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (119) |
| Andre administrationsudgifter | (39) | (15) | (28) | (698) | (23) | (13) | (1) | (85) | 0 | (902) |
| Driftsudgifter: | (136) | (17) | (2) | (32) | (37) | (234) | 0 | (15) | (430) | (903) |
| Direkte central forvaltning | (91) | (17) | (1) | (30) | (37) | (4) | 0 | 0 | 0 | (180) |
| Indirekte central forvaltning | (45) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (45) |
| Delt forvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (230) | 0 | 0 | 0 | (230) |
| Andre driftsudgifter | 0 | 0 | (1) | (2) | 0 | 0 | 0 | (15) | (430) | (448) |
| DRIFTSUDGIFTER I ALT | (244) | (71) | (170) | (1 292) | (122) | (286) | (10) | (418) | (384) | (2 997) |
| Nettodriftsudgifter | (243) | (67) | (162) | (503) | (122) | (198) | (10) | (275) | 71 | (1 509) |

(mio. EUR)

Presse og kommunikation

Kontoret for Bekæmpelse af Svig

Samordning

Personale og administration

Eurostat

Budget

Revision

Sprog

Andet

Tjenesteydelser og andet i alt

Andre driftsindtægter:

Inddrevne udgifter

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Indtægter i forbindelse med den administrative drift

2

5

0

764

0

51

0

90

0

912

Andre driftsindtægter

(2)

(1)

8

25

0

37

0

53

455

575

ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

1

1

4

4

8

8

789

789

0

0

88

88

0

0

143

143

455

455

1 488

1 488

Administrationsudgifter:

Administrationsudgifter:

(108)

(108)

(54)

(54)

(168)

(168)

(1 260)

(1 260)

(85)

(85)

(52)

(52)

(10)

(10)

(403)

(403)

46

46

(2 094)

(2 094)

Personaleudgifter

(67)

(38)

(140)

(448)

(62)

(39)

(9)

(316)

46

(1.073)

Udgifter vedrørende immaterielle aktiver og materielle anlægsaktiver

(2)

(1)

0

(114)

0

0

0

(2)

0

(119)

Andre administrationsudgifter

(39)

(15)

(28)

(698)

(23)

(13)

(1)

(85)

0

(902)

Driftsudgifter:

Driftsudgifter:

(136)

(136)

(17)

(17)

(2)

(2)

(32)

(32)

(37)

(37)

(234)

(234)

0

0

(15)

(15)

(430)

(430)

(903)

(903)

Direkte central forvaltning

(91)

(17)

(1)

(30)

(37)

(4)

0

0

0

(180)

Indirekte central forvaltning

(45)

0

0

0

0

0

0

0

0

(45)

Delt forvaltning

0

0

0

0

0

(230)

0

0

0

(230)

Andre driftsudgifter

0

0

(1)

(2)

0

0

0

(15)

(430)

(448)

DRIFTSUDGIFTER I ALT

(244)

(71)

(170)

(1 292)

(122)

(286)

(10)

(418)

(384)

(2 997)

Nettodriftsudgifter

Nettodriftsudgifter

(243)

(243)

(67)

(67)

(162)

(162)

(503)

(503)

(122)

(122)

(198)

(198)

(10)

(10)

(275)

(275)

71

71

(1 509)

(1 509)

4.   BEMÆRKNINGER TIL PENGESTRØMSOPGØRELSEN

4.1   FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

FORMÅLET MED OG UDARBEJDELSEN AF PENGESTRØMSOPGØRELSEN

Oplysningerne om pengestrømme anvendes som grundlag for at vurdere EU's evne til at generere likvide midler og dets behov for at anvende disse pengestrømme.

Pengestrømsopgørelsen udarbejdes ved anvendelse af indirekte præsentation. Det betyder, at nettooverskuddet eller -underskuddet for regnskabsåret reguleres for virkningen af transaktioner, som ikke har medført ind- og udbetalinger, udskydelse eller periodisering af tidligere eller fremtidige ind- eller udbetalinger vedrørende driftsaktivitet samt indtægter og omkostninger forbundet med investeringspengestrømme.

Pengestrømme fra transaktioner i fremmed valuta indregnes i EU's rapporteringsvaluta (euro) ved omregning af beløb i fremmed valuta til den på betalingsdagen gældende valutakurs mellem euroen og den fremmede valuta.

Ovenstående pengestrømsopgørelse viser pengestrømme klassificeret efter operationelle aktiviteter og investeringsaktiviteter (EU har ingen finansieringsaktiviteter).

4.2   DRIFTSAKTIVITETER

DRIFTSAKTIVITETER

Driftsaktiviteter er de af EU's aktiviteter, som ikke er investeringsaktiviteter. De fleste af de gennemførte aktiviteter falder ind under denne kategori. Lån ydet til modtagere (og i givet fald den tilknyttede låntagning) betragtes ikke som investeringsaktiviteter (eller finansieringsaktiviteter), da de indgår i de generelle målsætninger og dermed hører ind under EU's daglige transaktioner. Driftsaktiviteter omfatter også investeringer i bl.a. EIF, EBRD og risikokapitalfonde. Således er formålet med disse aktiviteter at bidrage til gennemførelsen af politiske målsætninger.

4.3   INVESTERINGSAKTIVITETER

INVESTERINGSAKTIVITETER

Investeringsaktiviteter er anskaffelse og afhændelse af immaterielle og materielle anlægsaktiver samt andre investeringer, der ikke indgår i likvide midler. Investeringsaktiviteter omfatter ikke lån ydet til modtagere. Formålet er at vise de egentlige investeringer, EU har foretaget.

Det skal bemærkes, at 9 080 mio. EUR i likvide midler, som Kommissionen ligger inde med, ikke kan anvendes af EU. Det er kontanter, der er modtaget som betaling af bøder, hvor den anden part har anfægtet bødeforlægget. Disse beløb er klart anført som »begrænsede likvider« under bemærkning 2.11 ovenfor.

2.11

5.   ELEMENTER UDEN FOR BALANCEN

EVENTUALAKTIVER

EVENTUALAKTIVER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Modtagne garantier: |
| Opfyldelsesgarantier | 301 | 252 |
| Andre garantier | 30 | 27 |
| Andre eventualaktiver | 8 | 18 |
| Eventualaktiver i alt | 339 | 297 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Modtagne garantier:

Opfyldelsesgarantier

301

252

Andre garantier

30

27

Andre eventualaktiver

8

18

Eventualaktiver i alt

339

297

Der kræves undertiden en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EU-finansieringen opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EU. Andre eventualaktiver vedrører især en eventuel tilbagebetaling af skatter og afgifter i forbindelse med Kommissionens bygninger.

EVENTUALFORPLIGTELSER

EVENTUALFORPLIGTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Bemærkning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Stillede garantier | 5.1 | 22 171 | 19 330 |
| Bøder – klager til Domstolen | 5.2 | 9 627 | 11 969 |
| EGFL – i afventning af domstolsdom | 5.3 | 1 772 | 1 945 |
| Beløb vedrørende retssager og andre tvister | 5.4 | 458 | 416 |
| Andre eventualforpligtelser | 5.5 | 4 | 12 |
| Eventualforpligtelser i alt | | 34 032 | 33 672 |
| Alle eventualforpligtelser skal finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder. |

(mio. EUR)

Bemærkning

31.12.2010

31.12.2009

Stillede garantier

5.1

22 171

19 330

Bøder – klager til Domstolen

5.2

9 627

11 969

EGFL – i afventning af domstolsdom

5.3

1 772

1 945

Beløb vedrørende retssager og andre tvister

5.4

458

416

Andre eventualforpligtelser

5.5

4

12

Eventualforpligtelser i alt

34 032

33 672

Alle eventualforpligtelser skal finansieres over EU-budgettet i de kommende år, hvis de forfalder.

5.1   STILLEDE GARANTIER

STILLEDE GARANTIER

5.1.1   
  For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler til fordel for tredjelande

For Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) lån af egne midler til fordel for tredjelande

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Risikodeling
  31.12.2010 | Ikke-risikodeling
  31.12.2010 | Udestående
  31.12.2010
  i alt | Udestående
  31.12.2009 |
| Offentlig myndighed | Privat virksomhed |
| Garanti på 65 % | 3 625 | 12 443 | 2 149 | 18 217 | 14 945 |
| Garanti på 70 % | 87 | 2 132 | 62 | 2 281 | 2 596 |
| Garanti på 75 % | 0 | 635 | 60 | 695 | 850 |
| Garanti på 100 % | 0 | 683 | 106 | 789 | 821 |
| I alt | 3 712 | 15 893 | 2 377 | 21 982 | 19 212 |

(mio. EUR)

Risikodeling

31.12.2010

Ikke-risikodeling

31.12.2010

Udestående

31.12.2010

i alt

Udestående

31.12.2009

Offentlig myndighed

Privat virksomhed

Garanti på 65 %

3 625

12 443

2 149

18 217

18 217

14 945

Garanti på 70 %

87

2 132

62

2 281

2 281

2 596

Garanti på 75 %

0

635

60

695

695

850

Garanti på 100 %

0

683

106

789

789

821

I alt

3 712

15 893

2 377

21 982

19 212

EU's budget garanterer de lån, som EIB havde undertegnet og ydet af egne midler til fordel for tredjelande pr. 31. december 2010 (inkl. lån ydet til medlemsstater inden tiltrædelsen). EU's garanti er imidlertid begrænset til en procentsats af loftet for de godkendte kreditlinjer: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. Når loftet ikke nås, er det samlede lånebeløb omfattet af EU-garantien. Pr. 31. december 2010 var det samlede udestående beløb 21 982 mio. EUR, hvilket udgør EU's maksimale risiko.

For lån, som er omfattet af en garanti fra EU-budgettet, får EIB desuden garantier fra tredjepart (stater og offentlige eller private finansielle institutioner). I disse tilfælde er Kommissionen sekundær garant. EU's budgetgaranti omfatter kun den politiske risiko ved garantier, som er stillet i kategorien "risikodeling". De øvrige risici dækkes af EIB, hvis den primære garant ikke overholder sine forpligtelser. For de garantier, der er stillet i kategorien "ikke-risikodeling", dækker EU-budgettet alle risici, hvis den primære garant ikke opfylder sine forpligtelser. Hvis den primære garant er en offentlig myndighed, er disse risici normalt begrænset til den politiske risiko, men når garantierne stilles af en institution eller et privat selskab, kan det blive nødvendigt også at dække den kommercielle risiko over EU-budgettet.

5.1.2   
  Andre stillede garantier

Andre stillede garantier

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) | 161 | 94 |
| Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT) | 11 | 6 |
| Meda: marokkanske garantier | 17 | 17 |
| Andet | 0 | 1 |
| I alt | 189 | 118 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

161

94

Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT)

11

6

Meda: marokkanske garantier

17

17

Andet

0

1

I alt

189

118

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

Finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF)

Under finansieringsfaciliteten for risikodeling (RSFF) anvendes Kommissionens bidrag til at dække finansielle risici for lån og garantier fra Den Europæiske Investeringsbank til støtteberettigede forskningsprojekter. I alt er der på Kommissionens budget for tidsrummet 2007 til 2013 afsat indtil 1 mia. EUR, hvoraf op til 800 mio. EUR vedrører særprogrammet »Samarbejde«, mens op til 200 mio. EUR vedrører særprogrammet »Kapacitet«. Den Europæiske Investeringsbank har forpligtet sig til at tilvejebringe samme beløb.

Pr. 31. december 2010 havde Kommissionen bidraget med 515 mio. EUR til RSFF. EIB har investeret disse midler i obligationer (419 mio. EUR pr. 31. december 2010), tidsindskud (55 mio. EUR) og likvide midler (33 mio. EUR). Ved udgangen af 2010 var der undertegnet lån til et beløb af 2 212 mio. EUR, som således er dækket af faciliteten. I 2009 blev et lån på 5 mio. EUR misligholdt, og det blev derfor dækket af faciliteten. Det beløb på 161 mio. EUR, som er indregnet som eventualaktiv ovenfor, udgør det anslåede maksimale tab pr. 31. december 2010, som Kommissionen ville kunne lide i tilfælde af misligholdelse af lån eller garantier fra EIB inden for rammerne af RSFF. Dette svarer til 7,3 % af det samlede beløb, som der er stillet garanti for. Det skal bemærkes, at Kommissionens samlede risiko er begrænset til det beløb, den har bidraget med til faciliteten.

Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT)

Lånegarantiinstrument for TEN-transportprojekter (LGTT)

Lånegarantiinstrumentet for TEN-transportprojekter (LGTT) stiller garantier for at mindske indtægtsrisikoen i TEN-transportprojekters første år. Denne garanti vil nærmere bestemt fuldt ud dække standby-kreditlinje, som kun vil blive udnyttet i tilfælde af, at et projekt ikke har likviditet til at tilbagebetale foranstående gæld. Instrumentet er Kommissionens og EIB's fælles finansielle produkt, og i TEN-T-forordningen er der afsat 500 mio. EUR fra EU's budget, som skal tildeles i perioden 2007-2013. EIB vil afsætte yderligere 500 mio. EUR, så der i alt vil være 1 mia. EUR til rådighed for instrumentet.

Pr. 31. december 2010 havde Kommissionen bidraget med 155 mio. EUR til LGTT. EIB har investeret disse midler i obligationer (111 mio. EUR pr. 31. december 2010), tidsindskud (36 mio. EUR) og likvide midler (5 mio. EUR). Ved udgangen af 2010 var der undertegnet lån til et beløb af 140 mio. EUR, som således er dækket af garantien. Det beløb på 11 mio. EUR, som er indregnet som eventualaktiv ovenfor, udgør det anslåede maksimale tab pr. 31. december 2010, som Kommissionen ville kunne lide i tilfælde af misligholdelse af lån fra EIB inden for rammerne af LGTT. Dette svarer til 7,9 % af det samlede beløb, som der er stillet garanti for. Det skal bemærkes, Kommissionens samlede risiko er begrænset til det beløb, den har bidraget med til instrumentet.

Aktiverne under RSFF- og LGTT-instrumenterne medtages på Kommissionens balance som kortsigtede aktiver besiddet med salg for øje (se bemærkning 2.8) og likvide midler (bemærkning 2.11)

2.8

2.11

Meda

Meda

Som led i Meda-programmet har Kommissionen oprettet en garantimekanisme gennem en særlig fond til fordel for to marokkanske organisationer, nemlig Caisse Centrale de Garantie og Fonds Dar Ad-Damane. Pr. 31. december 2010 rådede fonden over et beløb på 27 mio. EUR, der vises som kassebeholdning og likvide midler – se bemærkning 2.11. Kommissionens garanti, der indregnes som en eventualforpligtelse, dækker 17 mio. EUR af de lån, som er ydet af ovennævnte organisationer.

2.11

5.2   BØDER

BØDER

Beløbene angår bøder, som Kommissionen pålægger for overtrædelse af konkurrencereglerne, hvor beløbet er foreløbigt betalt, og hvor der er indgivet klage, eller hvor det ikke vides, om der vil blive indgivet klage. Eventualforpligtelsen opretholdes, indtil Domstolen har truffet sin afgørelse. Renterne af de foreløbige betalinger (561 mio. EUR) er indregnet i det økonomiske resultat for året og er også medtaget som eventualforpligtelse for at afspejle, at Kommissionens ret til disse beløb er usikker.

5.3   EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

EGFL – I AFVENTNING AF DOMSTOLSDOM

Der er tale om eventualforpligtelser over for medlemsstaterne i tilknytning til beslutninger om regnskabsafslutning i forbindelse med EGFL i afventning af Domstolens dom. Fastsættelsen af forpligtelsens endelige størrelse og af det år, hvor virkningerne af, at klagesager blev vundet, konteres på budgettet, afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer. Et overslag over de beløb, der skal betales, er indregnet i balancen som en langsigtet hensættelse (se bemærkning 2.13).

2.13

5.4   BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

BELØB VEDRØRENDE RETSSAGER OG ANDRE TVISTER

Denne post vedrører erstatningssager, der er anlagt mod EU, andre retlige tvister og de anslåede retsudgifter. Det skal bemærkes, at sagsøger ved erstatningssager efter artikel 340 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (tidligere EF-traktatens artikel 288) skal bevise, at institutionen har begået en tilstrækkeligt alvorlig overtrædelse af en retsregel, der har til formål at skabe rettigheder for private, at sagsøger har lidt reel skade, og at der er en direkte årsagsforbindelse mellem den ulovlige handling og skaden.

5.5   ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

ANDRE EVENTUALFORPLIGTELSER

Denne post omfatter andre eventualbeløb, som ikke kan klassificeres under ovenstående kategorier.

Andre vigtige oplysninger

Andre vigtige oplysninger

5.6   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE BEVILLINGER, DER ENDNU IKKE ER ANVENDT

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE BEVILLINGER, DER ENDNU IKKE ER ANVENDT

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt | 155 642 | 134 689 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Forpligtelser vedrørende bevillinger, der endnu ikke er anvendt

155 642

134 689

De uindfriede forpligtelser (»reste à liquider«) udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Dette er den normale følge af flerårige programmer. Pr. 31. december 2010 udgjorde de uindfriede forpligtelser på budgettet 194 395 mio. EUR. Ovennævnte beløb er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, der er indregnet som udgifter i resultatopgørelsen for 2010.

5.7   VÆSENTLIGE RETLIGE FORPLIGTELSER

VÆSENTLIGE RETLIGE FORPLIGTELSER

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Strukturforanstaltninger | 210 638 | 275 761 |
| Protokol med Middelhavslandene | 263 | 263 |
| Fiskeriaftaler | 130 | 249 |
| Galileo-programmet | 513 | 1 517 |
| GMES-programmet | 390 | 556 |
| TEN-T | 3 530 | 4 289 |
| Andre kontraktlige forpligtelser | 3 920 | 1 325 |
| I alt | 219 384 | 283 960 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

Strukturforanstaltninger

210 638

275 761

Protokol med Middelhavslandene

263

263

Fiskeriaftaler

130

249

Galileo-programmet

513

1 517

GMES-programmet

390

556

TEN-T

3 530

4 289

Andre kontraktlige forpligtelser

3 920

1 325

I alt

219 384

283 960

Disse forpligtelser skyldes, at Kommissionen har indgået retlige langfristede forpligtelser for en række beløb, som endnu ikke var dækket af forpligtelsesbevillinger på budgettet. Dette kan vedrøre flerårige programmer, som f.eks. strukturforanstaltninger, eller beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i fremtiden i henhold til eksisterende kontrakter på balancedatoen (f.eks. vedrørende tjenesteydelser såsom sikkerhed, rengøring osv., men også kontraktlige forpligtelser vedrørende specifikke projekter som bygningsarbejder). Ikke alle flerårige programmer omfatter forpligtelser, der indebærer, at de medtages under posten, idet udgifterne i de kommende år er afhængige af budgetmyndighedens årlige beslutninger eller ændringer i den relevante lovgivning.

5.7.1   
  Strukturforanstaltninger

Strukturforanstaltninger

Nedenstående tabel viser en sammenligning mellem de retlige forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået budgetforpligtelser, og de maksimale forpligtelser i forhold til de beløb, der er fastsat i den finansielle ramme for 2007-2013.

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Beløb i de finansielle overslag 2007-2013
  (A) | Indgåede retlige forpligtelser
  (B) | Budgetforpligtelser 2007-2010
  (C) | Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser
  (= B – C) | Maksimal forpligtelse
  (= A – C) |
| Samhørighedsfondene | 347 550 | 346 475 | 189 574 | 156 901 | 157 976 |
| Naturressourcer | 100 549 | 100 549 | 54 759 | 45 790 | 45 790 |
| Finansieringsinstrumentet for førtiltrædelsesbistand | 10 958 | 7 357 | 4 086 | 3 271 | 6 872 |
| I alt | 459 057 | 454 381 | 248 419 | 205 962 | 210 638 |

(mio. EUR)

Beløb i de finansielle overslag 2007-2013

(A)

Indgåede retlige forpligtelser

(B)

Budgetforpligtelser 2007-2010

(C)

Retlige forpligtelser minus budgetforpligtelser

(= B – C)

Maksimal forpligtelse

(= A – C)

Samhørighedsfondene

347 550

346 475

189 574

156 901

157 976

Naturressourcer

100 549

100 549

54 759

45 790

45 790

Finansieringsinstrumentet for førtiltrædelsesbistand

10 958

7 357

4 086

3 271

6 872

I alt

459 057

454 381

248 419

205 962

210 638

5.7.2   
  Protokoller med Middelhavslandene

Protokoller med Middelhavslandene

Disse forpligtelser udgør i alt til 263 mio. EUR og vedrører finansprotokoller med tredjelande i Middelhavsområdet. Det beløb, som er medtaget her, er differencen mellem det samlede beløb for de undertegnede protokoller og det bogførte beløb for budgetforpligtelser. Disse protokoller er internationale traktater, som ikke kan afvikles uden begge parters samtykke, men afviklingsprocessen er i gang.

5.7.3   
  Fiskeriaftaler

Fiskeriaftaler

Der er tale om forpligtelser på i alt 130 mio. EUR, der er indgået med tredjeparter vedrørende interventioner under internationale fiskeriaftaler.

5.7.4   
  Galileo-programmet

Galileo-programmet

Galileo er et global satellitnavigationssystem (GNSS), der i øjeblikket udvikles af Den Europæiske Rumorganisation. Galileo-programmet finansieres nu udelukkende over EU's budget, og Kommissionen forvalter programmet på EU's vegne. Det forventes, at den første fase af programmet, kredsløbsvalideringsfasen, vil blive gennemført i løbet af 2012, og at overførslen af de aktiver, som er blevet skabt, til Kommissionen vil finde sted til den tid.

Det skal bemærkes, at Kommissionen frem til udgangen af 2010 og inklusive den foregående investering i fællesforetagendet Galileo har bidraget med 1 178 mio. EUR til kredsløbsvalideringsfasen af Galileo-programmet. Da dette program stadig er i forskningsfasen, er de penge, der er blevet brugt, i overensstemmelse med EU's regnskabsregler blevet indregnet under udgifter, og ingen immaterielle aktiver er blevet bogført. Kommissionens samlede (vejledende) bidrag til næste fase af Galileo-programmet (fra 2008 til 2013) er på 2 408 mio. EUR.

5.7.5   
  GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har indgået en kontrakt med Den Europæiske Rumorganisation for perioden 2008-2013 om gennemførelsen af rumkomponenten af GMES-programmet (global miljø- og sikkerhedsovervågning). Det samlede vejledende beløb for perioden er 624 mio. EUR. I 2010 beløb Den Europæiske Rumorganisations udgifter sig til 166 mio. EUR.

5.7.6   
  TEN-T-forpligtelser

TEN-T-forpligtelser

Dette beløb vedrører bevillinger til det transeuropæiske transportnet (TEN-T) for perioden 2007-2013. Programmet omfatter projekter, der bidrager til udviklingen af et transeuropæisk transportnet, som kan støtte både infrastrukturprojekter og forsknings- og innovationsprojekter med henblik på at integrere nye teknologier og innovative processer i indførelsen af ny transportinfrastruktur. Det samlede vejledende beløb for dette program er 8 013 mio. EUR.

5.7.7   
  Andre kontraktlige forpligtelser

Andre kontraktlige forpligtelser

Denne post omfatter beløb, som EU har forpligtet sig til at betale i kontrakternes løbetid. Der er bl.a. tale om den udestående kontraktlige forpligtelse på 83 mio. EUR vedrørende omkostningerne til istandsættelse af Domstolens bygninger, 76 mio. EUR vedrørende Rådets bygningsrelaterede kontrakter samt 434 mio. EUR vedrørende Parlamentets byggekontrakter og 446 mio. EUR vedrørende Kommissionens byggekontrakter (hovedsagelig i forbindelse med to større byggeprojekter i Luxembourg). Det andet store beløb, som er indregnet her, er 2 654 mio. EUR vedrørende indkøbsordninger for Fusionsenergiagenturet (det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling) inden for rammerne af ITER-projektet.

5.8   FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPERATIONEL LEASING

| (mio. EUR) |
| --- |
| Beskrivelse | Beløb, der skal betales i fremtiden |
| < 1 år | 1-5 år | > 5 år | I alt |
| Ejendomme | 350 | 1 235 | 749 | 2 334 |
| It-udstyr og andet udstyr | 12 | 38 | 0 | 50 |
| I alt | 362 | 1 273 | 749 | 2 384 |

(mio. EUR)

Beskrivelse

Beløb, der skal betales i fremtiden

< 1 år

1-5 år

> 5 år

I alt

Ejendomme

350

1 235

749

2 334

It-udstyr og andet udstyr

12

38

0

50

I alt

362

1 273

749

2 384

Denne post omfatter bygninger og andet udstyr, der lejes på grundlag af kontrakter om operationel leasing, som ikke opfylder betingelserne for at blive opført på balancens aktivside. De opførte beløb svarer til forpligtelser, der stadig skal betales i henhold til kontrakterne.

I 2010 blev 363 mio. EUR indregnet i resultatopgørelsen som udgifter vedrørende operationel leasing.

6.   FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER

6.1   INDLEDNING

INDLEDNING

Denne bemærkning giver et overblik over de fejl og uregelmæssigheder, som er blevet opdaget, specielt i den del af EU's budget, som gennemføres under delt forvaltning (dvs. ca. 80 % af det samlede budget). Under delt forvaltning er det medlemsstaterne, der skal gennemføre EU-programmerne, hvilket betyder, at EU's bidrag udbetales til medlemsstaterne, som regel til et specifikt betalingsorgan, som derefter har ansvaret for betalingerne til modtagerne. Det betyder, at det er medlemsstaterne, der har hovedansvaret for at forebygge, opdage og korrigere de fejl og uregelmæssigheder, som modtagerne begår, mens Europa-Kommissionen har en overordnet tilsynsfunktion (den skal kontrollere, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt).

6.1.1   
  Finansielle korrektioner

Finansielle korrektioner

Finansielle korrektioner er det vigtigste redskab, som anvendes til at korrigere fejl og uregelmæssigheder i forbindelse med delt forvaltning. Europa-Kommissionen foretager finansielle korrektioner for at sikre, at der ikke betales EU-støtte til udgifter, som ikke er i overensstemmelse med de gældende regler og forskrifter. Der kan også foretages finansielle korrektioner, når der er opdaget alvorlige mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer. Det endelige formål med denne korrektionsordning er at sikre, at alle de udgifter, som medlemsstaten anmelder (dvs. de udgifter, som danner grundlag for udbetalingen for EU's bidrag), er regelmæssige. De finansielle korrektioner kan bl.a. gennemføres ved, at Kommissionen udsteder en indtægtsordre med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb.

Gennemførelsen af finansielle korrektioner foregår i tre hovedetaper:

| 1) | Størrelsen af den finansielle korrektion fastlægges gennem en retlig og kontradiktorisk procedure (»igangværende«). |
| --- | --- |

1)

Størrelsen af den finansielle korrektion fastlægges gennem en retlig og kontradiktorisk procedure (»igangværende«).

igangværende

| 2) | Størrelsen af den finansielle korrektion fastlægges med sikkerhed og er endelig, enten »besluttet« gennem en afgørelse truffet af Kommissionen eller »bekræftet« (dvs. accepteret) af medlemsstaten. |
| --- | --- |

2)

Størrelsen af den finansielle korrektion fastlægges med sikkerhed og er endelig, enten »besluttet« gennem en afgørelse truffet af Kommissionen eller »bekræftet« (dvs. accepteret) af medlemsstaten.

besluttet

bekræftet

| 3) | Beløbet »gennemføres« på en af følgende måder: a) Efter at Kommissionen har udstedt en indtægtsordre, kan medlemsstaten enten betale beløbet til Kommissionen, eller Kommissionen kan modregne beløbet i sine fremtidige betalinger til den pågældende medlemsstat, eller b) når korrektionen er accepteret, fratrækker (tilbagetrækker) medlemsstaten dette beløb fra en senere betalingsanmodning til Kommissionen, inden inddrivelsesprocedurerne afsluttes på nationalt plan (tilbagetrækning), eller når inddrivelsesprocedurerne er afsluttet på nationalt plan, og beløbene rent faktisk er inddrevet fra modtageren (inddrivelse på nationalt plan). I begge tilfælde (tilbagetrækning eller inddrivelse på nationalt plan, som medlemsstaten trækker fra en senere betalingsanmodning) tillader de gældende forskrifter, at uregelmæssige udgifter erstattes af andre udgifter, som er støtteberettigede. Ifølge periodiseringsprincippet skal den anvisningsberettigede godkende henholdsvis indtægtsordren eller betalingsanmodningen i regnskabssystemet, for at det kan fastlægges, at de finansielle korrektioner er gennemført. Når et program afsluttes, og medlemsstaten ikke har mulighed for at genanvende midlerne, gennemfører Kommissionen imidlertid den finansielle korrektion ved frigørelse af midlerne. |
| --- | --- |

3)

Beløbet »gennemføres« på en af følgende måder: a) Efter at Kommissionen har udstedt en indtægtsordre, kan medlemsstaten enten betale beløbet til Kommissionen, eller Kommissionen kan modregne beløbet i sine fremtidige betalinger til den pågældende medlemsstat, eller b) når korrektionen er accepteret, fratrækker (tilbagetrækker) medlemsstaten dette beløb fra en senere betalingsanmodning til Kommissionen, inden inddrivelsesprocedurerne afsluttes på nationalt plan (tilbagetrækning), eller når inddrivelsesprocedurerne er afsluttet på nationalt plan, og beløbene rent faktisk er inddrevet fra modtageren (inddrivelse på nationalt plan). I begge tilfælde (tilbagetrækning eller inddrivelse på nationalt plan, som medlemsstaten trækker fra en senere betalingsanmodning) tillader de gældende forskrifter, at uregelmæssige udgifter erstattes af andre udgifter, som er støtteberettigede. Ifølge periodiseringsprincippet skal den anvisningsberettigede godkende henholdsvis indtægtsordren eller betalingsanmodningen i regnskabssystemet, for at det kan fastlægges, at de finansielle korrektioner er gennemført. Når et program afsluttes, og medlemsstaten ikke har mulighed for at genanvende midlerne, gennemfører Kommissionen imidlertid den finansielle korrektion ved frigørelse af midlerne.

gennemføres

indtægtsordre

tilbagetrækning

inddrivelse på nationalt plan

frigørelse

1)   Igangværende finansielle korrektioner:

Igangværende finansielle korrektioner:

De beløb, som er opført under igangværende finansielle korrektioner, er baseret på resultaterne af Kommissionens, Revisionsrettens eller OLAF's undersøgelser, som alle følges op af det relevante generaldirektorat gennem kontradiktoriske procedurer med de berørte medlemsstater. Det drejer sig om det bedst mulige forsigtige skøn under hensyntagen til status i opfølgningerne på revisionerne og udstedelse af formelle skrivelser med den endelige holdning (eller præsuspensionsbreve) pr. 31. december 2010. Beløbet vil uden tvivl blive ændret som følge af de kontradiktoriske procedurer, hvor medlemsstaterne får mulighed for at fremlægge yderligere dokumentation til støtte for deres krav.

2)   Finansielle korrektioner, som er besluttet/bekræftet:

Finansielle korrektioner, som er besluttet/bekræftet:

På området landbrug og udvikling af landdistrikterne har EGFL (Den Europæiske Garantifond for Landbruget) og ELFUL (Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) afløst EUGFL (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget) (2000-2006). Beslutningerne om finansielle korrektioner iværksættes især som følge af kontrollen af de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, som underkastes følgende procedurer for regnskabsafslutning:

landbrug og udvikling af landdistrikterne

| — | Kommissionen vedtager en årlig beslutning om regnskabsafslutning, hvori den formelt accepterer betalingsorganernes årsregnskaber på grundlag af forvaltningskontrol og attesteringer. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vedtager en årlig beslutning om regnskabsafslutning, hvori den formelt accepterer betalingsorganernes årsregnskaber på grundlag af forvaltningskontrol og attesteringer.

| — | Kommissionen vedtager en flerårig beslutning om efterprøvende regnskabsafslutning, hvori den fastslår, om de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, er i overensstemmelse med de gældende EU-regler og -forskrifter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vedtager en flerårig beslutning om efterprøvende regnskabsafslutning, hvori den fastslår, om de udgifter, som medlemsstaterne har anmeldt, er i overensstemmelse med de gældende EU-regler og -forskrifter.

| — | Kommissionen vedtager en beslutning om regnskabsafslutning, som følge af hvilken der kan fastlægges finansielle korrektioner for betalinger, som ikke overholder de retlige eller forskriftsmæssige frister. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vedtager en beslutning om regnskabsafslutning, som følge af hvilken der kan fastlægges finansielle korrektioner for betalinger, som ikke overholder de retlige eller forskriftsmæssige frister.

Inden for samhørighedspolitikken er de besluttede/bekræftede finansielle korrektioner et resultat af EU's kontrol og revisioner, som foretages af Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret eller OLAF.

samhørighedspolitikken

3)   Gennemførelsen af finansielle korrektioner:

Gennemførelsen af finansielle korrektioner:

Med hensyn til EGFL foretages de finansielle korrektioner altid ved et fradrag i de månedlige anmeldelser. For ELFUL kan de beløb, som medlemsstaterne selv inddriver, og de besluttede finansielle korrektioner genanvendes.

EGFL

Finansielle korrektioner under samhørighedspolitikken foretages som følger:

samhørighedspolitikken

| — | Medlemsstaten accepterer den korrektion, som Kommissionen kræver eller foreslår. Medlemsstaten foretager selv den finansielle korrektion ved fradrag i en senere betalingsanmodning (se forklaringerne vedrørende tilbagetrækninger og inddrivelser i afsnit 6.1.1, punkt 3, ovenfor). Alle de beløb, som medlemsstaterne korrigerer, kan derefter genanvendes til andre støtteberettigede foranstaltninger, hvor der er afholdt formelt rigtige udgifter. I disse tilfælde er der ingen indvirkning på Kommissionens regnskaber, da de samlede EU-midler til et specifikt program ikke nedsættes. EU's finansielle interesser beskyttes dermed mod uregelmæssigheder og svig. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten accepterer den korrektion, som Kommissionen kræver eller foreslår. Medlemsstaten foretager selv den finansielle korrektion ved fradrag i en senere betalingsanmodning (se forklaringerne vedrørende tilbagetrækninger og inddrivelser i afsnit 6.1.1, punkt 3, ovenfor). Alle de beløb, som medlemsstaterne korrigerer, kan derefter genanvendes til andre støtteberettigede foranstaltninger, hvor der er afholdt formelt rigtige udgifter. I disse tilfælde er der ingen indvirkning på Kommissionens regnskaber, da de samlede EU-midler til et specifikt program ikke nedsættes. EU's finansielle interesser beskyttes dermed mod uregelmæssigheder og svig.

| — | Medlemsstaten er uenig i den korrektion, som Kommissionen kræver eller foreslår efter en formel kontradiktorisk procedure med medlemsstaten, som omfatter en suspension af betalingerne til programmet. I dette tilfælde har Kommissionen tre måneder fra datoen for en formel høring med medlemsstaten (seks måneder for programmerne for 2007-2013) til at træffe en formel beslutning om finansiel korrektion, hvorefter den udsteder en indtægtsordre for at få medlemsstaten til at tilbagebetale det pågældende beløb. Disse tilfælde medfører en nettoreduktion af EU's bidrag til det specifikke operationelle program, som den finansielle korrektion vedrører (medlemsstaten har ikke mulighed for at genanvende det korrigerede beløb til andre støtteberettigede foranstaltninger). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten er uenig i den korrektion, som Kommissionen kræver eller foreslår efter en formel kontradiktorisk procedure med medlemsstaten, som omfatter en suspension af betalingerne til programmet. I dette tilfælde har Kommissionen tre måneder fra datoen for en formel høring med medlemsstaten (seks måneder for programmerne for 2007-2013) til at træffe en formel beslutning om finansiel korrektion, hvorefter den udsteder en indtægtsordre for at få medlemsstaten til at tilbagebetale det pågældende beløb. Disse tilfælde medfører en nettoreduktion af EU's bidrag til det specifikke operationelle program, som den finansielle korrektion vedrører (medlemsstaten har ikke mulighed for at genanvende det korrigerede beløb til andre støtteberettigede foranstaltninger).

| — | Når et program afsluttes, og det ikke er muligt for medlemsstaten at genanvende midlerne, trækkes et beløb svarende til den finansielle korrektion fra den endelige udgiftsanmeldelse, som medlemsstaten indsender, eller det pågældende beløb frigøres af Kommissionen. |
| --- | --- |

—

Når et program afsluttes, og det ikke er muligt for medlemsstaten at genanvende midlerne, trækkes et beløb svarende til den finansielle korrektion fra den endelige udgiftsanmeldelse, som medlemsstaten indsender, eller det pågældende beløb frigøres af Kommissionen.

6.1.2   
  Inddrivelser

Inddrivelser

Inddrivelser er blot en af de måder, hvorpå finansielle korrektioner kan gennemføres, men da budgetmyndigheden tillægger dem stor betydning, fortjener de et særskilt afsnit.

I henhold til finansforordningen skal den anvisningsberettigede udstede indtægtsordrer for uberettiget udbetalte beløb. Inddrivelserne gennemføres derefter ved direkte bankoverførsel fra debitor (dvs. medlemsstaten) eller ved modregning i andre beløb, som Kommissionen skylder medlemsstaten. Finansforordningen indeholder bestemmelser om yderligere procedurer, der skal sikre, at indtægtsordrer, som ikke er betalt til tiden, følges op af Kommissionens regnskabsfører.

På landbrugsområdet er medlemsstaterne forpligtet til at afsløre fejl og uregelmæssigheder og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb i overensstemmelse med de nationale regler og procedurer. Inden for EGFL krediteres de beløb, som inddrives fra modtagerne, Kommissionen, efter at medlemsstaterne har fradraget 20 % (i gennemsnit) af beløbet, hvorefter Kommissionen bogfører beløbene i resultatopgørelsen. For ELFUL trækkes de inddrevne beløb fra den næste betalingsanmodning, inden den sendes til Kommissionens tjenestegrene, og det relevante beløb kan derfor genanvendes til programmet. Hvis en medlemsstat ikke foretager inddrivelsen eller ikke udviser den fornødne omhu i inddrivelsen, kan Kommissionen beslutte at gribe ind og pålægge medlemsstaterne finansielle korrektioner.

landbrugsområdet

Inden for samhørighedspolitikken er det medlemsstaterne (og ikke Kommissionen), der har det primære ansvar for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb samt eventuelle morarenter fra modtagerne. De beløb, som medlemsstaterne inddriver, opføres i denne bemærkning som supplerende oplysninger ud over de finansielle korrektioner, som Kommissionen har pålagt. For perioden 2007-2013 er medlemsstaterne retligt forpligtet til at sende Kommissionen klare og strukturerede oplysninger om de beløb, som er trukket tilbage fra samfinansieringen, inden den nationale inddrivelsesprocedure er afsluttet, og de beløb, som rent faktisk er blevet inddrevet fra modtagerne på nationalt plan.

samhørighedspolitikken

6.1.3   
  Suspension og afbrydelse af betalingerne

Suspension og afbrydelse af betalingerne

I overensstemmelse med sektorlovgivningen kan Kommissionen også:

| — | afbryde betalingsfristen i højst seks måneder for programmerne for 2007-2013, hvis:






  a) | der er påvist en alvorlig mangel i den pågældende medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer |
| --- | --- | --- |

—

afbryde betalingsfristen i højst seks måneder for programmerne for 2007-2013, hvis:

afbryde

a)

der er påvist en alvorlig mangel i den pågældende medlemsstats forvaltnings- og kontrolsystemer

| b) | Kommissionens tjenestegrene er nødt til at foretage supplerende kontrol som følge af oplysninger om, at der til udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt knytter sig en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret |
| --- | --- |

b)

Kommissionens tjenestegrene er nødt til at foretage supplerende kontrol som følge af oplysninger om, at der til udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt knytter sig en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret

| — | suspendere en mellemliggende betaling til en medlemsstat eller en del deraf for både programmerne for 2000-2006 og 2007-2013 i følgende tre tilfælde:






  a) | der er alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, eller |
| --- | --- | --- |

—

suspendere en mellemliggende betaling til en medlemsstat eller en del deraf for både programmerne for 2000-2006 og 2007-2013 i følgende tre tilfælde:

suspendere

a)

der er alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet for programmet, eller

| b) | udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er forbundet med en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret, eller |
| --- | --- |

b)

udgifterne i en godkendt udgiftsoversigt er forbundet med en alvorlig uregelmæssighed, som ikke er korrigeret, eller

| c) | en medlemsstat har groft tilsidesat sine forvaltnings- og kontrolforpligtelser. |
| --- | --- |

c)

en medlemsstat har groft tilsidesat sine forvaltnings- og kontrolforpligtelser.

Når medlemsstaten ikke træffer de nødvendige foranstaltninger, kan Kommissionen pålægge en finansiel korrektion.

6.1.4   
  Andre forvaltningstyper

Andre forvaltningstyper

Når der inden for den del af EU's budget, som forvaltes gennem direkte forvaltning, konstateres udgifter, som ikke er i overensstemmelse med de gældende regler og forskrifter, gøres de enten til genstand for en indtægtsordre, som udstedes af Kommissionen, eller de trækkes fra den følgende betalingsanmodning. Hvis beløbet fratrækkes direkte af modtageren i betalingsanmodningen, kan oplysningerne ikke registreres i Kommissionens regnskabssystem. Ansvaret for inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb, som er udbetalt under decentral og indirekte central forvaltning, ligger hos de pågældende medlemsstater, tredjelande eller agenturer. Under fælles forvaltning anvendes der også korrigerende redskaber, som er fastlagt i de aftaler, som indgås med internationale organisationer.

NB: Alle tal er afrundet til millioner euro. Det skal bemærkes, at eftersom tallene afrundes, svarer summen af tallene i tabellerne ikke nødvendigvis til totalen. De beløb, som er anført som 0, repræsenterer tal på under 500 000 EUR. Beløb, som er lig med nul, vises som en tankestreg (-).

NB:

6.2   FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER INDEN FOR LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE

FINANSIELLE KORREKTIONER OG INDDRIVELSER INDEN FOR LANDBRUG OG UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE

6.2.1   
  Finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2010

Finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2010

Finansielle korrektioner inden for EGFL besluttet i 2010

Finansielle korrektioner inden for EGFL besluttet i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL: |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 33 | 103 |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 1 022 | 359 |
| Subtotal | 1 055 | 462 |

(mio. EUR)

2010

2009

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL:

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL:

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

33

103

Efterprøvende regnskabsafslutning

1 022

359

Subtotal

1 055

462

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne besluttet i 2010

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne besluttet i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne: |
| TRDI 2000-2006 | 49 | 11 |
| Sapard 2000-2006 | 3 | 14 |
| ELFUL 2007-2013 | 20 | — |
| Subtotal | 73 | 25 |

(mio. EUR)

2010

2009

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne:

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne:

TRDI 2000-2006

49

11

Sapard 2000-2006

3

14

ELFUL 2007-2013

20

—

Subtotal

73

25

Inddrivelser bekræftet i 2010

Inddrivelser bekræftet i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFL – uregelmæssigheder | 178 | 163 |
| TRDI – inddrivelser | 10 | — |
| Sapard – inddrivelser | 5 | — |
| ELFUL – uregelmæssigheder | 98 | 47 |
| Subtotal | 292 | 210 |

(mio. EUR)

2010

2009

EGFL – uregelmæssigheder

178

163

TRDI – inddrivelser

10

—

Sapard – inddrivelser

5

—

ELFUL – uregelmæssigheder

98

47

Subtotal

292

210

Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet/bekræftet i 2010

Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet/bekræftet i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFL: |
| Finansielle korrektioner | 1 055 | 462 |
| Inddrivelser | 178 | 163 |
| Subtotal EGFL | 1 233 | 625 |
| Udvikling af landdistrikterne: |
| Finansielle korrektioner | 73 | 25 |
| Inddrivelser | 114 | 47 |
| Subtotal udvikling af landdistrikterne | 187 | 72 |
| I alt | 1 420 | 697 |

(mio. EUR)

2010

2009

EGFL:

EGFL:

Finansielle korrektioner

1 055

462

Inddrivelser

178

163

Subtotal EGFL

1 233

625

Udvikling af landdistrikterne:

Udvikling af landdistrikterne:

Finansielle korrektioner

73

25

Inddrivelser

114

47

Subtotal udvikling af landdistrikterne

187

72

I alt

1 420

697

Fordelingen af EGFL-beløbene på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 1.

Alle de ovenstående beløb er indregnet i resultatopgørelsen for Kommissionen. Stigningen i antallet at procedurer for efterprøvende regnskabsafslutning i 2010 følger efter et tidligere fald mellem 2008 og 2009. Dette skyldes især, at der ved udgangen af 2009 ikke var nogen beslutninger om regnskabsafslutning, som ikke var gennemført. Derimod var der i 2008 en beslutning om regnskabsafslutning på 178 mio. EUR, som ikke var gennemført, hvilket er baggrunden for faldet fra 2008 til 2009. Tilsvarende omfatter tallene for 2010 en ikke gennemført beslutning om regnskabsafslutning på i alt 471 mio. EUR, som blev vedtaget før årets udgang, og som vil blive endeligt gennemført i 2011. Det forklarer stigningen fra 2009 til 2010.

Under bekræftede inddrivelser er der i 2010 for første gang medtaget beløb fra ELFUL på i alt 98 mio. EUR, hvilket forklarer stigningen i forhold til 2009.

6.2.2   
  Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010

Finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010

Finansielle korrektioner inden for EGFL gennemført i 2010

Finansielle korrektioner inden for EGFL gennemført i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL: |
| Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | 33 | 103 |
| Efterprøvende regnskabsafslutning | 728 | 600 |
| I alt | 761 | 703 |

(mio. EUR)

2010

2009

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL:

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL:

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

33

103

Efterprøvende regnskabsafslutning

728

600

I alt

761

703

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne gennemført i 2010

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne gennemført i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne: |
| TRDI 2000-2006 | 49 | 11 |
| Sapard 2000-2006 | 3 | 14 |
| ELFUL 2007-2013 | 0 | 0 |
| Subtotal | 53 | 25 |

(mio. EUR)

2010

2009

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne:

Finansielle korrektioner inden for udvikling af landdistrikterne:

TRDI 2000-2006

49

11

Sapard 2000-2006

3

14

ELFUL 2007-2013

0

0

Subtotal

53

25

Inddrivelser gennemført i 2010

Inddrivelser gennemført i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFL – uregelmæssigheder | 172 | 148 |
| TRDI – inddrivelser | 10 | — |
| Sapard – inddrivelser | 5 | — |
| ELFUL – uregelmæssigheder | 98 | 47 |
| Subtotal | 286 | 195 |

(mio. EUR)

2010

2009

EGFL – uregelmæssigheder

172

148

TRDI – inddrivelser

10

—

Sapard – inddrivelser

5

—

ELFUL – uregelmæssigheder

98

47

Subtotal

286

195

Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010

Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFL: |
| Finansielle korrektioner | 761 | 703 |
| Inddrivelser | 172 | 148 |
| Subtotal EGFL | 934 | 851 |
| Udvikling af landdistrikterne: |
| Finansielle korrektioner | 53 | 25 |
| Inddrivelser | 114 | 47 |
| Subtotal udvikling af landdistrikterne | 167 | 72 |
| I alt | 1 101 | 923 |

(mio. EUR)

2010

2009

EGFL:

EGFL:

Finansielle korrektioner

761

703

Inddrivelser

172

148

Subtotal EGFL

934

851

Udvikling af landdistrikterne:

Udvikling af landdistrikterne:

Finansielle korrektioner

53

25

Inddrivelser

114

47

Subtotal udvikling af landdistrikterne

167

72

I alt

1 101

923

Fordelingen af EGFL-beløbene på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 2.

Med hensyn til den finansielle gennemførelse af beslutningerne om regnskabsafslutning er beløbene generelt stabile og varierer ikke ret meget fra år til år. Med hensyn til ELFUL, som blev operationel i programmeringsperioden 2007-2013, er den første række af EU-kontroller og –revisioner begyndt. De finansielle korrektioner forventes indberettet i de kommende år (se bemærkning 6.2.4 om igangværende finansielle korrektioner).

Som anført ovenfor under bekræftede inddrivelser omfatter de inddrivelser, som er gennemført i 2010, for første gang beløb fra ELFUL på i alt 98 mio. EUR, hvilket er hovedårsagen til stigningen i forhold til 2009. Dette tal forventes at stige i de kommende år af ovennævnte årsag.

6.2.3   
  Finansielle korrektioner – kumulative tal

Finansielle korrektioner – kumulative tal

Finansielle korrektioner for EGFL gennemført i 2010 – kumulative tal 1999-2010

Finansielle korrektioner for EGFL gennemført i 2010 – kumulative tal 1999-2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL | 6 258 | 5 719 |
| I alt | 6 258 | 5 719 |

(mio. EUR)

2010

2009

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL

Procedure for regnskabsafslutning inden for EGFL

6 258

5 719

I alt

6 258

5 719

Dette beløb viser den samlede finansielle virkning af procedurerne for regnskabsafslutning, siden denne korrektionsmekanisme blev indført, dvs. fra 1999 og frem.

Andre finansielle korrektioner gennemført i 2010 – kumulative tal 2000-2010

Andre finansielle korrektioner gennemført i 2010 – kumulative tal 2000-2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Pr. 31.12.2010 | Pr. 31.12.2009 |
| Andre finansielle korrektioner: |
| TRDI 2000-2006 | 61 | 11 |
| Sapard 2000-2006 | 17 | 14 |
| ELFUL 2007-2013 | 21 | 0 |
| Subtotal | 98 | 25 |

(mio. EUR)

Pr. 31.12.2010

Pr. 31.12.2009

Andre finansielle korrektioner:

Andre finansielle korrektioner:

TRDI 2000-2006

61

11

Sapard 2000-2006

17

14

ELFUL 2007-2013

21

0

Subtotal

98

25

Det kumulative tal for korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutning for EGFL viser de beløb, som formelt er besluttet af Kommissionen. Beslutning om regnskabsafslutning nr. 1-34 er indregnet i tallet for 2010. Det skal bemærkes, at alle beslutninger om efterprøvende regnskabsafslutning er truffet formelt, mens det normalt tager længere tid at få gennemført beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning, som vil få indvirkning i de kommende år.

6.2.4   
  Igangværende finansielle korrektioner

Igangværende finansielle korrektioner

Igangværende finansielle korrektioner under EGFL pr. 31.12.2010

Igangværende finansielle korrektioner under EGFL pr. 31.12.2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010 | Finansielle korrektioner besluttet i 2010 | Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010 |
| EGFL – kommende beslutninger omefterprøvende og finansiel regnskabsafslutning | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |
| Igangværende finansielle korrektioner inden for EGFL i alt | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010

Finansielle korrektioner besluttet i 2010

Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

EGFL – kommende beslutninger omefterprøvende og finansiel regnskabsafslutning

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Igangværende finansielle korrektioner inden for EGFL i alt

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Beløbet for igangværende finansielle korrektioner inden for EGFL ved udgangen af 2010 viser konsolideringen af evalueringsmetoden for fremtidige beslutninger om regnskabsafslutning.

Andre igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

Andre igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010 | Finansielle korrektioner besluttet i 2010 | Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010 |
| TRDI 2000-2006 | 12 | 45 | (49) | 0 | 7 |
| Sapard 2000-2006 | 4 | 54 | (3) | 13 | 68 |
| ELFUL 2007-2013 | 114 | 55 | (57) | 11 | 123 |
| Andre igangværende finansielle korrektioner i alt | 130 | 154 | (109) | 24 | 198 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010

Finansielle korrektioner besluttet i 2010

Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

TRDI 2000-2006

12

45

(49)

0

7

Sapard 2000-2006

4

54

(3)

13

68

ELFUL 2007-2013

114

55

(57)

11

123

Andre igangværende finansielle korrektioner i alt

130

154

(109)

24

198

Sapard- og TRDI-programmerne går ind i en afsluttende fase, hvilket forklarer størrelsen af de igangværende finansielle korrektioner. Desuden er der iværksat revisioner og kontrol på EU-plan for ELFUL, hvilket er baggrunden for hovedparten af beløbet.

Igangværende inddrivelser inden for EGFL pr. 31.12.2010

Igangværende inddrivelser inden for EGFL pr. 31.12.2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010 | Finansielle korrektioner besluttet i 2010 | Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010 |
| EGFL – uregelmæssigheder | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |
| Igangværende inddrivelser i alt | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010

Finansielle korrektioner besluttet i 2010

Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

EGFL – uregelmæssigheder

276

170

(178)

55

323

Igangværende inddrivelser i alt

276

170

(178)

55

323

Da de bekræftede og gennemførte korrektioner anføres i bemærkning 6.2.1 og 6.2.2, er det vigtigt, at det i dette afsnit vises, hvordan beløbene for uregelmæssigheder vil udvikle sig i fremtiden.

Andre igangværende inddrivelser pr. 31.12.2010

Andre igangværende inddrivelser pr. 31.12.2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | I gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Nye i gangværende finansielle korrektioner i 2010 | Finansielle korrektioner besluttet i 2010 | Justeringer af besluttede eller i gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | I gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010 |
| TRDI 2000-2006 | 5 | 6 | (10) | 7 | 7 |
| Sapard 2000-2006 | 88 | 52 | (5) | (41) | 94 |
| ELFUL 2007-2013 | 8 | 60 | (98) | 52 | 22 |
| Igangværende inddrivelser i alt | 101 | 118 | (114) | 18 | 123 |

(mio. EUR)

I gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Nye i gangværende finansielle korrektioner i 2010

Finansielle korrektioner besluttet i 2010

Justeringer af besluttede eller i gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

I gangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

TRDI 2000-2006

5

6

(10)

7

7

Sapard 2000-2006

88

52

(5)

(41)

94

ELFUL 2007-2013

8

60

(98)

52

22

Igangværende inddrivelser i alt

101

118

(114)

18

123

6.3   FINANSIELLE KORREKTIONER INDEN FOR SAMHØRIGHEDSPOLITIKKEN

FINANSIELLE KORREKTIONER INDEN FOR SAMHØRIGHEDSPOLITIKKEN

Inden for politikken for landbrug og udvikling af landdistrikterne forekommer inddrivelser (som ikke har forbindelse med finansielle korrektioner) ofte. Inden for samhørighedspolitikken anvendes indtægtsordrer imidlertid næsten udelukkende til at gennemføre de finansielle korrektioner, som er besluttet af Kommissionen, og som medfører en nettoreduktion af midlerne fra EU.

Resultaterne af medlemsstaternes egen kontrol af udgifterne inden for samhørighedspolitikken er beskrevet i bemærkning 6.5. Det skal også bemærkes, at beløbet for de finansielle korrektioner for 2009 for programmeringsperioden 2000-2006 i forbindelse med TRDI og Sapard nu vises i afsnittet om landbrug og udvikling af landdistrikterne (se bemærkning 6.2) sammen med ELFUL.

6.3.1   
  Finansielle korrektioner bekræftet i 2010

Finansielle korrektioner bekræftet i 2010

Finansielle korrektioner besluttet/bekræftet i 2010

Finansielle korrektioner besluttet/bekræftet i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Samhørighedspolitikken (EU's arbejde) |
| Programmerne for 1994-1999 | 136 | 521 |
| Programmerne for 2000-2006 | 788 | 1 865 |
| Programmerne for 2007-2013 | 2 | 0 |
| Subtotal | 925 | 2 386 |
| Fordelingen af disse beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 3. |

(mio. EUR)

2010

2009

Samhørighedspolitikken (EU's arbejde)

Samhørighedspolitikken (EU's arbejde)

Programmerne for 1994-1999

136

521

Programmerne for 2000-2006

788

1 865

Programmerne for 2007-2013

2

0

Subtotal

925

2 386

Fordelingen af disse beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 3.

Finansielle korrektioner bekræftet/besluttet i 2010 og gennemførelsen heraf i 2010

Finansielle korrektioner bekræftet/besluttet i 2010 og gennemførelsen heraf i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklings-sektionen | I Alt |
| Finansielle korrektioner i 1994-1999: |
| Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning | 2 | 0 | — | 0 | — | 2 |
| Gennemført ved indtægtsordre | 118 | — | 4 | 3 | 3 | 128 |
| Endnu ikke gennemført | 5 | 0 | — | — | 0 | 6 |
| Subtotal for perioden 1994-1999 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 |
| Finansielle korrektioner i 2000-2006: |
| Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning | — | 11 | — | — | — | 11 |
| Gennemført af medlemsstaterne | — | — | 35 | 87 | — | 122 |
| Gennemført ved indtægtsordre | 0 | 0 | — | — | 30 | 30 |
| Endnu ikke gennemført | 368 | 246 | 8 | 2 | — | 624 |
| Subtotal for perioden 2000-2006 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 |
| Finansielle korrektioner i 2007-2013: |
| Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning | — | — | — | — | — | — |
| Gennemført af medlemsstaterne | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Gennemført ved indtægtsordre | — | — | — | — | — | — |
| Endnu ikke gennemført | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| Subtotal for perioden 2007-2013 | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Finansielle korrektioner bekræftet i 2010 i alt | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |
| Finansielle korrektioner besluttet i 2009 i alt | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 13 | 2 386 |
| Ud af det samlede beløb på 925 mio. EUR, som blev bekræftet i 2010, blev 2 mio. EUR bekræftet de foregående år, men var ikke blevet indregnet tidligere, og 44 mio. EUR udgør justeringer af tidligere indregnede beløb. |

(mio. EUR)

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklings-sektionen

I Alt

Finansielle korrektioner i 1994-1999:

Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning

2

0

—

0

—

2

Gennemført ved indtægtsordre

118

—

4

3

3

128

Endnu ikke gennemført

5

0

—

—

0

6

Subtotal for perioden 1994-1999

125

0

4

3

3

136

Finansielle korrektioner i 2000-2006:

Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning

—

11

—

—

—

11

Gennemført af medlemsstaterne

—

—

35

87

—

122

Gennemført ved indtægtsordre

0

0

—

—

30

30

Endnu ikke gennemført

368

246

8

2

—

624

Subtotal for perioden 2000-2006

368

258

43

89

30

788

Finansielle korrektioner i 2007-2013:

Gennemført ved frigørelse/fradrag ved afslutning

—

—

—

—

—

—

Gennemført af medlemsstaterne

1

—

1

—

—

2

Gennemført ved indtægtsordre

—

—

—

—

—

—

Endnu ikke gennemført

0

—

0

—

—

0

Subtotal for perioden 2007-2013

1

—

1

—

—

2

Finansielle korrektioner bekræftet i 2010 i alt

494

258

49

91

33

925

Finansielle korrektioner besluttet i 2009 i alt

2 061

86

180

46

13

2 386

Ud af det samlede beløb på 925 mio. EUR, som blev bekræftet i 2010, blev 2 mio. EUR bekræftet de foregående år, men var ikke blevet indregnet tidligere, og 44 mio. EUR udgør justeringer af tidligere indregnede beløb.

Beløbet for de finansielle korrektioner, som blev bekræftet/besluttet i løbet af året, og som blev gennemført ved, at Kommissionen udstedte en indtægtsordre (dvs. likvide midler, som blev tilbagebetalt til Kommissionen), er på 158 mio. EUR, bestående af 128 mio. EUR for perioden 1994-1999 og 30 mio. EUR for perioden 2000-2006 (2009: 146 mio. EUR). Det skal bemærkes, at gennemførelsen ved hjælp af en indtægtsordre kun tegner sig for en begrænset del af de finansielle korrektioner (20 % af det beløb, som blev gennemført i 2010), idet den gældende sektorlovgivning giver medlemsstaterne mulighed for at acceptere den finansielle korrektion, som Kommissionen foreslår, og erstatte de uregelmæssige udgifter med regelmæssige udgifter, hvilket betyder, at Kommissionen ikke behøver at udstede en indtægtsordre. Kommissionen udsteder kun indtægtsordrer, når medlemsstaten ikke accepterer den finansielle korrektion, eller i forbindelse med afslutningen af programmet, når medlemsstaten ikke længere kan angive andre udgifter til erstatning for de uregelmæssige udgifter.

For EFRU skyldes den store forskel mellem bekræftede/besluttede korrektioner i 2009 og 2010 især en stor korrektion i Spanien (ca. 1,5 mia. EUR), som blev bekræftet af Spanien ved udgangen af 2009. Denne korrektion afsluttede en vigtig handlingsplan, som blev sat i gang i 2004 og vedrørte forvaltning og kontrol på andet niveau vedrørende spørgsmål om offentlige indløb i forbindelse med 20 spanske programmer. Den medførte en betydelig stigning i størrelsen af de korrektioner, som blev indberettet i 2009. Fra og med 2010 vil beløbene for perioden 2000-2006 falde, efterhånden som afslutningsperioden afvikles. De indberettede korrektioner vil være knyttet til afslutning af procedurer, som blev indledt de foregående år, og til resultaterne af procedurerne og revisionerne i forbindelse med afslutningen.

Med hensyn til ESF skyldes det lavere beløb for de finansielle korrektioner for programmeringsperioden 1994-1999, at Kommissionens tjenestegrene er ved at nå til slutningen af afslutningsprocessen. For programmeringsperioden 2000-2006 var 2010 det år, hvor der blev indsendt afslutningsdokumenter for langt de fleste af programmerne. Beløbene for de finansielle korrektioner vil derfor først blive fastlagt og bekræftet, efter at den analyse af medlemsstaternes dokumenter, som Kommissionens tjenestegrene er i gang med at foretage, er afsluttet.

Med hensyn til FIUF førte en revision af de centrale myndigheder i Spanien i slutningen af 2009 til bekræftelsen af et beløb på 87 mio. EUR i 2010, som Spanien trak fra den endelige betalingsanmodning, som blev modtaget i slutningen af 2010.

6.3.2   
  Finansielle korrektioner gennemført i 2010

Finansielle korrektioner gennemført i 2010

Finansielle korrektioner gennemført i 2010

Finansielle korrektioner gennemført i 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Samhørighedspolitikken (EU's arbejde) |
| Programmerne for 1994-1999 | 476 | 300 |
| Programmerne for 2000-2006 | 259 | 384 |
| Programmerne for 2007-2013 | 2 | 0 |
| Subtotal | 737 | 684 |
| Fordelingen af disse beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 4. |

(mio. EUR)

2010

2009

Samhørighedspolitikken (EU's arbejde)

Samhørighedspolitikken (EU's arbejde)

Programmerne for 1994-1999

476

300

Programmerne for 2000-2006

259

384

Programmerne for 2007-2013

2

0

Subtotal

737

684

Fordelingen af disse beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 4.

Det skal bemærkes, at ovennævnte beløb, specielt for programmeringsperioden 2000-2006 ikke omfatter finansielle korrektioner, som medlemsstaterne indberettede i de endelige betalingsanmodninger, som Kommissionen modtog i 2010, idet de er under validering. På nuværende tidspunkt gennemføres den finansielle korrektion af medlemsstaten, som attesterer, at den finansielle korrektion er blevet trukket fra den endelige betalingsanmodning. I forbindelse med afslutningen af programmer gælder der imidlertid længere forskriftsmæssige frister for den anvisningsberettigedes validering af anmodningen i regnskabssystemet, før anmodningen kan færdigbehandles, og Kommissionen kan gennemføre betalingerne. De betalingsanmodninger, som blev modtaget inden udgangen af 2010, og som endnu ikke er blevet godkendt, omfatter fratrukne finansielle korrektioner til et samlet beløb af 2,3 mia. EUR (EFRU: 2 155 mio. EUR, Samhørighedsfonden: 105 mio. EUR og ESF: 24 mio. EUR). Betalingsanmodningerne vil blive behandlet i slutningen af 2011 og begyndelsen af 2012.

Finansielle korrektioner gennemført i 2010 (bekræftet/besluttet i 2010 og i de foregående år)

Finansielle korrektioner gennemført i 2010 (bekræftet/besluttet i 2010 og i de foregående år)

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt 2010 |
| Finansielle korrektioner 1994-1999: |
| Bekræftet i 2010 | 120 | 0 | 4 | 3 | 2 | 129 |
| Bekræftet i foregående år | 342 | 4 | 1 | — | 1 | 347 |
| Subtotal for perioden 1994-1999 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 |
| Finansielle korrektioner 2000-2006: |
| Bekræftet i 2010 | 0 | 11 | 35 | 87 | 30 | 164 |
| Bekræftet i foregående år | 79 | 6 | 1 | — | 8 | 95 |
| Subtotal for perioden 2000-2006 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 |
| Finansielle korrektioner 2007-2013: |
| Bekræftet i 2010 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Bekræftet i foregående år | — | — | — | — | — | — |
| Subtotal for perioden 2007-2013 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Finansielle korrektioner gennemført i 2010 i alt | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |
| Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt | 334 | 89 | 206 | 50 | 5 | 684 |
| Ud af det beløb på 737 mio. EUR, som er opført som finansielle korrektioner gennemført i 2010, blev 1 mio. EUR gennemført i de foregående år, men var ikke blevet indregnet tidligere. |

(mio. EUR)

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt 2010

Finansielle korrektioner 1994-1999:

Bekræftet i 2010

120

0

4

3

2

129

Bekræftet i foregående år

342

4

1

—

1

347

Subtotal for perioden 1994-1999

462

4

5

3

3

476

Finansielle korrektioner 2000-2006:

Bekræftet i 2010

0

11

35

87

30

164

Bekræftet i foregående år

79

6

1

—

8

95

Subtotal for perioden 2000-2006

80

18

36

87

38

259

Finansielle korrektioner 2007-2013:

Bekræftet i 2010

1

—

1

—

—

1

Bekræftet i foregående år

—

—

—

—

—

—

Subtotal for perioden 2007-2013

1

—

1

—

—

1

Finansielle korrektioner gennemført i 2010 i alt

542

21

42

90

41

737

Finansielle korrektioner gennemført i 2009 i alt

334

89

206

50

5

684

Ud af det beløb på 737 mio. EUR, som er opført som finansielle korrektioner gennemført i 2010, blev 1 mio. EUR gennemført i de foregående år, men var ikke blevet indregnet tidligere.

Med hensyn til EFRU skal det bemærkes, at den store korrektion i Spanien på i alt 1,5 mia. EUR, som er omtalt i bemærkning 6.3.1, i februar 2010 blev attesteret af Spanien som registreret i de lokale regnskabssystemer for de relevante programmer. Dette beløb blev derefter trukket fra de 20 endelige betalingsanmodninger, som blev indsendt i september 2010. Da disse betalingsanmodninger imidlertid stadig er ved at blive godkendt, er de ikke medtaget i ovenstående tal for gennemførelsen. Det samme gælder de fleste af de anmodninger, som er modtaget vedrørende afslutningen af perioden 2000-2006.

Med hensyn til ESF er alle de finansielle korrektioner, som blev bekræftet i 2010 for programmeringsperioden 1994-1999, blevet gennemført samme år. Desuden er der ingen udestående finansielle korrektioner, som skal gennemføres for den pågældende programmeringsperiode. De finansielle korrektioner for programmeringsperioden 2000-2006, som blev bekræftet i tidligere år, vil blive fastslået og afsluttet som led i den igangværende afslutningsproces.

6.3.3   
  Finansielle korrektioner – kumulative tal og gennemførelsesprocent

Finansielle korrektioner – kumulative tal og gennemførelsesprocent

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner – kumulative tal

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner – kumulative tal

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 | I alt pr. 31.12.1010 | I alt pr. 31.12.2009 |
| EFRU | 1 758 | 4 165 | 1 | 5 924 | 5 430 |
| Samhørighedsfonden | 273 | 490 | — | 763 | 506 |
| ESF | 397 | 1 174 | 1 | 1 572 | 1 522 |
| FIUF | 100 | 96 | — | 195 | 104 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 124 | 41 | — | 165 | 132 |
| I alt | 2 652 | 5 965 | 2 | 8 619 | 7 694 |

(mio. EUR)

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

I alt pr. 31.12.1010

I alt pr. 31.12.2009

EFRU

1 758

4 165

1

5 924

5 430

Samhørighedsfonden

273

490

—

763

506

ESF

397

1 174

1

1 572

1 522

FIUF

100

96

—

195

104

EUGFL, Udviklingssektionen

124

41

—

165

132

I alt

2 652

5 965

2

8 619

7 694

Fordelingen af det samlede beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 3.

Gennemførte finansielle korrektioner – kumulative tal

Gennemførte finansielle korrektioner – kumulative tal

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 | I alt pr. 31.12.1010 | I alt pr. 31.12.2009 |
| EFRU | 1 736 | 1 972 | 1 | 3 709 | 3 167 |
| Samhørighedsfonden | 266 | 227 | — | 493 | 472 |
| ESF | 395 | 1 146 | 1 | 1 542 | 1 500 |
| FIUF | 100 | 94 | — | 194 | 104 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 124 | 41 | — | 165 | 124 |
| I alt | 2 621 | 3 480 | 2 | 6 102 | 5 366 |

(mio. EUR)

Perioden 1994-1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

I alt pr. 31.12.1010

I alt pr. 31.12.2009

EFRU

1 736

1 972

1

3 709

3 167

Samhørighedsfonden

266

227

—

493

472

ESF

395

1 146

1

1 542

1 500

FIUF

100

94

—

194

104

EUGFL, Udviklingssektionen

124

41

—

165

124

I alt

2 621

3 480

2

6 102

5 366

Fordelingen af det samlede beløb på de enkelte medlemsstater fremgår af bilag 4.

De fleste af programmerne og uregelmæssighederne for programmeringsperioden 1994-1999 er afsluttede sager, og beløbene forventes derfor at falde i fremtiden. Medlemsstaterne trak mange fradrag tilbage fra deres endelige betalingsanmodninger for 2000-2006-progammerne, men betalingsanmodningerne er stadig under validering, og de er derfor ikke indregnet i ovennævnte beløb. De vil blive opført som gennemførte, når betalingerne er blevet valideret, i 2011 og i 2012 for de mest indviklede sager. Korrektionerne for den nuværende programmeringsperiode 2007-2013 forventes at stige som følge af den igangværende kontrol på stedet.

Ovenstående tabel omfatter finansielle korrektioner, som anfægtes af visse medlemsstater (det skal bemærkes, at erfaringerne viser, at Kommissionen meget sjældent har været nødt til at tilbagebetale beløb efter sådanne sager).

Finansielle korrektioner, der er bekræftet/besluttet pr. 31. december 2010, men endnu ikke gennemført, og gennemførelsesprocenter pr. 31. december 2010 (kumulative tal)

Finansielle korrektioner, der er bekræftet/besluttet pr. 31. december 2010, men endnu ikke gennemført, og gennemførelsesprocenter pr. 31. december 2010 (kumulative tal)

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt 2010 | I alt 2009 |
| Finansielle korrektioner for programmerne for 1994-1999 |
| Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner | 1 758 | 273 | 397 | 100 | 124 | 2 652 | 2 516 |
| Gennemførte finansielle korrektioner | 1 736 | 266 | 395 | 100 | 124 | 2 621 | 2 145 |
| Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført | 22 | 8 | 2 | — | 0 | 31 | 371 |
| Gennemførelsesprocent | 99 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % | 85 % |
| Finansielle korrektioner for programmerne for 2000-2006 |
| Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner | 4 165 | 490 | 1 174 | 96 | 41 | 5 965 | 5 177 |
| Gennemførte finansielle korrektioner | 1 972 | 227 | 1 146 | 94 | 41 | 3 480 | 3 221 |
| Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført | 2 192 | 263 | 28 | 2 | — | 2 485 | 1 956 |
| Gennemførelsesprocent | 47 % | 46 % | 98 % | 98 % | 100 % | 58 % | 62 % |
| Finansielle korrektioner for programmerne for 2007-2013 |
| Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Gennemførte finansielle korrektioner | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført | 0 | — | 0 | — | — | 0 | — |
| Gennemførelsesprocent | 69 % | ikke relevant | 98 % | ikke relevant | ikke relevant | 84 % | ikke relevant |
| Samlede finansielle korrektioner |
| Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner | 5 924 | 764 | 1 571 | 195 | 165 | 8 619 | 7 694 |
| Gennemførte finansielle korrektioner | 3 709 | 493 | 1 542 | 194 | 165 | 6 102 | 5 366 |
| Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført | 2 214 | 271 | 30 | 2 | 0 | 2 516 | 2 327 |
| Gennemførelsesprocent | 63 % | 65 % | 98 % | 99 % | 100 % | 71 % | 70 % |

(mio. EUR)

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt 2010

I alt 2009

Finansielle korrektioner for programmerne for 1994-1999

Finansielle korrektioner for programmerne for 1994-1999

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner

1 758

273

397

100

124

2 652

2 652

2 516

2 516

Gennemførte finansielle korrektioner

1 736

266

395

100

124

2 621

2 621

2 145

2 145

Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført

22

8

2

—

0

31

31

371

371

Gennemførelsesprocent

99 %

97 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

85 %

85 %

Finansielle korrektioner for programmerne for 2000-2006

Finansielle korrektioner for programmerne for 2000-2006

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner

4 165

490

1 174

96

41

5 965

5 965

5 177

5 177

Gennemførte finansielle korrektioner

1 972

227

1 146

94

41

3 480

3 480

3 221

3 221

Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført

2 192

263

28

2

—

2 485

2 485

1 956

1 956

Gennemførelsesprocent

47 %

46 %

98 %

98 %

100 %

58 %

58 %

62 %

62 %

Finansielle korrektioner for programmerne for 2007-2013

Finansielle korrektioner for programmerne for 2007-2013

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Gennemførte finansielle korrektioner

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført

0

—

0

—

—

0

0

—

—

Gennemførelsesprocent

69 %

ikke relevant

98 %

ikke relevant

ikke relevant

84 %

84 %

ikke relevant

ikke relevant

Samlede finansielle korrektioner

Samlede finansielle korrektioner

Bekræftede/besluttede finansielle korrektioner

5 924

764

1 571

195

165

8 619

8 619

7 694

7 694

Gennemførte finansielle korrektioner

3 709

493

1 542

194

165

6 102

6 102

5 366

5 366

Finansielle korrektioner, som er bekræftet/besluttet, men ikke gennemført

2 214

271

30

2

0

2 516

2 516

2 327

2 327

Gennemførelsesprocent

Gennemførelsesprocent

63 %

63 %

65 %

65 %

98 %

98 %

99 %

99 %

100 %

100 %

71 %

71 %

70 %

70 %

Gennemførelsesniveauet for programmeringsperioden 1994-1999 skyldes, at man i 2010 udstedte de fleste af de indtægtsordrer, som var nødvendige for at gennemføre de beslutninger om finansielle korrektioner, som var truffet ved udgangen af 2009 (som endnu ikke var gennemført ved afslutningen af regnskaberne for 2009), og de nye korrektioner, som blev bekræftet/besluttet i løbet af året.

Med hensyn til programmeringsperioden 2000-2006 skyldes den lave gennemførelsesprocent den igangværende afslutningsproces, som betyder, at de betalingsanmodninger, som blev modtaget i slutningen af 2010, endnu ikke er blevet godkendt, og at de dertil knyttede finansielle korrektioner til et samlet beløb af 2,3 mia. EUR ikke kan medtages i gennemførelsestallene for 2010.

6.3.4   
  Igangværende finansielle korrektioner

Igangværende finansielle korrektioner

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009 | Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010 | Finansielle korrektioner besluttet i 2010 | Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle ko rektioner pr. 31.12.2009 | Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010 |
| Struktur- og samhørighedsfondene (programmerne for 1994-1999, 2000-2006 og 2007-2013) |
| EFRU | 430 | 135 | (212) | (156) | 197 |
| Samhørighedsfonden | 149 | 206 | (21) | (72) | 262 |
| ESF | 326 | 9 | (42) | (10) | 284 |
| FIUF | 2 | — | (1) | 0 | 0 |
| EUGFL, Udviklingssektionen | 63 | 4 | (33) | (31) | 4 |
| I alt | 971 | 354 | (309) | (269) | 747 |

(mio. EUR)

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2009

Nye igangværende finansielle korrektioner i 2010

Finansielle korrektioner besluttet i 2010

Justeringer af besluttede eller igangværende finansielle ko rektioner pr. 31.12.2009

Igangværende finansielle korrektioner pr. 31.12.2010

Struktur- og samhørighedsfondene (programmerne for 1994-1999, 2000-2006 og 2007-2013)

Struktur- og samhørighedsfondene (programmerne for 1994-1999, 2000-2006 og 2007-2013)

EFRU

430

135

(212)

(156)

197

Samhørighedsfonden

149

206

(21)

(72)

262

ESF

326

9

(42)

(10)

284

FIUF

2

—

(1)

0

0

EUGFL, Udviklingssektionen

63

4

(33)

(31)

4

I alt

971

354

(309)

(269)

747

Med hensyn til EFRU blev mange af de procedurer, som var i gang i de tidligere år, afsluttet i 2010, og der blev foretaget finansielle korrektioner, eller beløbene blev tilpasset. Desuden var 2010 præget af at være et overgangsår mellem de to programmeringsperioder; afslutningen af procedurerne for 2000-2006 førte til et fald i beløbene for igangværende finansielle korrektioner og indledningen af nye procedurer (lidt færre i denne fase) for 2007-2013. Beløbet for igangværende finansielle korrektioner er således lavt for 2010 i forhold til 2009.

Med hensyn til ESF vedrører hovedparten af de 9 mio. EUR for nye tilfælde programmeringsperioden 2000-2006, da alle de pågældende operationelle programmer går ind i afslutningsfasen. Behandlingen af de finansielle korrektioner vil indgå i afslutningsprocessen. Halvdelen af de igangværende procedurer vedrører dog programmeringsperioden 2007-2013. De blev ansat til 1 EUR (foreløbigt beløb), da det beløb, som skal korrigeres, endnu ikke er fastslået.

Ud over ovennævnte tal har medlemsstaterne indberettet et beløb på 1 437 mio. EUR, som vedrører mulige inddrivelser efter opdagelsen af uretmæssige anmodninger til strukturfondene. Det er baseret på medlemsstaternes formelle indberetninger i henhold til Kommissionens forordning nr. 1681/94. Mulighederne for inddrivelse i de enkelte tilfælde kan dog ikke vurderes tilstrækkeligt nøjagtigt ud fra de oplysninger, som medlemsstaterne har indsendt. Desuden er der en risiko for overlapning med ovenstående tal, som det er vanskeligt at vurdere størrelsen af, da medlemsstaterne ikke er forpligtet til i deres indberetninger at sondre mellem mulige inddrivelser, som følger af EU's arbejde, og dem, der følger af deres egne kontroller.

6.3.5   
  Afbrydelse og suspension af betalingerne

Afbrydelse og suspension af betalingerne

Med hensyn til EFRU blev der i 2010 truffet 49 beslutninger om at afbryde betalingsfristerne til et samlet beløb af 2 156 mio. EUR. I 41 sager blev betalingerne til et beløb af 2 057 mio. EUR frigivet. 8 sager til et samlet beløb af 99 mio. EUR var stadig i gang ved årets udgang.

Med hensyn til ESF blev der i 2010 truffet 12 beslutninger om at afbryde betalingsfristerne til et samlet beløb af 255 mio. EUR, alle vedrørende programmeringsperioden 2007-2013. I seks sager blev betalingerne til et beløb af 94 mio. EUR frigivet. Seks sager til et beløb af 161 mio. EUR er stadig i gang.

Fordelingen af sagerne om afbrydelse på de enkelte medlemsstater er som følger:

| (mio. EUR) |
| --- |
| | EFRU | ESF | I alt |
| Afbrydelser – afsluttede sager pr. 31.12.2010 |
| Tyskland | 175 | — | 175 |
| Spanien | 1 477 | 74 | 1 552 |
| Italien | 84 | — | 84 |
| Luxembourg | — | 1 | 1 |
| Ungarn | 33 | — | 33 |
| Portugal | 103 | — | 103 |
| Rumænien | — | 18 | 18 |
| Det Forenede Kongerige | 184 | — | 184 |
| Subtotal afsluttede sager | 2 057 | 94 | 2 151 |
| Afbrydelser – igangværende sager pr. 31.12.2010 |
| Belgien | — | 3 | 3 |
| Bulgarien | 15 | — | 15 |
| Tyskland | 43 | 69 | 112 |
| Italien | — | 72 | 72 |
| Østrig | — | 17 | 17 |
| Det Forenede Kongerige | 41 | — | 41 |
| Subtotal igangværende sager | 99 | 161 | 260 |
| Afbrydelser i alt | 2 156 | 255 | 2 411 |
| Oplysningerne i denne tabel viser situationen pr. 15. februar 2011. |

(mio. EUR)

EFRU

ESF

I alt

Afbrydelser – afsluttede sager pr. 31.12.2010

Afbrydelser – afsluttede sager pr. 31.12.2010

Tyskland

175

—

175

Spanien

1 477

74

1 552

Italien

84

—

84

Luxembourg

—

1

1

Ungarn

33

—

33

Portugal

103

—

103

Rumænien

—

18

18

Det Forenede Kongerige

184

—

184

Subtotal afsluttede sager

2 057

94

2 151

Afbrydelser – igangværende sager pr. 31.12.2010

Afbrydelser – igangværende sager pr. 31.12.2010

Belgien

—

3

3

Bulgarien

15

—

15

Tyskland

43

69

112

Italien

—

72

72

Østrig

—

17

17

Det Forenede Kongerige

41

—

41

Subtotal igangværende sager

99

161

260

Afbrydelser i alt

2 156

255

2 411

Oplysningerne i denne tabel viser situationen pr. 15. februar 2011.

Derudover blev der i 2010 truffet 6 beslutninger om suspension for ESF (Belgien, Spanien og Frankrig), og betalingerne blev kun genoptaget inden årets udgang for Spanien.

6.4   ANDRE INDDRIVELSER

ANDRE INDDRIVELSER

Denne post vedrører inddrivelse af beløb, der er uretmæssigt udbetalt på grund af fejl eller uregelmæssigheder, som er påvist af Kommissionen, medlemsstaterne, Den Europæiske Revisionsret eller OLAF for den del af budgettet, som ikke gennemføres under delt forvaltning.

ANDRE INDDRIVELSER BEKRÆFTET I 2010

ANDRE INDDRIVELSER BEKRÆFTET I 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Andre forvaltningstyper: |
| — | foranstaltninger udadtil |

(mio. EUR)

2010

2009

Andre forvaltningstyper:

Andre forvaltningstyper:

—

foranstaltninger udadtil

137

81

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

188

202

Andre bekræftede inddrivelser i alt

325

283

ANDRE INDDRIVELSER GENNEMFØRT I 2010

ANDRE INDDRIVELSER GENNEMFØRT I 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Andre forvaltningstyper: |
| — | foranstaltninger udadtil |

(mio. EUR)

2010

2009

Andre forvaltningstyper:

Andre forvaltningstyper:

—

foranstaltninger udadtil

136

81

| — | interne politikker |
| --- | --- |

—

interne politikker

163

202

Andre gennemførte inddrivelser i alt

299

283

6.5   INDDRIVELSER OG FINANSIELLE KORREKTIONER, SOM MEDLEMSSTATERNE FORETAGER I TILKNYTNING TIL STRUKTURFORANSTALTNINGER ELLER SAMHØRIGSHEDSPOLITIKKEN

INDDRIVELSER OG FINANSIELLE KORREKTIONER, SOM MEDLEMSSTATERNE FORETAGER I TILKNYTNING TIL STRUKTURFORANSTALTNINGER ELLER SAMHØRIGSHEDSPOLITIKKEN

Hvad angår samhørighedspolitikken, registreres de korrektioner, som foretages af medlemsstaterne efter egen revision eller EU-revision, ikke i Kommissionens regnskabssystem, fordi medlemsstaterne kan genanvende disse beløb til andre støtteberettigede udgifter. Medlemsstaterne skal dog sende Kommissionen opdaterede oplysninger om tilbagetrækninger, inddrivelser og endnu ikke gennemførte inddrivelser for strukturfondene, både for hvert enkelt år og kumuleret for perioden 2000-2006 for alle fire fonde (EFRU, ESF, EUGFL, Udviklingssektionen, og FIUF). De er dog ikke forpligtet til at anføre de korrektioner, som følger af EU's arbejde, separat. De finansielle korrektioner, som medlemsstaterne foretager, lægges derfor ikke til Kommissionens.

Da perioden 2000-2006 nu er i den afsluttende fase, en fase, hvor der kræves dokumentation for fradrag i forbindelse med alle uregelmæssigheder, er medlemsstaterne ikke forpligtet til særskilt at sende Kommissionen oplysninger om tilbagetrækninger, inddrivelser og endnu ikke gennemførte inddrivelser for 2010. Kommissionen modtog dog disse supplerende oplysninger fra Grækenland, Belgien, Ungarn og Portugal og for de tværnationale programmer i marts 2011. Disse oplysninger er medtaget i dette afsnit.

Ud fra de oplysninger, som er modtaget indtil nu, har medlemsstaterne med hensyn til EU's bidrag i alt indberettet ca. 5,1 mia. EUR i kumulative finansielle korrektioner, som følger af deres nationale revisionsarbejde for programmerne for 2000-2006 (heraf udgør tilbagetrækningerne ca. 4 mia. EUR, mens inddrivelserne udgør ca. 1,1 mia. EUR).

De revisioner på stedet, som blev foretaget af Generaldirektoratet for Regionalpolitik i henhold til handlingsplanen for 2008 med henblik på at revidere medlemsstaternes nationale systemer for inddrivelser vedrørende programmeringsperioden 2000-2006, blev afsluttet i 2010 for de seks resterende medlemsstater, og dermed var alle de 25 berørte medlemsstaterne omfattet (der var ingen indberetningsforpligtelser for Bulgarien og Rumænien for perioden 2000-2006). Resultaterne af dette arbejde og de revisioner, som Revisionsretten foretog i forbindelse med de sidste to årsberetninger, viste, at medlemsstaternes myndigheder generelt overholder kravene, selv om der stadig var væsentlige svagheder med hensyn til fuldstændigheden af oplysningerne og systemet for registrering og indberetning af uregelmæssigheder for nogle af programmerne for 2000-2006 i Italien, Spanien, Frankrig og Nederlandene. I mindre grad var der også svagheder i programmerne i Det Forenede Kongerige, Slovenien, Finland, Sverige og Letland. Selv om der ved Kommissionens revisioner er konstateret forbedringer i alle medlemsstaterne i årene 2007-2010, er Kommissionen stadig forsigtig ved afslutningen, og den bad alle programmyndighederne om at rapportere om den opfølgning (herunder de finansielle korrektioner), som blev foretaget på nationalt plan for alle de uregelmæssigheder, som var registreret for hvert program. Kommissionen vi ikke afslutte programmerne, før den vurderer, at disse oplysninger er konsekvente og fuldstændige.

For perioden 2000-2006 er der risiko for overlapning mellem de tal, som er indberettet for finansielle korrektioner, der stammer fra EU-organernes arbejde (revisioner foretaget af Kommissionen og Revisionsretten samt OLAF-undersøgelser), og dem, som følger af medlemsstaternes eget arbejde. Dette skyldes, at en stor del af de finansielle korrektioner, som følger af EU-organernes arbejde, bliver accepteret af medlemsstaterne og gennemført af dem uden en formel beslutning fra Kommissionen ved, at de pågældende udgifter trækkes tilbage fra deres udgiftsanmeldelser. Da medlemsstaterne ikke i rapporteringen for 2000-2006 er forpligtet til at skelne mellem korrektioner, der følger af EU-organernes arbejde, og korrektioner, der skyldes deres egne kontroller og revisioner, er det ikke muligt at vurdere omfanget af denne overlapning præcist. Medlemsstatens faktiske gennemførelse sker endvidere ikke nødvendigvis i det år, hvor medlemsstaten accepterer den finansielle korrektion. Den mulige overlapning er derfor kun et skøn. En sammenligning for hver enkelt medlemsstat mellem medlemsstaternes tal for 2010 og beløbene for de korrektioner, der skyldes EU-organernes arbejde, og som medlemsstaterne har accepteret, tyder på, at denne overlapning ikke overstiger 65 mio. EUR (2009: 465 mio. EUR).

I programmeringsperioden 2007-2013 er der et forskriftsmæssigt krav om, at medlemsstaterne skal hvert år skal indberette inddrivelser og tilbagetrækninger gennem it-systemet SFC 2007. Det betyder, at Kommissionen modtager oplysninger elektronisk direkte fra medlemsstaterne pr. 31. marts hvert år. I sin vejledning til medlemsstaterne foreslog Kommissionen også, at de anførte korrektioner, der følger af EU-organernes arbejde, særskilt for at undgå overlapning i indberetningen. Ifølge medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen pr. 31. marts 2011 er de samlede beløb (EU's andel), som medlemsstaterne har inddrevet fra modtagerne og tilbagetrukket fra godkendte udgifter, som blev anmeldt til Kommissionen i 2010 (inddrivelser til et beløb af 35 mio. EUR) eller tilbagetrukket fra betalingsanmodninger for 2010, inden inddrivelsesprocessen var afsluttet på nationalt plan (tilbagetrækninger til et beløb af 189 mio. EUR), samt endnu ikke gennemførte inddrivelser (41 mio. EUR) ved udgangen af 2010 på 265 mio. EUR.

| Mio. EUR |
| --- |
| EU 27 2007-2013 (2) | Tilbagetrækninger som følge af medlemsstaternes arbejde | Tilbagetrækninger som følge af EU-organernes arbejde | Tilbagetrækninger i alt | Inddrivelser som følge af medlemsstaternes arbejde | Inddrivelser som følge af EU-organernes arbejde | Inddrivelser i alt | Ikke gennemførte inddrivelser angivet i 2010 i alt | Angivet af medlemsstaterne i alt |
| EFRU/SF
   (3) | 151 | 5 | 156 | 29 | 2 | 31 | 25 | 212 |
| ESF | 31 | 2 | 33 | 4 | 0 | 4 | 15 | 52 |
| EFF | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| I alt | 183 | 7 | 189 | 34 | 2 | 35 | 41 | 265 |

Mio. EUR

EU 27 2007-2013 (2)

2

Tilbagetrækninger som følge af medlemsstaternes arbejde

Tilbagetrækninger som følge af EU-organernes arbejde

Tilbagetrækninger i alt

Inddrivelser som følge af medlemsstaternes arbejde

Inddrivelser som følge af EU-organernes arbejde

Inddrivelser i alt

Ikke gennemførte inddrivelser angivet i 2010 i alt

Angivet af medlemsstaterne i alt

EFRU/SF
   (3)

EFRU/SF

3

151

5

156

156

29

2

31

31

25

25

212

212

ESF

ESF

31

2

33

33

4

0

4

4

15

15

52

52

EFF

EFF

0

0

0

0

1

0

1

1

0

0

1

1

I alt

183

7

189

34

2

35

41

265

Kommissionen har planlagt en revision af inddrivelserne fra og med andet halvår af 2011, så den for alle fondene kan revidere de systemer for korrigerende mekanismer, som godkendelsesmyndighederne har indført, og vurdere, i hvor høj grad Kommissionen kan stole på de indberettede tal, på grundlag af en stikprøve af programmer og medlemsstater udvalgt på basis af en risikoanalyse.

Bemærkning 6 –   bilag 1: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2010 for EGFL – Opdelt efter medlemsstat

Bemærkning 6 –

bilag 1: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser besluttet i 2010 for EGFL – Opdelt efter medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Finansiel regnskabsafslutning | Efterprøvende regnskabsafslutning | Angivne uregelmæssigheder | I alt 2010 | I alt 2009 |
| Belgien | 0 | — | 4 | 4 | 15 |
| Bulgarien | 0 | 17 | 3 | 20 | 5 |
| Tjekkiet | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Danmark | 0 | 10 | 3 | 12 | 104 |
| Tyskland | –1 | 16 | 12 | 28 | 17 |
| Estland | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –1 | 0 | 7 | 7 | 4 |
| Grækenland | 4 | 460 | 14 | 477 | 21 |
| Spanien | 8 | 52 | 23 | 83 | 106 |
| Frankrig | –1 | 39 | 28 | 67 | 111 |
| Italien | 4 | 39 | 35 | 78 | 15 |
| Cypern | — | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Letland | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luxembourg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungarn | 0 | 8 | 1 | 8 | 22 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nederlandene | –1 | 47 | 5 | 51 | 36 |
| Østrig | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| Polen | 0 | 50 | 2 | 52 | 13 |
| Portugal | 2 | 40 | 16 | 58 | 18 |
| Rumænien | 11 | 38 | 6 | 55 | 14 |
| Slovenien | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Finland | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Sverige | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| Det Forenede Kongerige | 8 | 194 | 11 | 213 | 109 |
| Besluttet i alt | 33 | 1 022 | 178 | 1 233 | 625 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Finansiel regnskabsafslutning

Efterprøvende regnskabsafslutning

Angivne uregelmæssigheder

I alt 2010

I alt 2009

Belgien

0

—

4

4

15

Bulgarien

0

17

3

20

5

Tjekkiet

0

1

0

1

1

Danmark

0

10

3

12

104

Tyskland

–1

16

12

28

17

Estland

—

—

0

0

0

Irland

–1

0

7

7

4

Grækenland

4

460

14

477

21

Spanien

8

52

23

83

106

Frankrig

–1

39

28

67

111

Italien

4

39

35

78

15

Cypern

—

1

0

1

0

Letland

0

—

0

0

0

Litauen

0

0

2

2

4

Luxembourg

0

1

0

1

0

Ungarn

0

8

1

8

22

Malta

0

—

0

0

0

Nederlandene

–1

47

5

51

36

Østrig

0

1

1

2

3

Polen

0

50

2

52

13

Portugal

2

40

16

58

18

Rumænien

11

38

6

55

14

Slovenien

0

4

1

5

2

Slovakiet

0

0

0

0

1

Finland

0

2

1

2

2

Sverige

0

3

2

5

2

Det Forenede Kongerige

8

194

11

213

109

Besluttet i alt

33

1 022

178

1 233

625

Bemærkning 6 –   bilag 2: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010 for EGFL – Opdelt efter medlemsstat

Bemærkning 6 –

bilag 2: Samlede finansielle korrektioner og inddrivelser gennemført i 2010 for EGFL – Opdelt efter medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister | Efterprøvende regnskabsafslutning | Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne (tilbagebetalt til EU) | I alt 2010 | I alt 2009 |
| Belgien | 0 | 0 | 3 | 3 | 14 |
| Bulgarien | 0 | — | 5 | 6 | 1 |
| Tjekkiet | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Danmark | 0 | 10 | 3 | 12 | 105 |
| Tyskland | –1 | 16 | 10 | 26 | 18 |
| Estland | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –1 | 1 | 5 | 5 | 5 |
| Grækenland | 4 | 136 | 10 | 150 | 196 |
| Spanien | 8 | 92 | 30 | 130 | 59 |
| Frankrig | –1 | 90 | 30 | 120 | 82 |
| Italien | 4 | 5 | 23 | 33 | 177 |
| Cypern | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Letland | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| Luxembourg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungarn | 0 | 24 | 2 | 26 | 9 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nederlandene | –1 | 46 | 5 | 51 | 9 |
| Østrig | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 |
| Polen | 0 | 95 | 1 | 97 | 2 |
| Portugal | 2 | 4 | 18 | 24 | 7 |
| Rumænien | 11 | — | 6 | 16 | 12 |
| Slovenien | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Finland | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Sverige | 0 | 3 | 2 | 5 | 14 |
| Det Forenede Kongerige | 8 | 195 | 12 | 215 | 133 |
| Gennemført i alt | 33 | 728 | 172 | 934 | 851 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Regnskabsafslutning og manglende overholdelse af betalingsfrister

Efterprøvende regnskabsafslutning

Uregelmæssigheder angivet af medlemsstaterne (tilbagebetalt til EU)

I alt 2010

I alt 2009

Belgien

0

0

3

3

14

Bulgarien

0

—

5

6

1

Tjekkiet

0

0

1

1

0

Danmark

0

10

3

12

105

Tyskland

–1

16

10

26

18

Estland

—

—

0

0

0

Irland

–1

1

5

5

5

Grækenland

4

136

10

150

196

Spanien

8

92

30

130

59

Frankrig

–1

90

30

120

82

Italien

4

5

23

33

177

Cypern

—

1

0

1

1

Letland

0

—

0

0

0

Litauen

0

2

1

4

2

Luxembourg

0

1

0

1

0

Ungarn

0

24

2

26

9

Malta

0

—

0

0

0

Nederlandene

–1

46

5

51

9

Østrig

0

3

1

3

1

Polen

0

95

1

97

2

Portugal

2

4

18

24

7

Rumænien

11

—

6

16

12

Slovenien

0

—

1

1

2

Slovakiet

0

0

1

1

0

Finland

0

2

1

2

2

Sverige

0

3

2

5

14

Det Forenede Kongerige

8

195

12

215

133

Gennemført i alt

33

728

172

934

851

Bemærkning 6 –   bilag 3: Samlede finansielle korrektioner bekræftet i 2010 for strukturforanstaltningerne Opdelt efter medlemsstat

Bemærkning 6 –

bilag 3: Samlede finansielle korrektioner bekræftet i 2010 for strukturforanstaltningerne Opdelt efter medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Kumuleret, ultimo 2009 | Finansielle korrektioner bekræftet i 2010 | Kumuleret, ultimo 2010 |
| EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | 2010 i alt |
| 1994-1999 | 2 516 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 | 2 652 |
| Belgien | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Danmark | 3 | — | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Tyskland | 339 | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 340 |
| Irland | 42 | — | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grækenland | 526 | 1 | 0 | — | — | 0 | 2 | 528 |
| Spanien | 548 | 116 | 0 | 0 | — | 1 | 117 | 664 |
| Frankrig | 84 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 88 |
| Italien | 505 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luxembourg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nederlandene | 177 | — | — | — | — | — | 0 | 177 |
| Østrig | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Portugal | 137 | 2 | — | — | 1 | 1 | 4 | 141 |
| Finland | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Det Forenede Kongerige | 131 | 6 | — | — | 1 | 0 | 7 | 138 |
| Interreg | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000-2006 | 5 178 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 | 5 965 |
| Belgien | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Bulgarien | 2 | — | 18 | — | — | — | 18 | 21 |
| Tjekkiet | 0 | 4 | 7 | — | — | — | 11 | 11 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | 12 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 | 13 |
| Estland | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 42 | 2 | 1 | — | — | — | 2 | 44 |
| Grækenland | 920 | 40 | 0 | 0 | — | — | 40 | 961 |
| Spanien | 2 503 | 170 | 104 | 2 | 87 | — | 363 | 2 865 |
| Frankrig | 261 | 16 | — | 0 | — | 9 | 26 | 287 |
| Italien | 825 | 97 | — | 4 | 1 | 2 | 105 | 930 |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Letland | 4 | — | 1 | — | 0 | — | 1 | 4 |
| Litauen | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luxembourg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungarn | 52 | 0 | — | — | — | — | 0 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nederlandene | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Østrig | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Polen | 134 | 0 | 111 | 1 | 0 | — | 112 | 246 |
| Portugal | 126 | 0 | 13 | 0 | — | 18 | 31 | 157 |
| Rumænien | 10 | — | 2 | — | — | — | 2 | 12 |
| Slovenien | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakiet | 39 | 0 | 2 | — | — | — | 2 | 41 |
| Finland | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Sverige | 11 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Det Forenede Kongerige | 217 | 29 | — | 36 | — | 1 | 65 | 283 |
| Interreg | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tjekkiet | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danmark | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estland | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grækenland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spanien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Frankrig | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Letland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Litauen | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxembourg | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Ungarn | — | 0 | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nederlandene | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Østrig | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polen | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumænien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakiet | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Sverige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Det Forenede Kongerige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Interreg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bekræftet i alt | 7 694 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 | 8 619 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Kumuleret, ultimo 2009

Finansielle korrektioner bekræftet i 2010

Kumuleret, ultimo 2010

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

2010 i alt

1994-1999

1994-1999

2 516

2 516

125

125

0

0

4

4

3

3

3

3

136

136

2 652

2 652

Belgien

5

—

—

—

—

—

0

5

Danmark

3

—

—

—

—

—

0

3

Tyskland

339

0

—

—

0

1

1

340

Irland

42

—

—

—

—

—

0

42

Grækenland

526

1

0

—

—

0

2

528

Spanien

548

116

0

0

—

1

117

664

Frankrig

84

—

—

4

—

0

4

88

Italien

505

0

—

—

—

0

0

505

Luxembourg

5

—

—

—

—

—

0

5

Nederlandene

177

—

—

—

—

—

0

177

Østrig

2

—

—

—

—

—

0

2

Portugal

137

2

—

—

1

1

4

141

Finland

1

—

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

0

1

Det Forenede Kongerige

131

6

—

—

1

0

7

138

Interreg

10

0

—

—

—

—

0

10

2000-2006

2000-2006

5 178

5 178

368

368

258

258

43

43

89

89

30

30

788

788

5 965

5 965

Belgien

10

0

—

—

—

—

0

10

Bulgarien

2

—

18

—

—

—

18

21

Tjekkiet

0

4

7

—

—

—

11

11

Danmark

0

—

—

—

—

—

0

0

Tyskland

12

0

—

0

0

—

1

13

Estland

0

0

—

0

—

—

0

0

Irland

42

2

1

—

—

—

2

44

Grækenland

920

40

0

0

—

—

40

961

Spanien

2 503

170

104

2

87

—

363

2 865

Frankrig

261

16

—

0

—

9

26

287

Italien

825

97

—

4

1

2

105

930

Cypern

—

—

—

—

—

—

0

0

Letland

4

—

1

—

0

—

1

4

Litauen

2

—

0

—

—

—

0

2

Luxembourg

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungarn

52

0

—

—

—

—

0

52

Malta

—

—

—

—

—

—

0

0

Nederlandene

2

—

—

—

—

—

0

2

Østrig

—

—

—

—

—

—

0

0

Polen

134

0

111

1

0

—

112

246

Portugal

126

0

13

0

—

18

31

157

Rumænien

10

—

2

—

—

—

2

12

Slovenien

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakiet

39

0

2

—

—

—

2

41

Finland

0

—

—

—

0

—

0

1

Sverige

11

0

—

—

—

—

0

11

Det Forenede Kongerige

217

29

—

36

—

1

65

283

Interreg

1

9

—

—

—

—

9

10

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

—

2

2

2

2

Belgien

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarien

—

—

—

—

—

—

—

—

Tjekkiet

—

—

—

—

—

—

—

—

Danmark

—

—

—

0

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

—

—

—

—

—

Estland

—

0

—

—

—

—

0

0

Irland

—

—

—

0

—

—

0

0

Grækenland

—

—

—

—

—

—

—

—

Spanien

—

—

—

—

—

—

—

—

Frankrig

—

—

—

0

—

—

0

0

Italien

—

—

—

—

—

—

—

—

Cypern

—

—

—

—

—

—

—

—

Letland

—

—

—

—

—

—

—

—

Litauen

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxembourg

—

—

—

0

—

—

0

0

Ungarn

—

0

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nederlandene

—

—

—

—

—

—

—

—

Østrig

—

—

—

—

—

—

—

—

Polen

—

0

—

0

—

—

0

0

Portugal

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumænien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakiet

—

—

—

—

—

—

—

—

Finland

—

—

—

—

—

—

—

—

Sverige

—

—

—

—

—

—

—

—

Det Forenede Kongerige

—

—

—

—

—

—

—

—

Interreg

—

—

—

—

—

—

—

—

Bekræftet i alt

7 694

494

258

49

91

33

925

8 619

Bemærkning 6 –   bilag 4: Samlede finansielle korrektioner gennemført i 2010: Strukturaktiviteter Opdelt efter medlemsstat

Bemærkning 6 –

bilag 4: Samlede finansielle korrektioner gennemført i 2010: Strukturaktiviteter Opdelt efter medlemsstat

| (mio. EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Kumuleret, ultimo 2009 | Finansielle korrektioner gennemført i 2010 | Kumuleret, ultimo 2010 |
| EFRU | SF | ESF | FIUF | EUGFL, Udviklingssektionen | I alt 2010 |
| 1994-1999 | 2 144 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 | 2 621 |
| Belgien | 6 | — | — | — | — | — | — | 6 |
| Danmark | 4 | — | — | — | — | — | — | 4 |
| Tyskland | 300 | 37 | — | — | 0 | 1 | 38 | 338 |
| Irland | 40 | — | — | — | — | — | — | 40 |
| Grækenland | 521 | 1 | 3 | — | — | 0 | 4 | 525 |
| Spanien | 293 | 363 | 1 | 0 | — | 1 | 365 | 658 |
| Frankrig | 85 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 89 |
| Italien | 483 | 21 | — | — | — | — | 21 | 504 |
| Luxembourg | 4 | — | — | 1 | — | — | 1 | 5 |
| Nederlandene | 177 | — | — | — | — | — | — | 177 |
| Østrig | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Portugal | 118 | 20 | — | — | 1 | 1 | 23 | 141 |
| Finland | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Det Forenede Kongerige | 108 | 11 | — | — | 1 | 0 | 13 | 120 |
| Interreg | 2 | 7 | — | — | — | — | 7 | 9 |
| 2000-2006 | 3 222 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 | 3 480 |
| Belgien | 8 | — | — | 0 | — | — | 0 | 8 |
| Bulgarien | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Tjekkiet | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Tyskland | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Estland | 0 | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 26 | — | — | — | — | — | — | 26 |
| Grækenland | 904 | — | — | — | — | — | — | 904 |
| Spanien | 940 | — | 16 | 0 | 87 | 8 | 111 | 1 051 |
| Frankrig | 239 | — | — | — | — | 9 | 9 | 248 |
| Italien | 686 | 79 | — | 0 | — | 2 | 82 | 768 |
| Cypern | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Letland | 3 | — | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Litauen | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luxembourg | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Ungarn | 41 | — | — | — | — | — | — | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Nederlandene | 0 | — | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Østrig | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Polen | 90 | — | — | — | — | — | — | 90 |
| Portugal | 95 | — | 1 | — | — | 18 | 18 | 113 |
| Rumænien | 8 | — | 0 | — | — | — | 0 | 8 |
| Slovenien | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Slovakiet | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Finland | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Sverige | 11 | — | — | — | — | — | — | 11 |
| Det Forenede Kongerige | 151 | — | — | 36 | — | 1 | 37 | 188 |
| Interreg | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tjekkiet | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danmark | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estland | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grækenland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spanien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Frankrig | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Letland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Litauen | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxembourg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ungarn | — | — | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nederlandene | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Østrig | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polen | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumænien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakiet | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Sverige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Det Forenede Kongerige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Interreg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Gennemført i alt | 5 366 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 | 6 102 |

(mio. EUR)

Medlemsstat

Kumuleret, ultimo 2009

Finansielle korrektioner gennemført i 2010

Kumuleret, ultimo 2010

EFRU

SF

ESF

FIUF

EUGFL, Udviklingssektionen

I alt 2010

1994-1999

1994-1999

2 144

2 144

462

462

4

4

5

5

3

3

3

3

476

476

2 621

2 621

Belgien

6

—

—

—

—

—

—

6

Danmark

4

—

—

—

—

—

—

4

Tyskland

300

37

—

—

0

1

38

338

Irland

40

—

—

—

—

—

—

40

Grækenland

521

1

3

—

—

0

4

525

Spanien

293

363

1

0

—

1

365

658

Frankrig

85

—

—

4

—

0

4

89

Italien

483

21

—

—

—

—

21

504

Luxembourg

4

—

—

1

—

—

1

5

Nederlandene

177

—

—

—

—

—

—

177

Østrig

2

—

—

—

—

—

—

2

Portugal

118

20

—

—

1

1

23

141

Finland

1

0

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

—

1

Det Forenede Kongerige

108

11

—

—

1

0

13

120

Interreg

2

7

—

—

—

—

7

9

2000-2006

2000-2006

3 222

3 222

80

80

18

18

36

36

87

87

38

38

259

259

3 480

3 480

Belgien

8

—

—

0

—

—

0

8

Bulgarien

2

—

—

—

—

—

—

2

Tjekkiet

0

—

—

—

—

—

—

0

Danmark

0

—

—

—

—

—

—

0

Tyskland

10

0

—

—

—

—

0

10

Estland

0

—

—

0

—

—

0

0

Irland

26

—

—

—

—

—

—

26

Grækenland

904

—

—

—

—

—

—

904

Spanien

940

—

16

0

87

8

111

1 051

Frankrig

239

—

—

—

—

9

9

248

Italien

686

79

—

0

—

2

82

768

Cypern

0

—

—

—

—

—

—

0

Letland

3

—

1

—

—

—

1

4

Litauen

1

—

0

—

—

—

0

1

Luxembourg

2

—

—

—

—

—

—

2

Ungarn

41

—

—

—

—

—

—

41

Malta

0

—

—

—

—

—

—

0

Nederlandene

0

—

—

—

—

1

1

1

Østrig

0

—

—

—

—

—

—

0

Polen

90

—

—

—

—

—

—

90

Portugal

95

—

1

—

—

18

18

113

Rumænien

8

—

0

—

—

—

0

8

Slovenien

2

—

—

—

—

—

—

2

Slovakiet

1

—

—

—

—

—

—

1

Finland

0

—

—

—

—

—

—

0

Sverige

11

—

—

—

—

—

—

11

Det Forenede Kongerige

151

—

—

36

—

1

37

188

Interreg

0

0

—

—

—

—

0

0

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

2

2

2

2

Belgien

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarien

—

—

—

—

—

—

—

—

Tjekkiet

—

—

—

—

—

—

—

—

Danmark

—

—

—

0

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

—

—

—

—

—

Estland

—

0

—

—

—

—

0

0

Irland

—

—

—

0

—

—

0

0

Grækenland

—

—

—

—

—

—

—

—

Spanien

—

—

—

—

—

—

—

—

Frankrig

—

—

—

0

—

—

0

0

Italien

—

—

—

—

—

—

—

—

Cypern

—

—

—

—

—

—

—

—

Letland

—

—

—

—

—

—

—

—

Litauen

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxembourg

—

—

—

—

—

—

—

—

Ungarn

—

—

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nederlandene

—

—

—

—

—

—

—

—

Østrig

—

—

—

—

—

—

—

—

Polen

—

0

—

—

—

—

0

0

Portugal

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumænien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakiet

—

—

—

—

—

—

—

—

Finland

—

—

—

—

—

—

—

—

Sverige

—

—

—

—

—

—

—

—

Det Forenede Kongerige

—

—

—

—

—

—

—

—

Interreg

—

—

—

—

—

—

—

—

Gennemført i alt

5 366

542

21

42

90

41

737

6 102

7.   FINANSIEL RISIKOSTYRING

Følgende oplysninger om EU's finansielle risikostyring vedrører:

| — | likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget |
| --- | --- |

—

likviditetstransaktioner, som Europa-Kommissionen har foretaget for at gennemføre sit budget

| — | långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån |
| --- | --- |

—

långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af Europa-Kommissionen gennem makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån

| — | Garantifonden for foranstaltninger udadtil og |
| --- | --- |

—

Garantifonden for foranstaltninger udadtil og

| — | långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af EU gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling). |
| --- | --- |

—

långivnings- og låntagningsaktiviteter gennemført af EU gennem Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling).

7.1   POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING

7.1.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Reglerne og principperne for forvaltningen af Kommissionens likviditetstransaktioner er fastlagt i Rådets forordning nr. 1150/2000 (ændret ved Rådets forordning nr. 2028/2004 og 105/2009) og i finansforordningen (Rådets forordning nr. 1605/2002, ændret ved Rådets forordning nr. 1995/2006, 1525/2007 og 1081/2010) og gennemførelsesbestemmelserne dertil (Kommissionens forordning nr. 2342/2002, ændret ved Kommissionens forordning nr. 1261/2005, 1248/2006 og 478/2007).

Som følge af ovennævnte forordninger finder følgende hovedprincipper anvendelse:

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne på en konto, der er oprettet med henblik herpå i Kommissionens navn hos hver medlemsstats finansforvaltning eller hos det af hver medlemsstat udpegede organ. Kommissionen kan disponere over ovennævnte konti udelukkende for at dække sit likviditetsbehov.

| — | Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i euro. |
| --- | --- |

—

Egne indtægter indbetales af medlemsstaterne i national valuta, hvorimod Kommissionens betalinger sædvanligvis foretages i euro.

| — | Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes. |
| --- | --- |

—

Bankkonti oprettet i Kommissionens navn kan ikke overtrækkes.

| — | Saldi i andre valutaer end euro anvendes enten til betalinger i samme valuta eller omregnes regelmæssigt til euro. |
| --- | --- |

—

Saldi i andre valutaer end euro anvendes enten til betalinger i samme valuta eller omregnes regelmæssigt til euro.

Ud over konti for egne indtægter har Kommissionen oprettet andre konti i centralbanker og forretningsbanker med henblik på at foretage og modtage betalinger, som ikke er medlemsstaternes bidrag til budgettet.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre, at systemet er sikkert, og at opgaverne holdes adskilt i henhold til finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipperne.

Skriftlige retningslinjer og procedurer bestemmer, hvordan forvaltningen af Kommissionens likviditets- og betalingstransaktioner skal finde sted, så finansielle og operationelle risici reduceres, og der sikres et hensigtsmæssigt kontrolniveau. De omfatter forskellige operationelle områder (f.eks. gennemførelse af betalinger og likviditetsstyring, fremskrivning af pengestrømme, forretningskontinuitet osv.), og overensstemmelsen med retningslinjerne og procedurerne kontrolleres regelmæssigt. Der afholdes endvidere møder mellem GD BUDG og GD ECFIN med det formål at drøfte risikostyring og bedste praksis.

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

Fra og med 2010 investeres foreløbigt inkasserede bøder i BUFI, en fond, som er oprettet til formålet, og som forvaltes af GD ECFIN. Bøder, som er modtaget før 2010, bliver stående på særlige bankkonti. Forvaltningen af aktiver vedrørende foreløbigt inkasserede bøder varetages af Kommissionen i overensstemmelse med interne retningslinjer og de retningslinjer for forvaltning af aktiver, som indgår i den serviceniveauaftale, som GD BUDG og GD ECFIN har underskrevet. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt.

Formålene med arbejdet med at forvalte aktiver er at investere de bøder, som betales til Kommissionen, på en måde, der

| a) | sikrer, at midlerne er disponible, når der er brug for dem |
| --- | --- |

a)

sikrer, at midlerne er disponible, når der er brug for dem

| b) | sigter mod under normale omstændigheder at give et afkast, som i gennemsnit svarer til afkastet af det såkaldte BUFI Benchmark minus de afholdte omkostninger. |
| --- | --- |

b)

sigter mod under normale omstændigheder at give et afkast, som i gennemsnit svarer til afkastet af det såkaldte BUFI Benchmark minus de afholdte omkostninger.

Investeringerne er grundlæggende begrænset til følgende kategorier: tidsindskud hos centralbankerne i euroområdet, agenturer for forvaltning af offentlig gæld i euroområdet, 100 % statsejede eller statsgaranterede banker eller overnationale institutioner, samt obligationer, veksler og indskudsbeviser, som er udstedt af suveræne stater, der skaber en direkte eksponering for statslig gæld i euroområdet, eller som er udstedt af overnationale institutioner.

7.1.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Långivnings- og låntagningstransaktionerne såvel som den dertil knyttede likviditetsstyring gennemføres af EU i henhold til de respektive rådsafgørelser, hvis sådanne findes, og interne retningslinjer. Der er udarbejdet proceduremanualer vedrørende specifikke områder som låntagning, långivning og likviditetsstyring, som anvendes af de relevante operative enheder. Finansielle og operationelle risici identificeres og evalueres, og overensstemmelsen med de interne retningslinjer og procedurer kontrolleres jævnligt. Generelt foretages der ikke nogen risikodækning med hensyn til rente- og kursændringer (hedging), eftersom långivningstransaktionerne finansieres gennem enslydende lånoptagelses- og långivningstransaktioner ("back-to-back"-transaktioner), og der ikke eksisterer nogen åbne rente- eller valutapositioner.

7.1.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Reglerne og principperne for forvaltningen af Garantifondens aktiver (se bemærkning 2.3.3) er fastsat i aftalen mellem Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) af 25. november 1994 og de senere ændringer af 17. og 23. september 1996, 8. maj 2002, 25. februar 2008 og 9. november 2010. Garantifonden anvender kun euro. Den investerer udelukkende i denne valuta for at undgå enhver kursrisiko. Forvaltningen af fondens midler skal foregå efter de almindelige forsigtighedsregler, der gælder for finansieringsvirksomhed. Dens formål er bl.a. at reducere risiciene og sikre, at de forvaltede aktiver er tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt kan mobiliseres i betragtning af de forpligtelser, fonden skal kunne opfylde.

2.3.3

7.1.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Kommissionen forvalter afviklingen af EKSF's passiver, og EKSF under afvikling kan således ikke optage nye lån med henblik på finansiering. Ny lånoptagelse kan kun foretages med henblik på refinansiering, der skal nedbringe finansieringsudgifterne. Hvad angår transaktioner med likvide midler, anvendes principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning med henblik på at begrænse de finansielle risici.

7.2   MARKEDSRISIKO

MARKEDSRISIKO

Markedsrisiko er risikoen for, at dagsværdien af eller fremtidige pengestrømme fra et finansielt instrument vil svinge som følge af ændringer i markedskurser. Markedsrisiko omfatter ikke kun muligheden for tab, men også muligheden for gevinst. Den omfatter valutarisiko, renterisiko og anden prisrisiko. EU er ikke udsat for anden prisrisiko af betydning.

7.2.1   
  Valutarisiko

Valutarisiko

Valutarisiko er risikoen for, at EU's transaktioner eller dets investeringers værdi påvirkes af ændringer i valutakurser. Risikoen opstår som følge af ændringen i kursen for én valuta i forhold til en anden.

7.2.1.1   Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Egne indtægter indbetalt af medlemsstaterne i andre valutaer end euro indsættes på konti til egne indtægter i overensstemmelse med forordningen om egne indtægter. De omregnes til euro, når der er behov for dem at dække gennemførelsen af betalinger i euro. Procedurerne for forvaltningen af disse midler er omhandlet i ovennævnte forordning. I et begrænset antal tilfælde anvendes de direkte til betalinger, der gennemføres i de samme valutaer.

Kommissionen har en række konti i andre EU-valutaer end euro og i amerikanske dollar og schweiziske francs hos forretningsbanker med det formål at gennemføre betalinger i de samme valutaer. Der overføres midler til disse konti afhængigt af de betalinger, der skal gennemføres, og derfor er deres saldi ikke udsat for nogen valutarisiko.

Når der modtages diverse indtægter (bortset fra egne indtægter) i andre valutaer end euro, overføres beløbene enten til Kommissionens konti i de samme valutaer, hvis de skal dække gennemførelse af betalinger, eller de omregnes til euro og overføres til konti i euro. Der overføres midler til forskudskonti i andre valutaer end euro afhængigt af de anslåede lokale betalinger på kort sigt i de samme valutaer. Saldiene på disse konti holdes inden for deres respektive lofter.

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

Da alle bøder pålægges og betales i euro, er der ingen valutarisiko.

7.2.1.2   Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

De fleste finansielle aktiver og passiver er i euro, så i disse tilfælde er EU ikke udsat for nogen valutarisiko. EU yder imidlertid lån i amerikanske dollar gennem det finansielle instrument Euratom, som finansieres gennem lånoptagelser med et tilsvarende beløb i amerikanske dollar (»back-to-back«-transaktion). Pr. balancedagen var EU ikke udsat for nogen valutarisiko med hensyn til Euratom.

7.2.1.3   Garantifonden

Garantifonden

De finansielle aktiver er i euro, så der er ingen valutarisiko.

7.2.1.4   EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

EKSF under afvikling har en begrænset nettovalutarisiko svarende til 1,43 mio. EUR, der består af boliglån svarende til 1,39 mio. EUR og saldi på anfordringskonti svarende til 0,04 mio. EUR.

7.2.2   
  Renterisiko

Renterisiko

Renterisiko er muligheden for en reduktion af værdipapirers og navnlig obligationers værdi som følge af en rentestigning. Generelt fører højere renter til lavere kurser på obligationer med fast rente og omvendt.

7.2.2.1   Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

Kommissionens finansforvaltning låner ikke penge. Derfor er den ikke udsat for nogen renterisiko. Den har dog renteindtægter fra saldi på sine forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor iværksat foranstaltninger, der skal sikre, at renteafkastet af dens bankkonti regelmæssigt afspejler markedsrenterne og deres mulige svingninger.

De konti, som er åbnet hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank til indbetaling af egne indtægter, er ikke-rentebærende og gebyrfri. For alle andre konti hos nationale centralbanker afhænger rentesatsen af hver banks specifikke vilkår. Der anvendes variable renter, der tilpasses markedssvingningerne.

For dag-til-dag indskud hos forretningsbanker beregnes renten dagligt. Den er baseret på variable markedsrenter, hvorpå der anvendes en kontraktlig margen (positiv eller negativ). For de fleste konti beregnes renten i forhold til EONIA (Euro OverNight Index Average) og tilpasses, så den afspejler variationer i denne sats. For visse andre konti er renteberegningen knyttet til ECB's marginalrente for dens vigtigste refinansieringstransaktioner. Som følge heraf er der ingen risiko for, at Kommissionens renteindtægter er lavere end markedsrenten.

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

Der er ingen obligationer med variabel rente i BUFI-porteføljen. Nulkuponobligationer udgjorde 69 % af obligationsporteføljen på balancedatoen.

7.2.2.2   Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagning og långivning med variabel rente

Låntagning og långivning med variabel rente

EU har på grund af låntagnings- og långivningsaktiviteternes art betydelige rentebærende aktiver og passiver. MFA- og Euratom-låntagning til variabel rente medfører, at EU er udsat for renterisiko. Imidlertid opvejes renterisikoen ved låntagning af de tilsvarende udlån med samme vilkår (»back-to-back«-transaktioner). På balancedatoen havde EU lån (udtrykt i nominelle beløb) med variabel rente til et beløb af 0,86 mia. EUR (2009: 0,96 mia. EUR) med rentetilpasning hver sjette måned.

Låntagning og långivning med fast rente

Låntagning og långivning med fast rente

EU havde også MFA- og Euratom-lån med fast rente til et samlet beløb af 110 mio. EUR i 2010 (2009: 110 mio. EUR) med en løbetid på mellem et og fem år (25 mio. EUR) og over fem år (85 mio. EUR). Mere væsentligt havde EU 10 lån under det finansielle instrument betalingsbalancelån med fast rente til et samlet beløb af 12,05 mia. EUR i 2010 (2009: 9,2 mia. EUR) med en løbetid på op til et år (2 mia. EUR), mellem et og fem år (57 mia. EUR) og over fem år (4,35 mia. EUR).

7.2.2.3   Garantifonden

Garantifonden

Gældsværdipapirer i Garantifonden udstedt med variabel rente er underlagt svingningerne i disse renter, mens gældsværdipapirer til fast rente udsætte EU for en renterisiko i forbindelse med dagsværdi. Obligationer med fast rente udgør ca. 93 % af investeringsporteføljen på balancedatoen (2009: 97 %).

7.2.2.4   EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

På grund af sine aktiviteters art er EKSF under afvikling udsat for renterisiko. Renterisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån med samme vilkår. Hvad angår forvaltningen af aktiver udgør obligationer med fast rente ca. 92 % af værdipapirporteføljen på balancedatoen (2009: 97 %).

7.3   KREDITRISIKO

KREDITRISIKO

Kreditrisiko er risikoen for tab som følge af en skyldners eller låntagers manglende betaling af et lån eller en anden kreditlinje (enten hovedstol eller renter eller begge) eller manglende overholdelse af en kontraktlig forpligtelse. Misligholdelse omfatter forsinket tilbagebetaling, omlægning af tilbagebetalinger og konkurs.

7.3.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

De fleste af Kommissionens likvide midler holdes i overensstemmelse med Rådets forordning nr. 1150/2000 på konti oprettet af medlemsstaterne til betaling af deres bidrag (egne indtægter). Alle sådanne konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationale centralbank. Disse institutioner udgør den laveste kreditrisiko/modpartsrisiko for Kommissionen, da risikoen ligger hos medlemsstaterne. For den del af Kommissionens likvide midler, der står på konti i forretningsbanker med henblik på gennemførelse af betalinger, krediteres disse konti på grundlag af »just-in-time«-princippet og forvaltes automatisk af Kommissionens likviditetsstyringssystem. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Som følge heraf er saldi på sådanne konti fra den ene dag til den anden altid meget lave (mellem 20 mio. EUR og 100 mio. EUR i gennemsnit fordelt på mere end 20 konti), hvorfor Kommissionens risiko er begrænset. Disse beløb skal ses i forhold til de samlede likvide saldi, der svinger mellem 1 mia. EUR og 35 mia. EUR og i forhold til de samlede betalinger, der blev foretaget i 2010, som i alt beløb sig til 120 mia. EUR.

Hertil kommer, at der anvendes specifikke retningslinjer for udvælgelsen af forretningsbankerne for yderligere at mindske modpartsrisikoen for Kommissionen:

| — | Alle forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at få adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau. |
| --- | --- |

—

Alle forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at få adgang til udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau.

| — | For forretningsbanker, der specifikt udvælges til deponering af foreløbigt inkasserede bøder (begrænsede likvider), kræves generelt en kortfristet kreditrating på mindst S&P AA eller tilsvarende, og der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes. |
| --- | --- |

—

For forretningsbanker, der specifikt udvælges til deponering af foreløbigt inkasserede bøder (begrænsede likvider), kræves generelt en kortfristet kreditrating på mindst S&P AA eller tilsvarende, og der anvendes specifikke foranstaltninger, hvis banker i denne gruppe nedvurderes.

| — | I 2009 indførte Kommissionens finansforvaltning et alternativt system til forvaltning af foreløbigt inkasserede bøder for at mindske risikoen på dette område. I medfør af Kommissionens afgørelse K(2009) 4264 forvaltes bøder, der pålægges fra og med den 1. januar 2010, nu under det nye system og indsættes ikke længere på konti i forretningsbanker. |
| --- | --- |

—

I 2009 indførte Kommissionens finansforvaltning et alternativt system til forvaltning af foreløbigt inkasserede bøder for at mindske risikoen på dette område. I medfør af Kommissionens afgørelse K(2009) 4264 forvaltes bøder, der pålægges fra og med den 1. januar 2010, nu under det nye system og indsættes ikke længere på konti i forretningsbanker.

| — | Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Kravene til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellige fra det ene land til det andet. For at begrænse risikoen holdes saldiene på disse konti på det lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt. |
| --- | --- |

—

Forskudskonti holdes hos lokale banker, der udvælges efter en forenklet udbudsprocedure. Kravene til kreditrating afhænger her af lokale forhold og kan være meget forskellige fra det ene land til det andet. For at begrænse risikoen holdes saldiene på disse konti på det lavest mulige niveau (under hensyntagen til transaktionsbehovene), og de krediteres løbende, ligesom de anvendte lofter revideres årligt.

| — | Kreditratingen for de forretningsbanker, hvor Kommissionen har konti, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere, når det er nødvendigt. På grund af finanskrisen blev der indført skærpede kontrolforanstaltninger, som blev opretholdt i 2010. |
| --- | --- |

—

Kreditratingen for de forretningsbanker, hvor Kommissionen har konti, gennemgås mindst én gang om måneden eller oftere, når det er nødvendigt. På grund af finanskrisen blev der indført skærpede kontrolforanstaltninger, som blev opretholdt i 2010.

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

BUFI – foreløbigt inkasserede bøder

Med hensyn til investeringer af beløb fra midlertidigt inkasserede bøder er EU udsat for en kreditrisiko, som er risikoen for, at en modpart ikke vil være i stand til at betale det fulde beløb ved forfald. Den højeste risikokoncentration vedrører Frankrig og Tyskland, da disse lande tegner sig for henholdsvis 69 % og 25 % af den samlede portefølje.

De vigtigste investeringsgrænser vedrører benchmarklandene (på nuværende tidspunkt Frankrig og Tyskland, der har en AAA/Aaa-rating): op til 100 % af porteføljen. For andre godkendte udstedere (der kræves en minimumsrating på Aa2 (Moody's eller tilsvarende): op til 25 % af porteføljen.

7.3.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Kreditrisikoen forvaltes først ved at opnå garantier fra de pågældende lande, når det drejer sig om Euratom-lån, dernæst gennem Garantifonden (makrofinansiel bistand og Euratom-lån) og til sidst gennem EU-budgettet (betalingsbalancelån og, hvis andre foranstaltninger ikke er tilstrækkelige, makrofinansiel bistand og Euratom-lån). I henhold til lovgivningen om egne indtægter for 2010 ligger loftet for BNI-indtægterne på 1,23 % af medlemsstaternes BNI, og i 2010 blev der anvendt 1,12 % til at dække betalingsbevillingerne. Det betyder, at der pr. 31. december 2010 var en margen på 0,11 % til dækning af denne garanti. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland blev oprettet i 1994 for at dække risikoen for misligholdelse i forbindelse med låntagning, som finansierer långivning til lande uden for EU. I alle tilfælde formindskes kreditrisikoen gennem muligheden for at trække på EU-budgettet, hvis en skyldner ikke er i stand til at tilbagebetale hele det skyldige beløb. I den forbindelse er EU berettiget til at kræve, at alle medlemsstaterne sikrer opfyldelse af EU's retlige forpligtelse over for långiverne.

De primære modtagere af disse lån er Ungarn, Rumænien og Letland. Disse lande tegner sig for henholdsvis 42 %, 30 % og 22 % af de samlede lån. Hvad angår likviditetstransaktioner, skal retningslinjerne for valg af modparter anvendes. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med godkendte banker, som anvender tilstrækkelige modpartsbegrænsninger.

7.3.3   
  Garantifonden

Garantifonden

I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem EU og EIB om forvaltning af Garantifonden bør alle interbankanbringelser have en rating fra Moody's eller tilsvarende på mindst P-1. Pr. 31. december 2010 blev alle investeringer (124 mio. EUR) foretaget hos sådanne modparter (2009: 153 mio. EUR). Pr. 31. december 2010 investerede fonden i fem kortfristede finansielle instrumenter, og alle sådanne investeringer (69 mio. EUR) blev foretaget hos modparter med en rating fra Moody's eller tilsvarende på mindst P-1. Alle værdipapirer i AFS-porteføljen er i overensstemmelse med de reviderede forvaltningsretningslinjer.

7.3.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Kreditrisikoen forvaltes gennem regelmæssig analyse af låntagernes evne til at opfylde deres forpligtelser med hensyn til rentebetaling og tilbagebetaling af kapital. Kreditrisikoen forvaltes også ved at opnå kaution samt landegarantier, selskabsgarantier og personlige garantier. 68 % af de samlede udestående lån er dækket af garantier fra en medlemsstat eller tilsvarende organer (f.eks. offentlige institutioner). 11 % af de udestående lån er ydet til banker eller er garanteret af banker. Hvad angår likviditetstransaktioner, skal retningslinjerne for valg af modparter anvendes. Således vil den pågældende operative enhed kun kunne indgå aftaler med godkendte banker, som anvender tilstrækkelige modpartsbegrænsninger.

7.4   LIKVIDITETSRISIKO

LIKVIDITETSRISIKO

Likviditetsrisiko er den risiko, der opstår som følge af vanskeligheden ved at sælge et aktiv, f.eks. risikoen for, at et bestemt værdipapir eller aktiv ikke kan handles tilstrækkeligt hurtigt på markedet til at undgå et tab eller overholde en forpligtelse.

7.4.1   
  Likviditetstransaktioner

Likviditetstransaktioner

EU's budgetprincipper sikrer, at den samlede likviditet for året altid er tilstrækkelig til at opfylde alle betalingsforpligtelser. Faktisk er de samlede bidrag fra medlemsstaterne lig med de samlede betalingsbevillinger for regnskabsåret. Medlemsstaternes bidrag modtages dog i tolv månedlige trancher i løbet af året, mens betalingerne varierer. For at sikre, at likviditeten altid kan dække de betalinger, der skal gennemføres i en bestemt måned, er der indført procedurer for regelmæssig udarbejdelse af likviditetsprognoser, og egne indtægter kan om nødvendigt indkræves fra medlemsstaterne på forskud under visse betingelser. Hvad angår Kommissionens likviditetstransaktioner fra dag til dag, sikrer automatiske likviditetsstyringsredskaber i tillæg til ovennævnte, at der fra dag til dag er tilstrækkelige midler på hver af Kommissionens bankkonti.

7.4.2   
  Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Låntagnings- og långivningsaktiviteter (makrofinansiel bistand, betalingsbalancelån og Euratom-lån)

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån på samme vilkår (»back-to-back«-transaktioner). For makrofinansiel bistand og Euratom-lån fungerer Garantifonden som en likviditetsreserve (eller et sikkerhedsnet) i tilfælde af låntagernes manglende eller forsinkede betaling. For betalingsbalancelån fastlægger forordning nr. 431/2009 en procedure, der sikrer tilstrækkelig tid til at mobilisere midler via EU-budgettet.

7.4.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Fonden forvaltes ud fra princippet om, at aktiver skal være tilstrækkeligt likvide og tilstrækkeligt hurtigt skal kunne mobiliseres i betragtning af de relevante forpligtelser. Fonden skal have mindst 100 mio. EUR i en portefølje med en løbetid på < 12 måneder, der skal investeres i pengepolitiske instrumenter. Pr. 31. december 2010 beløb disse investeringer sig til 192 mio. EUR. Mindst 20 % af fondens nominelle værdi skal endvidere bestå af pengepolitiske instrumenter, obligationer med fast rente med en restløbetid på mindre end ét år og obligationer med variabel rente. Pr. 31. december 2010 udgjorde denne andel 32 %.

7.4.4   
  EKSF under afvikling

EKSF under afvikling

Likviditetsrisikoen ved låntagning opvejes generelt af tilsvarende udlån på samme vilkår ("back-to-back"-transaktioner). Hvad angår aktiver og passiver tilhørende EKSF under afvikling, forvalter Kommissionen likviditetsbehovene på grundlag af et overslag over udbetalinger, som fremkommer gennem konsultationer med de ansvarlige tjenester i Kommissionen.

8   OPLYSNINGER OM TILKNYTTEDE PARTER

8.1   TILKNYTTEDE PARTER

TILKNYTTEDE PARTER

EU's tilknyttede parter er dets konsoliderede enheder og nøglepersoner i disse enheders ledelser (se nedenfor). Transaktioner mellem disse enheder finder sted som led i EU's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler. En liste over disse konsoliderede enheder findes i bemærkning 10.

10

8.2   VEDERLAG OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

VEDERLAG OG TILLÆG TIL NØGLEPERSONER I LEDELSEN

Med henblik på at give oplysninger om transaktioner med tilknyttede parter vedrørende nøglepersoner i Europa-Kommissionens ledelse er disse personer opdelt i fem kategorier:

Kategori 1: formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og Domstolens præsident

Kategori 2: næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionens øvrige næstformænd

Kategori 3: Rådets generalsekretær, Kommissionens medlemmer, Domstolens dommere og generaladvokater, præsidenten for og medlemmerne af Retten i Første Instans, præsidenten for og medlemmerne af Retten for EU-personalesager, Ombudsmanden og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Kategori 4: Revisionsrettens formand og medlemmer

Kategori 5: institutionernes og agenturernes højst indplacerede tjenestemænd.

Nedenfor gives der en oversigt over disse personers løn og tillæg – yderligere oplysninger kan findes i
  Den Europæiske Unions Tidende (EFT L 187 af 8.8.1967, senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 202/2005 af 18. januar 2005 (EUT L 33 af 5.2.2005), og L 268 af 20.10.1977, senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1293/2004 af 30. april 2004 (EUT L 243 af 15.7.2004)). Andre oplysninger findes i tjenestemandsvedtægten, som er offentliggjort på webstedet Europa, og som er det officielle dokument, der beskriver rettighederne og forpligtelserne for alle tjenestemænd ved EU. Ingen nøglepersoner i ledelsen har modtaget præferencelån fra EU.

Den Europæiske Unions Tidende

Løn og tillæg til nøglepersoner i ledelsen

Løn og tillæg til nøglepersoner i ledelsen

| EUR |
| --- |
| Løn og tillæg (pr. ansat) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundløn (pr. måned) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Bolig-/udlandstillæg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familietillæg: |
| Husstandstillæg (% af grundlønnen) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Tillæg for forsørgelsesberettigede børn | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Førskoletillæg | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Uddannelsestillæg eller | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Retsformandstillæg | ikke relevant | ikke relevant | 500 - 810,74 | ikke relevant | ikke relevant |
| Repræsentationstillæg | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | ikke relevant | ikke relevant |
| Årlige rejseomkostninger | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | Ja |
| Overførsler til medlemsstaterne |
| Uddannelsestillæg (4) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % af grundlønnen (4) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % af grundlønnen uden justeringskoefficient | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % | maks. 25 % |
| Repræsentationsudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | ikke relevant | ikke relevant |
| Tiltrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 –42 252,94 | godtgøres |
| Rejseudgifter for familien | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Udtrædelse af tjenesten: |
| Bosættelsespenge | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 –21 126,47 | godtgøres |
| Rejseudgifter for familien | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Flytteudgifter | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres | godtgøres |
| Overgangsydelse (% af grundlønnen) (5) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | ikke relevant |
| Sygeforsikring | dækkes | dækkes | dækkes | dækkes | frivillig |
| Pension (% af grundlønnen før skat) | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % | maks. 70 % |
| Indeholdelser: |
| Fællesskabsskat | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sygeforsikring (% af grundlønnen) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Særligt fradrag i lønnen | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % |
| Pensionsfradrag | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | ikke relevant | 11,3 % |
| Antal personer pr. 31.12.2010 | 3 | 7 | 91 | 27 | 89 |

EUR

Løn og tillæg (pr. ansat)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundløn (pr. måned)

Grundløn

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Bolig-/udlandstillæg

Bolig-/udlandstillæg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familietillæg:

Familietillæg:

Husstandstillæg (% af grundlønnen)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Tillæg for forsørgelsesberettigede børn

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Førskoletillæg

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Uddannelsestillæg eller

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Tillæg for uddannelse uden for tjenestestedet

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Retsformandstillæg

Retsformandstillæg

ikke relevant

ikke relevant

500 - 810,74

ikke relevant

ikke relevant

Repræsentationstillæg

Repræsentationstillæg

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

ikke relevant

ikke relevant

Årlige rejseomkostninger

Årlige rejseomkostninger

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

Ja

Overførsler til medlemsstaterne

Overførsler til medlemsstaterne

Uddannelsestillæg (4)

4

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% af grundlønnen (4)

4

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% af grundlønnen uden justeringskoefficient

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

maks. 25 %

Repræsentationsudgifter

Repræsentationsudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

ikke relevant

ikke relevant

Tiltrædelse af tjenesten:

Tiltrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 –42 252,94

godtgøres

Rejseudgifter for familien

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Udtrædelse af tjenesten:

Udtrædelse af tjenesten:

Bosættelsespenge

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 –21 126,47

godtgøres

Rejseudgifter for familien

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Flytteudgifter

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

godtgøres

Overgangsydelse (% af grundlønnen) (5)

5

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

ikke relevant

Sygeforsikring

dækkes

dækkes

dækkes

dækkes

frivillig

Pension (% af grundlønnen før skat)

Pension

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

maks. 70 %

Indeholdelser:

Indeholdelser:

Fællesskabsskat

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sygeforsikring (% af grundlønnen)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Særligt fradrag i lønnen

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

Pensionsfradrag

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

ikke relevant

11,3 %

Antal personer pr. 31.12.2010

Antal personer pr. 31.12.2010

3

3

7

7

91

91

27

27

89

89

9.   BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDATOEN

På tidspunktet for fremsendelsen af dette regnskab havde Kommissionens regnskabsfører ikke ud over de nedenstående oplysninger konstateret eller fået meddelelse om nogen væsentlige elementer, som kræver, at der fremlægges separate oplysninger i dette afsnit. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger blev udarbejdet ved anvendelse af de senest foreliggende oplysninger, hvilket afspejles i de fremlagte oplysninger.

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån

I marts 2011 blev der udbetalt yderligere 1,2 mia. EUR til Rumænien under mekanismen for betalingsbalancestøtte med forfaldsdato i april 2018, og i juni 2011 blev det sidste beløb på 150 mio. EUR udbetalt. Desuden anmodede Rumænien i februar 2011 om et opfølgningsprogram med forebyggende finansiel bistand under mekanismen for betalingsbalancestøtte, der skal støtte indsatsen for at sætte gang i den økonomiske vækst. Den 12. maj 2011 besluttede Rådet at stille forebyggende finansiel EU-bistand under mekanismen for betalingsbalancestøtte på op til 1,4 mia. EUR til rådighed for Rumænien (Rådets afgørelse 2011/288/EU). På nuværende tidspunkt agter Rumænien ikke at anmode om udbetaling af nogen rater under programmet for forebyggende finansiel bistand, da der kun vil blive anmodet om beløbene i tilfælde af en væsentlig uforudset forværring af den økonomiske og/eller finansielle situation på grund af faktorer, som de rumænske myndigheder ikke selv er herre over, og som medfører, at der opstår et akut finansieringsbehov. Hvis den finansielle bistand aktiveres, vil den blive ydet i form af et lån med en løbetid på højst syv år. Nedenstående tabel viser afdragsplanen for de 13,4 mia. EUR, som var udbetalt på datoen for offentliggørelse af årsregnskabet.

Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)

Den 11. maj 2010 vedtog Rådet en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme til at bevare den finansielle stabilitet i EU (Rådets forordning (EU) nr. 407/2010). Mekanismen er baseret på traktatens artikel 122, stk. 2, og gør det muligt at yde finansiel støtte til en medlemsstat, som er i vanskeligheder eller i alvorlig risiko for store vanskeligheder som følge af usædvanlige begivenheder, som den ikke selv er herre over. Støtten kan ydes i form af et lån eller en kreditlinje, der garanteres af EU-budgettet. Når mekanismen aktiveres, indgår Kommissionen låneaftaler på kapitalmarkederne eller med finansielle institutioner på EU's vegne og udlåner disse midler til den støttemodtagende medlemsstat. Økofin-Rådets konklusioner af 9. maj 2010 begrænser mekanismen til 60 mia. EUR, men artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning begrænser det udestående låne- eller kreditlinjebeløb til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter.

Den 21. november 2010 anmodede Irland om finansiel bistand i henhold til ovennævnte forordning. I Rådets gennemførelsesafgørelse (2011/77/EU) af 7. december 2010 accepteres det at yde Irland et lån på højst 22,5 mia. EUR med en maksimal gennemsnitlig løbetid på 71⁄2 år. Lånet stilles til rådighed i maksimalt 13 rater. Den første tranche på 5 mia. EUR under den første rate blev udbetalt til Irland den 12. januar 2011 og forfalder i december 2015. Den anden tranche af den første rate på 3,4 mia. EUR blev udbetalt til Irland den 24. marts 2011 og forfalder i april 2018. Den anden rate på 3 mia. EUR, som forfalder i juni 2021, blev udbetalt den 31. maj 2011.

Den 7. april 2011 anmodede Portugal også om finansiel bistand under EFSM, og den 17. maj 2011 accepterede Rådet at yde et lån på højst 26 mia. EUR (se Rådets gennemførelsesafgørelse (2011/344/EU)) med en maksimal gennemsnitlig løbetid på 71⁄2 år. Lånet stilles til rådighed i tre år i maksimalt 14 rater. Den første tranche af den første rate, som beløb sig til 1,75 mia. EUR, blev udbetalt den 31. maj 2011 og forfalder i juni 2021. Den 1. juni 2011 blev den anden tranche af den første rate, som beløb sig til 4,75 mia. EUR, udbetalt; den forfalder i juni 2016. Nedenstående tabel viser afdragsplanen for de 17,9 mia. EUR, som var udbetalt på datoen for offentliggørelse af årsregnskabet.

Andre finansielle stabiliseringsmekanismer uden indvirkning på EU's regnskab

Andre finansielle stabiliseringsmekanismer uden indvirkning på EU's regnskab

Selv om det ikke har betydning for EU's regnskab eller EU-budgettet, skal det bemærkes, at en anden finansiel støttepakke, den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), er blevet oprettet af medlemsstaterne i euroområdet og andre deltagende medlemsstater. Denne facilitet udløber i juni 2013.

Ovennævnte EFSM-lån til Irland og Portugal blev ydet sammen med en lånefacilitet fra EFSF med en samlet nettoudbetaling på 17,7 mia. EUR for Irland og 26 mia. EUR for Portugal og med en bistand fra Den Internationale Valutafond på henholdsvis 19,5 mia. SDR (ca. 22,5 mia. EUR på grundlag af den kurs, som var gældende ved indgåelsen af aftalen) og 23,7 mia. SDR (ca. 26 mia. EUR) under en udvidet lånefacilitet. Desuden fik Irland også bilaterale lån fra Det Forenede Kongerige (3,3 mia. GBP, dvs. ca. 3,8 mia. EUR), Sverige (600 mio. EUR) og Danmark (400 mio. EUR).

Desuden besluttede Det Europæiske Råd den 24. juni 2011 at indføre en ny permanent krisemekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM). Den tages i anvendelse medio 2013 og skal erstatte den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) og den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM). Denne mekanisme vil gøre det muligt at yde finansiel bistand til medlemsstater i euroområdet, som er i finansielle vanskeligheder. Støtten vil blive ydet på betingelse af, at der gennemføres et stramt program for økonomiske og skattemæssige justeringer på linje med de eksisterende ordninger. Da denne mekanisme vil få status som juridisk person og vil blive finansieret direkte af medlemsstaterne i euroområdet, får den hverken indvirkning på EU's regnskab eller EU's budget.

Udestående lån, som skal tilbagebetales pr. år, opgjort pr. datoen for offentliggørelse af årsregnskabet

Udestående lån, som skal tilbagebetales pr. år, opgjort pr. datoen for offentliggørelse af årsregnskabet

| (mia. EUR) |
| --- |
| Type lån og modtageren af lånet | Rate | 2011 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2025 | I alt |
| Betalingsbalancelån |
| Ungarn | 1. | 2,0 | | | | | | | | | |
| 2. | | 2,0 | | | | | | | | |
| 3. | | | | 1,5 | | | | | | |
| Letland | 1. | | 1,0 | | | | | | | | |
| 2. | | | 1,2 | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | 0,5 | | | |
| 4. | | | | | | | | | 0,2 | |
| 5. | | | | | | | | | | |
| 6. | | | | | | | | | | |
| Rumænien | 1. | | | 1,5 | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | 1,0 | | | |
| 3. | | | | | 1,15 | | | | | |
| 4. | | | | | | 1,2 | | | | |
| 5. | | | | | | 0,15 | | | | |
| Forebyggende bistand | | | | | | | | | | |
| Betalingsbalancelån i alt | | 2,0 | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,2 | 13,4 |
| EFSM |
| Irland | 2. (T1) | | | 5,0 | | | | | | | |
| 1. (T2) | | | | | | 3,4 | | | | |
| 2. | | | | | | | | 3,0 | | |
| Portugal | 1. (T1) | | | | | | | | 1,75 | | |
| 1. (T2) | | | | 4,75 | | | | | | |
| EFSM i alt | | 0,0 | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 3,4 | 0,0 | 4,75 | 0,0 | 17,9 |
| I alt | | 2,0 | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 4,75 | 1,5 | 4,75 | 0,2 | 31,3 |

(mia. EUR)

Type lån og modtageren af lånet

Rate

2011

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2025

I alt

Betalingsbalancelån

Betalingsbalancelån

Ungarn

1.

2,0

2.

2,0

3.

1,5

Letland

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

5.

6.

Rumænien

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Forebyggende bistand

Betalingsbalancelån i alt

2,0

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,2

13,4

EFSM

EFSM

Irland

2. (T1)

5,0

1. (T2)

3,4

2.

3,0

Portugal

1. (T1)

1,75

1. (T2)

4,75

EFSM i alt

0,0

0,0

5,0

4,75

0,0

3,4

0,0

4,75

0,0

17,9

I alt

2,0

3,0

7,7

6,25

1,15

4,75

1,5

4,75

0,2

31,3

10.   KONSOLIDEREDE ENHEDER

A.   KONTROLLEREDE ENHEDER

KONTROLLEREDE ENHEDER

1.   
  Institutioner og rådgivende organer

Institutioner og rådgivende organer

| | Regionsudvalget |
| --- | --- |

Regionsudvalget

| | Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

Rådet for Den Europæiske Union

| | Den Europæiske Unions Domstol |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Domstol

| | Europa-Kommissionen |
| --- | --- |

Europa-Kommissionen

| | Den Europæiske Revisionsret |
| --- | --- |

Den Europæiske Revisionsret

| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| --- | --- |

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| | Den Europæiske Ombudsmand |
| --- | --- |

Den Europæiske Ombudsmand

| | Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

Europa-Parlamentet

| | Det Europæiske Råd (6) |
| --- | --- |

Det Europæiske Råd (6)

6

2.   
  EU-agenturer

EU-agenturer

| | Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

| | Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

| | Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme |
| --- | --- |

Det Europæiske Center for Forebyggelse og Kontrol med Sygdomme

| | Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

| | Det Europæiske Miljøagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Miljøagentur

| | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| --- | --- |

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| | Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

| | Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

| | Det Europæiske Lægemiddelagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Lægemiddelagentur

| | Det Europæiske Kemikalieagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Kemikalieagentur

| | Fusion for Energy (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling) |
| --- | --- |

Fusion for Energy (Det Europæiske Fællesforetagende for ITER og Fusionsenergiudvikling)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (6) |
| --- | --- |

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (6)

6

| | Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder |
| --- | --- |

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

| | Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

| | Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut |
| --- | --- |

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

| | Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser |
| --- | --- |

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

| | Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer |
| --- | --- |

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

| | Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS |
| --- | --- |

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS

| | Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) |
| --- | --- |

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

| | Det Europæiske Jernbaneagentur |
| --- | --- |

Det Europæiske Jernbaneagentur

| | EF-Sortsmyndigheden |
| --- | --- |

EF-Sortsmyndigheden

| | EF-Fiskerikontrolagenturet |
| --- | --- |

EF-Fiskerikontrolagenturet

| | Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug |
| --- | --- |

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

| | Det Europæiske Politiakademi (Cepol) |
| --- | --- |

Det Europæiske Politiakademi (Cepol)

| | Den Europæiske Politienhed (Europol) (6) |
| --- | --- |

Den Europæiske Politienhed (Europol) (6)

6

| | Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

| | Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

| | Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

| | Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

| | Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

| | Forvaltningsorganet for Forskning |
| --- | --- |

Forvaltningsorganet for Forskning

3.   
  Andre kontrollerede enheder

Andre kontrollerede enheder

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (under afvikling)

B.   FÆLLESFORETAGENDER

FÆLLESFORETAGENDER

| | Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER |
| --- | --- |

Den Internationale Fusionsenergiorganisation for ITER

| | Fællesforetagendet SESAR |
| --- | --- |

Fællesforetagendet SESAR

| | Fællesforetagendet for BCB (6) |
| --- | --- |

Fællesforetagendet for BCB (6)

6

| | Fællesforetagendet Galileo under afvikling |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Galileo under afvikling

| | Fællesforetagendet IMI |
| --- | --- |

Fællesforetagendet IMI

C.   TILKNYTTEDE ORGANER

TILKNYTTEDE ORGANER

| | Den Europæiske Investeringsfond |
| --- | --- |

Den Europæiske Investeringsfond

| | Fællesforetagendet Clean Sky |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Clean Sky

| | Fællesforetagendet Artemis |
| --- | --- |

Fællesforetagendet Artemis

| | Fællesforetagendet for ENIAC (6) |
| --- | --- |

Fællesforetagendet for ENIAC (6)

6

11.   IKKE-KONSOLIDEREDE ENHEDER

Selv om EU forvalter nedenstående enheders aktiver, opfylder de ikke kravene for at blive konsolideret, og de er derfor ikke medtaget i EU's regnskaber.

11.1   DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND (EUF)

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for EU's bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og i de oversøiske lande og territorier (OLT). Fonden blev oprettet ved Romtraktaten fra 1957 med henblik på at yde teknisk og finansiel bistand, i første omgang til afrikanske lande, som nogle medlemsstater havde historiske bånd til.

EUF finansieres ikke over EU's budget, men ved direkte bidrag fra medlemsstaterne, som fastsættes ved forhandlinger på mellemstatsligt plan. Kommissionen og EIB forvalter EUF's midler. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode. Siden indgåelsen af den første partnerskabsaftale i 1964 har EUF-perioderne i reglen fulgt perioderne for partnerskabsaftalerne.

EUF har sin egen finansforordning (EUT L 78 af 19.3.2008), som fastslår, at fondens årsregnskab skal udarbejdes separat fra EU's årsregnskab. EUF's årsregnskab og ressourceforvaltning er underkastet ekstern kontrol fra Revisionsrettens og Europa-Parlamentets side. Balancen og resultatopgørelsen for 8., 9. og 10. EUF vises til orientering:

Balance – 8., 9. og 10. EUF

Balance – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| LANGFRISTEDE AKTIVER | 353 | 196 |
| OMSÆTNINGSAKTIVER | 2 151 | 1 389 |
| Aktiver i alt | 2 504 | 1 585 |
| KORTFRISTET GÆLD | (1 046) | (860) |
| Passiver i alt | (1 046) | (860) |
| Nettoaktiver | 1 458 | 725 |
| MIDLER OG RESERVER |
| Opkrævede fondsmidler | 23 879 | 20 381 |
| Andre reserver | 2 252 | 2 252 |
| Resultat fremført fra tidligere regnskabsår | (21 908) | (18 814) |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | (2 765) | (3 094) |
| Nettoaktiver | 1 458 | 725 |

(mio. EUR)

31.12.2010

31.12.2009

LANGFRISTEDE AKTIVER

353

196

OMSÆTNINGSAKTIVER

2 151

1 389

Aktiver i alt

2 504

1 585

KORTFRISTET GÆLD

(1 046)

(860)

Passiver i alt

(1 046)

(860)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 458

1 458

725

725

MIDLER OG RESERVER

Opkrævede fondsmidler

23 879

20 381

Andre reserver

2 252

2 252

Resultat fremført fra tidligere regnskabsår

(21 908)

(18 814)

Regnskabsårets økonomiske resultat

(2 765)

(3 094)

Nettoaktiver

Nettoaktiver

1 458

1 458

725

725

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

Resultatopgørelse – 8., 9. og 10. EUF

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| DRIFTSINDTÆGTER | 140 | 49 |
| DRIFTSUDGIFTER | (3 000) | (3 192) |
| UNDERSKUD PÅ DRIFTEN | (2 860) | (3 143) |
| FINANSIELLE AKTIVITETER | 95 | 49 |
| ÅRETS RESULTAT | (2 765) | (3 094) |

(mio. EUR)

2010

2009

DRIFTSINDTÆGTER

140

49

DRIFTSUDGIFTER

(3 000)

(3 192)

UNDERSKUD PÅ DRIFTEN

(2 860)

(3 143)

FINANSIELLE AKTIVITETER

95

49

ÅRETS RESULTAT

ÅRETS RESULTAT

(2 765)

(2 765)

(3 094)

(3 094)

11.2   SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

SYGEFORSIKRINGSORDNINGEN

Sygeforsikringsordningen er en forsikringsordning for de ansatte ved de forskellige EU-organer. Midlerne tilhører ordningen og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen. Ordningen finansieres gennem bidrag fra medlemmerne (de ansatte) og fra arbejdsgiverne (institutioner/agenturer/organer). Et eventuelt overskud forbliver inden for ordningen.

Ordningen har fire separate enheder – hovedenheden dækker de ansatte ved EU's institutioner og agenturer, mens de tre mindre enheder dækker de ansatte ved Det Europæiske Universitet i Firenze, Europaskolerne og ansatte, der arbejder uden for EU, såsom personale ved EU-delegationerne. Ordningens samlede aktiver udgjorde pr. 31. december 2010 286 mio. EUR (2009: 297 mio. EUR).

11.3   DELTAGERGARANTIFONDEN (DGF)

DELTAGERGARANTIFONDEN (DGF)

Visse forfinansieringsbeløb udbetalt under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) er dækket af en Deltagergarantifond (DGF). Dette er et instrument til gensidig gavn oprettet for at dække EU's og deltagernes finansielle risici under gennemførelsen af de indirekte aktioner under RP7, idet fondens kapital og renter udgør en sikkerhed for opfyldelse af kontrakten. Alle deltagere i indirekte aktioner i form af tilskud bidrager med 5 % af EU's samlede bidrag til Deltagergarantifondens kapital under aktionens varighed. Deltagerne er dermed ejere af Deltagergarantifonden, mens EU, der repræsenteres af Kommissionen, er eksekutivmyndighed. Pr. 31. december 2010 beløb Deltagergarantifondens samlede aktiver sig til 879 mio. EUR (2009: 580 mio. EUR). Midlerne tilhører Deltagergarantifonden og kontrolleres ikke af EU, selv om de finansielle aktiver forvaltes af Kommissionen.

DEL II

Konsolideret beretning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions budget og forklarende bemærkninger

Konsolideret beretning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions budget og forklarende bemærkninger

INDHOLD

Beretning om gennemførelsen af EU's budget:

Beretning om gennemførelsen af EU's budget:

| 1. | Resultatet af gennemførelsen af EU's budget |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sammenligning mellem budget og faktiske beløb |
| --- | --- |

2.

Indtægter:

Indtægter:

| 3. | Konsolideret oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet |
| --- | --- |

3.

Udgifter:

Udgifter:

| 4. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

4.

| 5. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

7.

| 8. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår og udgiftsområde i den finansielle ramme |
| --- | --- |

8.

| 9. | Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efterpolitikområde |
| --- | --- |

9.

| 10. | Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde |
| --- | --- |

11.

| 12. | Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde |
| --- | --- |

12.

| 13. | Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår og politikområde |
| --- | --- |

13.

Institutioner:

Institutioner:

| 14. | Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet efter institution |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter udgiftsområde efter institution |
| --- | --- |

15.

Agenturer:

Agenturer:

| 16. | Agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb |
| --- | --- |

16.

| 17. | Forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur |
| --- | --- |

17.

| 18. | Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturerne |
| --- | --- |

18.

Forklarende bemærkninger til beretningen om budgetgennemførelsen:

Forklarende bemærkninger til beretningen om budgetgennemførelsen:

| 1. | Budgetprincipper, -strukturer og -bevillinger |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forklaring til beretning om budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN
   (7)

KONSOLIDERET BERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

7

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF EU'S BUDGET

1.   Resultatet af gennemførelsen af EU'S budget for 2010

Resultatet af gennemførelsen af EU'S budget for 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| DEN EUROPÆISKE UNION | 2010 | 2009 |
| Regnskabsårets indtægter | 127 795 | 117 626 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (121 213) | (116 579) |
| Betalingsbevillinger fremført til år N+1 | (2 797) | (1 759) |
| Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1 | 741 | 2 791 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 23 | 185 |
| Resultatet af budgetgennemførelsen
   (8) | 4 549 | 2 264 |

(mio. EUR)

DEN EUROPÆISKE UNION

2010

2009

Regnskabsårets indtægter

127 795

127 795

117 626

117 626

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(121 213)

(121 213)

(116 579)

(116 579)

Betalingsbevillinger fremført til år N+1

(2 797)

(2 797)

(1 759)

(1 759)

Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra regnskabsåret N–1

741

741

2 791

2 791

Valutakursforskelle i regnskabsåret

23

23

185

185

Resultatet af budgetgennemførelsen
   (8)

Resultatet af budgetgennemførelsen

8

4 549

4 549

2 264

2 264

EU's budgetoverskud tilbagebetales til medlemsstaterne i løbet af det følgende år ved fratrækning fra de beløb, medlemsstaterne skal betale det pågældende år.

2.   Sammenligning mellem budget og faktiske beløb

Sammenligning mellem budget og faktiske beløb

Indtægter

Indtægter

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Oprindeligt budget | Endeligt budget | Fastlagte fordringer | Indtægter | Forskel endeligt-faktisk | Indtægter i % af budgettet | Udestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 – 4 | 6=4/2 | 7=3 – 4 |
| 1. | Egne indtægter |

(mio. EUR)

Afsnit

Oprindeligt budget

Endeligt budget

Fastlagte fordringer

Indtægter

Forskel endeligt-faktisk

Indtægter i % af budgettet

Udestående

1

2

3

4

5=2 – 4

6=4/2

7=3 – 4

1.

Egne indtægter

121 507

119 270

119 950

119 869

– 599

100,50 %

81

| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

0

2 254

1 624

1 460

794

64,79 %

164

| 4. | Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 178

1 180

1 129

1 123

58

95,12 %

7

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

69

69

407

388

– 319

563,54 %

19

| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

30

30

3 781

3 512

–3 482

11 707,30 %

269

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

123

15 301

1 408

–1 285

1 144,36 %

13 893

| 8. | Lånoptagelse og långivning |
| --- | --- |

8.

Lånoptagelse og långivning

0

0

122

0

0

0

122

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

30

47

36

–6

119,95 %

10

I alt

122 937

122 956

142 362

127 795

–4 839

103,94 %

14 566

Udgifter – efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Udgifter – efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Oprindeligt budget | Endeligt budget (9) | Gennemførte betalinger | Forskel endeligt-faktisk | % | Fremførte bevillinger | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Oprindeligt budget

Endeligt budget (9)

9

Gennemførte betalinger

Forskel endeligt-faktisk

%

Fremførte bevillinger

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

1.

Bæredygtig vækst

47 727

52 103

48 828

3 275

93,71 %

1 905

1 370

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

58 136

59 630

56 647

2 983

95,00 %

2 382

601

| 3. | Unionsborgerskab, frihed. sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

Unionsborgerskab, frihed. sikkerhed og retfærdighed

1 398

1 617

1 373

244

84,93 %

199

44

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

7 788

8 101

7 487

615

92,41 %

114

501

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 889

9 076

7 896

1 180

87,00 %

957

223

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

0

0,00 %

0

0

I alt

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

Efter politikområde

Efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Oprindeligt budget | Endeligt budget (10) | Gennemførte betalinger | Forskel endeligt-faktisk | % | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Oprindeligt budget

Endeligt budget (10)

10

Gennemførte betalinger

Forskel endeligt-faktisk

%

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

01

Økonomiske og finansielle anliggender

406

401

289

112

72,11 %

67

44

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

638

771

658

113

85,35 %

99

14

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

91

104

92

12

88,79 %

10

2

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

8 572

8 543

7 481

1 062

87,57 %

43

1 019

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

57 077

58 421

55 611

2 810

95,19 %

2 325

485

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

3 262

3 369

2 859

510

84,85 %

187

323

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

371

438

358

80

81,79 %

24

56

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 138

5 369

4 507

863

83,93 %

848

14

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 597

1 986

1 786

200

89,94 %

197

3

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

392

789

438

351

55,51 %

344

7

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

819

827

656

172

79,23 %

39

133

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

73

80

71

9

88,66 %

7

2

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

28 768

30 709

30 623

87

99,72 %

79

8

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

107

136

126

10

92,53 %

9

1

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 443

1 783

1 572

211

88,16 %

205

6

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

210

231

206

25

89,24 %

14

11

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

542

664

590

74

88,84 %

45

30

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

798

840

745

95

88,70 %

71

24

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 658

3 867

3 683

185

95,23 %

84

101

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

82

90

77

13

85,06 %

6

7

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 608

1 819

1 708

111

93,90 %

55

56

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 204

1 152

1 130

22

98,06 %

16

6

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

820

978

971

7

99,30 %

6

1

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

73

82

73

10

88,34 %

7

3

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

188

215

189

26

87,95 %

22

4

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 013

1 239

1 044

195

84,24 %

177

19

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

68

77

65

12

83,82 %

11

1

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

12

11

2

86,62 %

1

0

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

120

148

126

22

84,99 %

17

6

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 214

1 210

1 205

4

99,63 %

0

4

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

389

486

427

60

87,75 %

57

3

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

249

193

0

193

0,00 %

0

193

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

2 937

3 496

2 857

639

81,72 %

484

155

I alt

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

3.   Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet for regnskabsåret 2010

Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet for regnskabsåret 2010

| (mio. EUR) |
| --- |
| Afsnit | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 1. | Egne indtægter |

(mio. EUR)

Afsnit

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

1.

Egne indtægter

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

| 3. | Overskud, saldi og tilpasninger |
| --- | --- |

3.

Overskud, saldi og tilpasninger

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

| 4. | Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer |
| --- | --- |

4.

Indtægter fra personer. der er knyttet til EU-institutionerne og andre EU-organer

1 178

1 180

1 122

7

1 129

1 116

7

1 123

95,12 %

7

| 5. | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration |
| --- | --- |

5.

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

69

69

305

102

407

290

98

388

563,54 %

19

| 6. | Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer |
| --- | --- |

6.

Bidrag og refusion i forbindelse med EU-aftaler og -programmer

30

30

3 507

275

3 781

3 360

153

3 512

11 707,30 %

269

| 7. | Morarenter og bøder |
| --- | --- |

7.

Morarenter og bøder

123

123

3 460

11 841

15 301

621

786

1 408

1 144,36 %

13 893

| 8. | Lånoptagelse og långivning |
| --- | --- |

8.

Lånoptagelse og långivning

0

0

47

76

122

0

0

0

122

| 9. | Diverse indtægter |
| --- | --- |

9.

Diverse indtægter

30

30

28

19

47

24

13

36

119,95 %

10

I alt

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94%

14 566

Specifikation afsnit 1:   Egne indtægter

Specifikation afsnit 1:

Egne indtægter

| Kapitel | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 11. | Sukkerafgifter |

Kapitel

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

11.

Sukkerafgifter

123

123

146

0

146

146

0

146

118,00 %

0

| 12. | Told |
| --- | --- |

12.

Told

14 080

15 596

15 507

89

15 595

15 491

22

15 514

99,47 %

81

| 13. | Moms |
| --- | --- |

13.

Moms

13 951

13 277

13 393

0

13 393

13 393

0

13 393

100,87 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

93 353

90 273

90 948

0

90 948

90 948

0

90 948

100,75 %

0

| 15. | Korrektion af budgetuligevægte |
| --- | --- |

15.

Korrektion af budgetuligevægte

0

0

– 128

0

– 128

– 128

0

– 128

—

0

| 16. | Reduktion af BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige |
| --- | --- |

16.

Reduktion af BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige

0

0

–3

0

–3

–3

0

–3

—

0

I alt

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50%

81

Specifikation afsnit 3:   Overskud, saldi og tilpasninger

Specifikation afsnit 3:

Overskud, saldi og tilpasninger

| Kapitel | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| 30. | Overskud fra foregående regnskabsår |

Kapitel

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

30.

Overskud fra foregående regnskabsår

0

2 254

2 254

0

2 254

2 254

0

2 254

100,00 %

0

| 31. | Momssaldi |
| --- | --- |

31.

Momssaldi

0

0

– 880

0

– 880

– 917

0

– 917

—

37

| 32. | BNI-saldi |
| --- | --- |

32.

BNI-saldi

0

0

241

0

241

113

0

113

—

128

| 34. | Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker |
| --- | --- |

34.

Justering for manglende deltagelse i RIA-politikker

0

0

–4

0

–4

–4

0

–4

—

0

| 35. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer |
| --- | --- |

35.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige - justeringer

0

0

9

0

9

9

0

9

—

0

| 37. | Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige – mellemliggende beregning |
| --- | --- |

37.

Korrektion til fordel for Det Forenede Kongerige – mellemliggende beregning

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

I alt

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79%

164

4.   Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Vedtagne bevillinger | Ændringer
  (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer
  (overførsler og ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 1 | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Vedtagne bevillinger

Ændringer

(overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer

(overførsler og ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

1

Bæredygtig vækst

64 249

0

65

1 929

1 994

66 243

47 727

1 074

932

2 370

3 302

52 103

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 499

0

253

2 560

2 813

62 312

58 136

–1 116

62

2 549

2 611

59 630

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 674

80

0

151

151

1 906

1 398

42

8

169

177

1 617

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 141

0

0

277

277

8 418

7 788

1

90

222

313

8 101

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

7 889

19

11

473

484

8 392

7 889

19

682

486

1 168

9 076

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

I alt

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

5.   Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte forpligtelses-bevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets budgetbevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 1 | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte forpligtelses-bevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets budgetbevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

1

Bæredygtig vækst

66 243

63 590

65

799

64 453

97,30 %

1 130

182

1 312

1,98 %

477

0

1

478

0,72 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

62 312

59 406

253

592

60 251

96,69 %

1 968

2

1 970

3,16 %

91

0

0

91

0,15 %

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 906

1 717

0

78

1 795

94,20 %

73

24

97

5,11 %

13

0

0

13

0,69 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 418

8 083

0

164

8 247

97,97 %

113

42

154

1,83 %

16

0

0

17

0,20 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 392

7 758

10

229

7 997

95,30 %

244

9

254

3,02 %

140

1

0

141

1,68 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

6.   Gennemførelse af betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Godkendte
  betalings-bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2010 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 1 | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Godkendte

betalings-bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2010

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

1

Bæredygtig vækst

52 103

47 811

282

735

48 828

93,71 %

125

156

1 624

1 905

3,66 %

709

651

10

1 370

2,63 %

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

59 630

56 014

47

587

56 647

95,00 %

46

373

1 963

2 382

3,99 %

586

15

0

601

1,01 %

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 617

1 299

6

67

1 373

84,93 %

8

90

101

199

12,33 %

42

2

0

44

2,74 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 101

7 259

81

147

7 487

92,41 %

36

2

76

114

1,41 %

491

9

0

501

6,18 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 076

7 088

602

205

7 896

87,00 %

666

10

281

957

10,54 %

144

80

0

223

2,46 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

I alt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

7.   Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| 1 | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Udgiftsområde i den finansielle ramme

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

1

Bæredygtig vækst

136 903

–2 058

–43 678

91 167

64 453

–5 150

–3

59 300

150 467

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

19 541

– 181

–10 280

9 079

60 251

–46 367

0

13 883

22 963

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 662

– 173

– 452

1 037

1 795

– 921

0

874

1 911

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

18 462

– 890

–5 231

12 340

8 247

–2 255

0

5 992

18 332

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

704

–83

– 607

15

7 997

–7 289

–1

708

723

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0

0

0

0

I alt

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

8.   Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter udgiftsområde i den finansielle ramme

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår efter udgiftsområde i den finansielle ramme

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftsområde i den finansielle ramme | < 2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | I alt |
| 1 | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

Udgiftsområde i den finansielle ramme

< 2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

I alt

1

Bæredygtig vækst

781

617

1 461

13 421

2 879

23 288

48 719

59 300

150 467

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

44

13

47

1 517

138

688

6 633

13 883

22 963

| 3 | Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

13

12

23

42

151

218

577

874

1 911

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

786

412

584

1 474

1 727

3 164

4 193

5 992

18 332

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

0

14

708

723

I alt

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

9.   Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde

Fordeling af og ændringer i forpligtelses- og betalingsbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Vedtagne bevillinger | Ændringer
  (overførsler/ ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt | Vedtagne bevillinger | Ændringer
  (overførsler/ ÆB) | Fremført | Formålsbestemte indtægter | Tillægs-bevillinger i alt | Godkendte bevillinger i alt |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Vedtagne bevillinger

Ændringer

(overførsler/ ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

Vedtagne bevillinger

Ændringer

(overførsler/ ÆB)

Fremført

Formålsbestemte indtægter

Tillægs-bevillinger i alt

Godkendte bevillinger i alt

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

01

Økonomiske og finansielle anliggender

449

–6

0

13

13

455

406

–29

6

18

24

401

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

795

0

0

112

112

907

638

–7

13

126

140

771

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

91

0

0

4

4

95

91

0

8

4

12

104

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 274

85

40

16

56

11 414

8 572

– 790

748

14

762

8 543

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

58 081

–2

252

2 548

2 800

60 879

57 077

–1 229

26

2 548

2 573

58 421

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

4 950

3

0

136

136

5 089

3 262

– 152

92

167

259

3 369

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

471

–1

0

24

24

494

371

26

24

18

42

438

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 142

0

0

770

770

5 912

4 138

28

38

1 165

1 203

5 369

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 628

0

0

189

189

1 817

1 597

96

14

279

293

1 986

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

383

0

4

460

464

847

392

–11

35

374

409

789

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 001

1

1

3

3

1 005

819

–9

15

3

17

827

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

74

1

0

3

3

78

73

–2

6

3

9

80

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

38 897

99

21

4

25

39 020

28 768

1 925

13

4

17

30 709

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

135

0

0

4

4

139

107

18

7

4

11

136

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 500

0

0

317

317

1 817

1 443

–3

14

329

343

1 783

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

218

2

0

4

4

223

210

3

15

4

18

231

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

677

1

0

26

26

703

542

73

28

21

50

664

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 066

1

0

61

61

1 128

798

–23

7

58

65

840

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 264

65

0

121

121

4 450

3 658

67

50

92

142

3 867

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

79

–1

0

3

3

81

82

–1

6

3

9

90

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 647

–49

0

139

139

1 737

1 608

57

41

114

154

1 819

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 022

–6

1

18

19

1 035

1 204

–79

9

19

28

1 152

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

820

245

0

5

5

1 070

820

107

46

4

50

978

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

78

0

0

0

0

78

73

2

7

0

7

82

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

188

2

0

9

9

199

188

2

16

9

25

215

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 014

2

0

96

96

1 111

1 013

4

123

99

222

1 239

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

68

–7

0

6

6

67

68

–7

10

6

16

77

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

1

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

141

–5

0

17

17

153

120

4

7

17

24

148

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 214

–4

0

0

0

1 210

1 214

–4

0

0

0

1 210

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

389

0

0

72

72

462

389

0

24

72

97

486

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

749

– 334

0

0

0

415

249

–56

0

0

0

193

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

2 937

9

10

213

223

3 170

2 937

9

325

224

549

3 496

I alt

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

10.   Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde

Gennemførelse af forpligtelsesbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Formålsbestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Formålsbestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

455

440

0

11

451

99,07 %

1

0

1

0,32 %

3

0

0

3

0,60 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

907

785

0

60

845

93,14 %

52

0

52

5,68 %

10

0

0

11

1,18 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

95

90

0

2

92

96,87 %

2

0

2

2,15 %

1

0

0

1

0,98 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

11 414

11 329

40

9

11 378

99,69 %

7

19

26

0,23 %

10

0

0

10

0,09 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

60 879

58 048

252

580

58 880

96,72 %

1 967

0

1 967

3,23 %

31

0

0

31

0,05 %

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

5 089

4 797

0

67

4 864

95,57 %

69

146

215

4,23 %

10

0

0

10

0,20 %

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

494

447

0

11

459

92,78 %

13

0

13

2,60 %

23

0

0

23

4,62 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 912

5 141

0

404

5 545

93,79 %

366

0

366

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 817

1 624

0

68

1 692

93,12 %

121

0

121

6,66 %

4

0

0

4

0,22 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

847

383

4

75

462

54,49 %

385

0

385

45,46 %

0

0

0

0

0,04 %

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 005

975

1

2

977

97,20 %

1

2

3

0,31 %

25

0

0

25

2,48 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

78

75

0

2

76

98,23 %

1

0

1

1,64 %

0

0

0

0

0,13 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

39 020

38 958

21

2

38 981

99,90 %

2

21

23

0,06 %

16

0

0

16

0,04 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

139

131

0

2

133

95,51 %

2

0

2

1,15 %

5

0

0

5

3,34 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 817

1 497

0

144

1 641

90,33 %

173

0

173

9,52 %

3

0

0

3

0,15 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

223

216

0

2

217

97,52 %

2

0

2

0,83 %

4

0

0

4

1,65 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

703

659

0

17

676

96,10 %

9

0

9

1,24 %

19

0

0

19

2,66 %

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 128

1 038

0

32

1 070

94,84 %

29

24

53

4,71 %

5

0

0

5

0,45 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

4 450

4 293

0

66

4 359

97,96 %

55

31

86

1,93 %

5

0

0

5

0,11 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

81

77

0

1

78

97,05 %

1

0

1

1,57 %

1

0

0

1

1,37 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 737

1 591

0

96

1 686

97,07 %

44

6

49

2,83 %

2

0

0

2

0,10 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 035

1 014

1

8

1 023

98,87 %

10

0

10

0,98 %

2

0

0

2

0,16 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

1 070

1 055

0

3

1 058

98,90 %

2

0

2

0,20 %

10

0

0

10

0,90 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

78

77

0

0

77

98,77 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

1,21 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

199

189

0

4

193

97,10 %

4

0

4

2,21 %

1

0

0

1

0,69 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 111

1 013

0

58

1 070

96,32 %

38

0

38

3,44 %

3

0

0

3

0,24 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

67

61

0

3

63

94,71 %

3

0

3

4,02 %

1

0

0

1

1,27 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

11

0

0

11

96,29 %

0

0

0

2,55 %

0

0

0

0

1,16 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

153

130

0

9

139

90,74 %

8

0

8

5,10 %

6

0

0

6

4,16 %

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

462

388

0

44

431

93,39 %

29

0

29

6,24 %

2

0

0

2

0,37 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

415

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

415

0

0

415

100,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 170

2 821

9

81

2 911

91,83 %

133

9

142

4,47 %

117

1

0

117

3,70 %

I alt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

11.   Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde

Gennemførelse af betalingsbevillinger efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Godkendte betalings- bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Godkendte betalings- bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

01

Økonomiske og finansielle anliggender

401

282

5

2

289

72,11 %

5

48

14

67

16,82 %

41

0

3

44

11,07 %

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

771

594

11

53

658

85,35 %

14

12

73

99

12,81 %

11

3

1

14

1,84 %

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

104

83

7

2

92

88,79 %

7

0

2

10

9,46 %

1

1

0

2

1,74 %

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

8 543

7 353

121

7

7 481

87,57 %

18

19

6

43

0,51 %

392

627

0

1 019

11,93 %

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

58 421

55 009

22

580

55 611

95,19 %

25

332

1 968

2 325

3,98 %

482

3

0

485

0,83 %

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

3 369

2 710

88

62

2 859

84,85 %

17

70

100

187

5,56 %

313

4

6

323

9,59 %

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

438

329

19

10

358

81,79 %

16

0

7

24

5,44 %

51

4

0

56

12,78 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 369

4 136

25

345

4 507

83,93 %

29

0

819

848

15,80 %

1

13

0

14

0,27 %

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

1 986

1 675

13

98

1 786

89,94 %

16

0

181

197

9,91 %

2

1

0

3

0,15 %

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

789

338

31

69

438

55,51 %

39

0

305

344

43,58 %

3

4

0

7

0,91 %

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

827

652

2

1

656

79,23 %

3

35

1

39

4,74 %

121

12

0

133

16,03 %

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

80

64

5

1

71

88,66 %

6

0

1

7

8,81 %

1

1

0

2

2,53 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

30 709

30 611

11

2

30 623

99,72 %

10

67

2

79

0,26 %

5

2

0

8

0,03 %

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

136

117

6

2

126

92,53 %

7

1

2

9

6,98 %

0

1

0

1

0,49 %

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

1 783

1 416

13

143

1 572

88,16 %

15

5

186

205

11,51 %

4

2

0

6

0,33 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

231

192

12

2

206

89,24 %

12

0

2

14

6,09 %

8

3

0

11

4,67 %

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

664

552

27

11

590

88,84 %

29

6

10

45

6,70 %

28

1

0

30

4,45 %

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

840

721

6

18

745

88,70 %

8

23

41

71

8,48 %

23

1

0

24

2,82 %

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

3 867

3 589

42

52

3 683

95,23 %

42

2

40

84

2,16 %

93

8

0

101

2,61 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

90

70

5

1

77

85,06 %

5

0

1

6

7,01 %

6

1

0

7

7,92 %

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

1 819

1 585

35

88

1 708

93,90 %

29

0

26

55

3,03 %

50

5

0

56

3,07 %

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

1 152

1 113

8

10

1 130

98,06 %

7

0

9

16

1,39 %

5

2

0

6

0,55 %

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

978

922

45

4

971

99,30 %

5

0

1

6

0,61 %

1

0

0

1

0,09 %

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

82

67

5

0

73

88,34 %

7

0

0

7

8,55 %

1

1

0

3

3,11 %

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

215

171

14

4

189

87,95 %

16

1

5

22

10,39 %

2

2

0

4

1,66 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 239

889

110

44

1 044

84,24 %

122

1

54

177

14,27 %

6

13

0

19

1,50 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

77

52

10

3

65

83,82 %

8

0

3

11

14,49 %

1

0

0

1

1,69 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

10

1

0

11

86,62 %

1

0

0

1

11,77 %

0

0

0

0

1,61 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

148

113

6

7

126

84,99 %

6

0

10

17

11,21 %

5

1

0

6

3,79 %

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

486

362

23

41

427

87,75 %

25

0

31

57

11,65 %

2

1

0

3

0,60 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

193

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

193

0

0

193

100,00 %

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

3 496

2 490

286

80

2 857

81,72 %

331

9

144

484

13,85 %

117

38

0

155

4,43 %

I alt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

12.   Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde

Bevægelser i uindfriede forpligtelser efter politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår | Regnskabsårets forpligtelser | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt |
| Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår | Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer | Betalinger | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang | Forpligtelser indgået i regnskabsåret | Betalinger | Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres | Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af det foregående regnskabsår

Regnskabsårets forpligtelser

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang i alt

Bevillinger fremført fra foregående regnskabsår

Frigørelser/ opskrivninger/ annulleringer

Betalinger

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

Forpligtelser indgået i regnskabsåret

Betalinger

Annullering af forpligtelser, som ikke kan fremføres

Uindfriede forpligtelser ved regnskabsårets udgang

01

Økonomiske og finansielle anliggender

424

–5

–74

344

451

– 215

0

236

581

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

768

–20

– 301

447

845

– 357

0

488

935

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

9

–2

–7

0

92

–85

0

8

8

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

26 278

–1 501

–7 071

17 706

11 378

– 410

–1

10 967

28 673

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

17 155

– 227

–9 400

7 528

58 880

–46 211

0

12 669

20 197

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

6 713

–99

–2 180

4 435

4 864

– 679

0

4 184

8 619

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

750

–29

– 225

496

459

– 133

0

325

821

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

8 407

– 200

–3 019

5 188

5 545

–1 488

0

4 057

9 245

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

2 411

–65

–1 031

1 315

1 692

– 755

0

937

2 252

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

158

–17

–90

51

462

– 348

–1

112

163

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

1 620

–64

– 428

1 128

977

– 227

0

750

1 877

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

15

–1

–12

2

76

–59

0

17

20

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

93 232

– 114

–30 104

63 013

38 981

– 518

0

38 462

101 475

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

83

–14

–53

15

133

–72

0

60

76

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

591

–50

– 283

258

1 641

–1 288

0

353

610

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

91

–9

–65

18

217

– 141

0

76

94

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

706

–68

– 337

300

676

– 253

0

423

723

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 049

–92

– 220

737

1 070

– 525

0

545

1 282

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

9 034

– 327

–2 398

6 309

4 359

–1 285

0

3 074

9 383

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

19

–1

–12

6

78

–65

0

13

19

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

3 391

–95

–1 131

2 166

1 686

– 577

0

1 109

3 275

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

3 173

– 300

– 939

1 934

1 023

– 191

0

832

2 766

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

513

–19

– 334

160

1 058

– 637

0

421

581

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

32

–4

–18

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

18

–2

–16

1

193

– 173

0

20

20

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

168

–15

– 143

11

1 070

– 901

0

169

179

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

10

0

–10

0

63

–55

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

0

–1

0

11

–10

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

101

–6

–46

49

139

–79

0

59

108

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

0

0

0

0

1 205

–1 205

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

24

–1

–23

0

431

– 403

0

28

28

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

328

–38

– 278

11

2 911

–2 579

0

332

344

I alt

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

-– 5

80 757

194 395

13.   Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår og politikområde

Fordeling af uindfriede forpligtelser efter forpligtelsens oprindelsesår og politikområde

| (mio. EUR) |
| --- |
| Politikområde | <2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | I alt |
| 01 | Økonomiske og finansielle anliggender |

(mio. EUR)

Politikområde

<2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

I alt

01

Økonomiske og finansielle anliggender

0

0

13

63

32

40

196

236

581

| 02 | Erhvervspolitik |
| --- | --- |

02

Erhvervspolitik

16

3

13

17

57

112

229

488

935

| 03 | Konkurrence |
| --- | --- |

03

Konkurrence

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Beskæftigelse og sociale anliggender |
| --- | --- |

04

Beskæftigelse og sociale anliggender

137

26

350

2 616

701

4 288

9 590

10 967

28 673

| 05 | Landbrug og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

05

Landbrug og udvikling af landdistrikterne

4

2

4

1 199

0

494

5 825

12 669

20 197

| 06 | Energi og transport |
| --- | --- |

06

Energi og transport

62

61

105

175

381

797

2 854

4 184

8 619

| 07 | Miljø |
| --- | --- |

07

Miljø

4

7

24

40

101

138

183

325

821

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

183

117

213

423

792

1 369

2 091

4 057

9 245

| 09 | Informationssamfundet og medier |
| --- | --- |

09

Informationssamfundet og medier

12

8

42

73

179

337

664

937

2 252

| 10 | Direkte forskning |
| --- | --- |

10

Direkte forskning

0

0

1

7

4

14

26

112

163

| 11 | Maritime anliggender og fiskeri |
| --- | --- |

11

Maritime anliggender og fiskeri

36

4

19

282

23

130

634

750

1 877

| 12 | Det indre marked |
| --- | --- |

12

Det indre marked

0

0

0

0

0

0

2

17

20

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

522

553

884

10 452

729

16 566

33 307

38 462

101 475

| 14 | Beskatning og toldunion |
| --- | --- |

14

Beskatning og toldunion

0

0

0

0

0

2

13

60

76

| 15 | Uddannelse og kultur |
| --- | --- |

15

Uddannelse og kultur

12

3

10

28

27

57

121

353

610

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

1

17

76

94

| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse |
| --- | --- |

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

4

7

4

17

29

74

164

423

723

| 18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

0

1

12

13

98

167

446

545

1 282

| 19 | Eksterne forbindelser |
| --- | --- |

19

Eksterne forbindelser

450

187

215

636

1 074

1 588

2 158

3 074

9 383

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

1

1

4

13

19

| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande |
| --- | --- |

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

126

46

133

203

262

523

873

1 109

3 275

| 22 | Udvidelse |
| --- | --- |

22

Udvidelse

52

28

72

208

392

623

559

832

2 766

| 23 | Humanitær bistand |
| --- | --- |

23

Humanitær bistand

2

0

0

0

7

27

124

421

581

| 24 | Bekæmpelse af svig |
| --- | --- |

24

Bekæmpelse af svig

0

0

0

0

2

3

5

22

32

| 25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

20

20

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

2

7

169

179

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

1

0

2

4

5

6

31

59

108

| 30 | Pension og relaterede udgifter |
| --- | --- |

30

Pension og relaterede udgifter

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Sprogtjenester |
| --- | --- |

31

Sprogtjenester

0

0

0

0

0

0

0

28

28

| 90 | Andre institutioner |
| --- | --- |

90

Andre institutioner

0

0

0

0

0

0

11

332

344

I alt

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

14.   Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet efter institution

Oversigt over gennemførelsen af indtægterne på budgettet efter institution

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Indtægtsbevillinger | Fastlagte fordringer | Indtægter | % af budget indbetalt | Udestående |
| Oprindelige | Endelige | Det aktuelle regnskabsår | Fremført | I alt | Fra fordringer fra regnskabsåret | Fra fremførte fordringer | I alt |
| Europa-Parlamentet | 129 | 130 | 158 | 109 | 267 | 154 | 89 | 243 | 186,52 % | 24 |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 54 | 54 | 94 | 7 | 101 | 87 | 6 | 93 | 172,12 % | 8 |
| Kommissionen | 122 675 | 122 692 | 129 603 | 12 291 | 141 894 | 126 376 | 983 | 127 359 | 103,80 % | 14 534 |
| Domstolen | 40 | 40 | 44 | 0 | 44 | 44 | 0 | 44 | 110,33 % | 0 |
| Revisionsretten | 20 | 20 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 94,72 % | 0 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 10 | 10 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | 147,07 % | 0 |
| Regionsudvalget | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 294,94 % | 0 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 96,40 % | 0 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 68,01 % | 0 |
| I alt | 122 937 | 122 956 | 129 955 | 12 407 | 142 362 | 126 717 | 1 078 | 127 795 | 103,94 % | 14 566 |

(mio. EUR)

Institution

Indtægtsbevillinger

Fastlagte fordringer

Indtægter

% af budget indbetalt

Udestående

Oprindelige

Endelige

Det aktuelle regnskabsår

Fremført

I alt

Fra fordringer fra regnskabsåret

Fra fremførte fordringer

I alt

Europa-Parlamentet

129

130

158

109

267

154

89

243

186,52 %

24

Det Europæiske Råd og Rådet

54

54

94

7

101

87

6

93

172,12 %

8

Kommissionen

122 675

122 692

129 603

12 291

141 894

126 376

983

127 359

103,80 %

14 534

Domstolen

40

40

44

0

44

44

0

44

110,33 %

0

Revisionsretten

20

20

19

0

19

19

0

19

94,72 %

0

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

10

10

15

0

15

15

0

15

147,07 %

0

Regionsudvalget

7

7

20

0

20

20

0

20

294,94 %

0

Den Europæiske Ombudsmand

1

1

1

0

1

1

0

1

96,40 %

0

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

1

1

0

1

1

0

1

68,01 %

0

I alt

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

15.   Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution

Gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillinger efter institution

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte forpligtelsesbevillinger | Indgåede forpligtelser | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra formåls-bestemte indtægter | Fremførsler efter beslutning | I alt | % | Fra regnskabsårets budgetbevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formåls-bestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 752 | 1 552 | 9 | 24 | 1 586 | 90,50 % | 101 | 9 | 111 | 6,31 % | 55 | 1 | 0 | 56 | 3,19% |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 703 | 593 | 0 | 41 | 634 | 90,08 % | 29 | 0 | 29 | 4,14 % | 41 | 0 | 0 | 41 | 5,79% |
| Kommissionen | 144 100 | 137 733 | 319 | 1 780 | 139 833 | 97,04 % | 3 395 | 250 | 3 645 | 2,53 % | 621 | 0 | 1 | 622 | 0,43% |
| Domstolen | 331 | 324 | 0 | 1 | 325 | 97,89 % | 1 | 0 | 1 | 0,44 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 1,66% |
| Revisionsretten | 149 | 138 | 0 | 0 | 138 | 93,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,26 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,72% |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 127 | 121 | 0 | 4 | 125 | 98,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,14 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,87% |
| Regionsudvalget | 91 | 79 | 0 | 11 | 90 | 99,39 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,59% |
| Den Europæiske Ombudsmand | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 89,65 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,35% |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 7 | 6 | 0 | 0 | 6 | 82,73 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,27% |
| I alt | 147 270 | 140 554 | 328 | 1 861 | 142 744 | 96,93 % | 3 528 | 259 | 3 787 | 2,57 % | 738 | 1 | 1 | 740 | 0,50% |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte forpligtelsesbevillinger

Indgåede forpligtelser

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra formåls-bestemte indtægter

Fremførsler efter beslutning

I alt

%

Fra regnskabsårets budgetbevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formåls-bestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

Europa-Parlamentet

1 752

1 552

9

24

1 586

90,50 %

101

9

111

6,31 %

55

1

0

56

3,19%

Det Europæiske Råd og Rådet

703

593

0

41

634

90,08 %

29

0

29

4,14 %

41

0

0

41

5,79%

Kommissionen

144 100

137 733

319

1 780

139 833

97,04 %

3 395

250

3 645

2,53 %

621

0

1

622

0,43%

Domstolen

331

324

0

1

325

97,89 %

1

0

1

0,44 %

6

0

0

6

1,66%

Revisionsretten

149

138

0

0

138

93,02 %

0

0

0

0,26 %

10

0

0

10

6,72%

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

127

121

0

4

125

98,00 %

0

0

0

0,14 %

2

0

0

2

1,87%

Regionsudvalget

91

79

0

11

90

99,39 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

0,59%

Den Europæiske Ombudsmand

9

8

0

0

8

89,65 %

0

0

0

1

0

0

1

10,35%

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

7

6

0

0

6

82,73 %

0

0

0

1

0

0

1

17,27%

I alt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50%

Betalingsbevillinger

Betalingsbevillinger

| (mio. EUR) |
| --- |
| Institution | Godkendte betalings-bevillinger | Gennemførte betalinger | Bevillinger fremført til 2011 | Annullerede bevillinger |
| Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Automatiske fremførsler | Fremførsler efter beslutning | Fra formålsbestemte indtægter | I alt | % | Fra regnskabsårets bevillinger | Fra fremførte bevillinger | Formålsbestemte indtægter
  (EFTA) | I alt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Europa-Parlamentet | 1 938 | 1 321 | 165 | 20 | 1 507 | 77,74 % | 231 | 9 | 111 | 351 | 18,10 % | 55 | 25 | 0 | 81 | 4,16 % |
| Det Europæiske Råd og Rådet | 748 | 543 | 34 | 43 | 620 | 82,89 % | 50 | 0 | 31 | 81 | 10,76 % | 41 | 7 | 0 | 48 | 6,35 % |
| Kommissionen | 127 031 | 116 982 | 732 | 1 661 | 119 374 | 93,97 % | 550 | 622 | 3 901 | 5 073 | 3,99 % | 1 855 | 718 | 11 | 2 584 | 2,03 % |
| Domstolen | 350 | 307 | 15 | 1 | 323 | 92,40 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 5,24 % | 6 | 3 | 0 | 8 | 2,36 % |
| Revisionsretten | 210 | 122 | 60 | 0 | 182 | 86,90 % | 16 | 0 | 0 | 17 | 7,94 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 5,15 % |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 134 | 112 | 5 | 4 | 121 | 90,36 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,95 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,68 % |
| Regionsudvalget | 97 | 73 | 5 | 12 | 89 | 92,03 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 6,91 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,06 % |
| Den Europæiske Ombudsmand | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,26 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 5,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,50 % |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 61,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 16,79 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 22,10 % |
| I alt | 130 527 | 119 472 | 1 018 | 1 741 | 122 231 | 93,64 % | 881 | 631 | 4 045 | 5 557 | 4,26 % | 1 972 | 756 | 11 | 2 739 | 2,10 % |

(mio. EUR)

Institution

Godkendte betalings-bevillinger

Gennemførte betalinger

Bevillinger fremført til 2011

Annullerede bevillinger

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Automatiske fremførsler

Fremførsler efter beslutning

Fra formålsbestemte indtægter

I alt

%

Fra regnskabsårets bevillinger

Fra fremførte bevillinger

Formålsbestemte indtægter

(EFTA)

I alt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Europa-Parlamentet

1 938

1 321

165

20

1 507

77,74 %

231

9

111

351

18,10 %

55

25

0

81

4,16 %

Det Europæiske Råd og Rådet

748

543

34

43

620

82,89 %

50

0

31

81

10,76 %

41

7

0

48

6,35 %

Kommissionen

127 031

116 982

732

1 661

119 374

93,97 %

550

622

3 901

5 073

3,99 %

1 855

718

11

2 584

2,03 %

Domstolen

350

307

15

1

323

92,40 %

17

0

1

18

5,24 %

6

3

0

8

2,36 %

Revisionsretten

210

122

60

0

182

86,90 %

16

0

0

17

7,94 %

10

1

0

11

5,15 %

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

134

112

5

4

121

90,36 %

8

0

1

9

6,95 %

2

1

0

4

2,68 %

Regionsudvalget

97

73

5

12

89

92,03 %

7

0

0

7

6,91 %

1

0

0

1

1,06 %

Den Europæiske Ombudsmand

10

8

1

0

8

84,26 %

1

0

0

1

5,23 %

1

0

0

1

10,50 %

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

8

4

1

0

5

61,11 %

1

0

0

1

16,79 %

1

1

0

2

22,10 %

I alt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

16.   agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb

agenturernes indtægter: budgetoverslag, fordringer og inkasserede beløb

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående | Politik-område |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 137 | 109 | 106 | 4 | 06 |
| Frontex | 93 | 84 | 84 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 18 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Det Europæiske Politiakademi | 8 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 75 | 386 | 386 | 0 | 02 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 58 | 48 | 49 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 51 | 46 | 46 | 0 | 07 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 11 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 73 | 74 | 74 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder | 6 | 6 | 6 | 0 | 04 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 9 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy | 242 | 273 | 236 | 37 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 51 | 45 | 45 | 0 | 06 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 174 | 179 | 179 | 0 | 12 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 208 | 221 | 209 | 12 | 02 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 20 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 24 | 24 | 24 | 0 | 06 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 56 | 59 | 51 | 8 | 31 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| EF-Sortsmyndigheden | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 49 | 49 | 49 | 0 | 15 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 29 | 29 | 29 | 0 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 34 | 36 | 34 | 3 | 08 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| I alt | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 | |

(mio. EUR)

Agentur

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Politik-område

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

137

109

106

4

06

Frontex

93

84

84

0

18

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

18

19

19

0

15

Det Europæiske Politiakademi

8

8

8

0

18

Det Europæiske Kemikalieagentur

75

386

386

0

02

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

58

48

49

0

17

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

16

16

16

0

18

Det Europæiske Miljøagentur

51

46

46

0

07

EF-Fiskerikontrolagenturet

11

10

10

0

11

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

73

74

74

0

17

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

6

6

6

0

04

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

9

16

16

0

06

Fusion for Energy

242

273

236

37

08

Eurojust

32

32

32

0

18

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

51

45

45

0

06

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

174

179

179

0

12

Det Europæiske Lægemiddelagentur

208

221

209

12

02

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

8

0

09

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

20

22

22

0

18

Det Europæiske Jernbaneagentur

24

24

24

0

06

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

15

14

14

0

04

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

56

59

51

8

31

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

20

19

19

0

15

EF-Sortsmyndigheden

13

12

12

0

17

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

21

21

21

0

04

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

49

49

49

0

15

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

16

16

16

0

06

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

29

29

29

0

08

Forvaltningsorganet for Forskning

34

36

34

3

08

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

7

7

7

0

17

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

10

10

10

0

06

I alt

1 677

1 993

1 929

64

| (mio. EUR) |
| --- |
| Indtægtstype | Anslåede indtægter | Fastlagte fordringer | Indbetalte beløb | Udestående |
| Tilskud fra Kommissionen | 1 061 | 1 040 | 1 037 | 3 |
| Gebyrindtægter | 443 | 765 | 751 | 14 |
| Andre indtægter | 173 | 188 | 141 | 47 |
| I alt | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 |

(mio. EUR)

Indtægtstype

Anslåede indtægter

Fastlagte fordringer

Indbetalte beløb

Udestående

Tilskud fra Kommissionen

1 061

1 040

1 037

3

Gebyrindtægter

443

765

751

14

Andre indtægter

173

188

141

47

I alt

1 677

1 993

1 929

64

17.   Agenturer: forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur

Agenturer: forpligtelses- og betalingsbevillinger efter agentur

| (mio. EUR) |
| --- |
| Agentur | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2010 | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2010 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | 144 | 122 | 22 | 157 | 108 | 48 |
| Frontex | 95 | 89 | 3 | 118 | 82 | 27 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | 21 | 19 | 2 | 21 | 17 | 3 |
| Det Europæiske Politiakademi | 12 | 10 | 2 | 13 | 8 | 3 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | 75 | 71 | 0 | 96 | 77 | 12 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | 58 | 56 | 0 | 76 | 56 | 16 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Det Europæiske Miljøagentur | 52 | 44 | 8 | 58 | 44 | 13 |
| Den Europæiske Politienhed | 93 | 91 | 0 | 93 | 68 | 22 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | 76 | 74 | 0 | 84 | 71 | 11 |
| Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder | 6 | 4 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS | 74 | 67 | 7 | 63 | 45 | 18 |
| Fusion for Energy | 551 | 550 | 1 | 302 | 192 | 56 |
| Eurojust | 34 | 31 | 3 | 38 | 28 | 9 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | 55 | 53 | 0 | 53 | 46 | 1 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked | 366 | 158 | 0 | 396 | 150 | 35 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | 210 | 201 | 0 | 248 | 196 | 45 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder | 20 | 20 | 0 | 27 | 19 | 8 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | 24 | 24 | 0 | 29 | 23 | 5 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 16 | 15 | 0 | 20 | 15 | 4 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | 56 | 43 | 0 | 60 | 43 | 4 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | 19 | 19 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| EF-Sortsmyndigheden | 13 | 12 | 0 | 14 | 11 | 0 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 22 | 21 | 0 | 27 | 22 | 4 |
| Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur | 49 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation | 16 | 15 | 0 | 17 | 15 | 2 |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | 29 | 29 | 0 | 32 | 30 | 2 |
| Forvaltningsorganet for Forskning | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 3 |
| Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| I alt | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

(mio. EUR)

Agentur

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2010

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2010

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

144

122

22

157

108

48

Frontex

95

89

3

118

82

27

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

21

19

2

21

17

3

Det Europæiske Politiakademi

12

10

2

13

8

3

Det Europæiske Kemikalieagentur

75

71

0

96

77

12

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

58

56

0

76

56

16

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

16

16

0

17

15

1

Det Europæiske Miljøagentur

52

44

8

58

44

13

Den Europæiske Politienhed

93

91

0

93

68

22

EF-Fiskerikontrolagenturet

10

10

0

11

10

1

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

76

74

0

84

71

11

Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder

6

4

0

6

2

2

Tilsynsmyndigheden for Den Europæiske GNSS

74

67

7

63

45

18

Fusion for Energy

551

550

1

302

192

56

Eurojust

34

31

3

38

28

9

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

55

53

0

53

46

1

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked

366

158

0

396

150

35

Det Europæiske Lægemiddelagentur

210

201

0

248

196

45

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

8

8

0

10

8

2

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder

20

20

0

27

19

8

Det Europæiske Jernbaneagentur

24

24

0

29

23

5

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

16

15

0

20

15

4

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

56

43

0

60

43

4

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

19

19

0

21

20

1

EF-Sortsmyndigheden

13

12

0

14

11

0

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

22

21

0

27

22

4

Forvaltningsorganet for Uddannelse, Audiovisuelle Medier og Kultur

49

49

0

55

48

6

Forvaltningsorganet for Konkurrence og Innovation

16

15

0

17

15

2

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

29

29

0

32

30

2

Forvaltningsorganet for Forskning

34

33

0

37

32

3

Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet

7

7

0

8

7

1

Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet

10

10

0

11

9

1

I alt

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

| (mio. EUR) |
| --- |
| Udgiftstype | Forpligtelsesbevillinger | Betalingsbevillinger |
| Bevillinger | Indgåede forpligtelser | Fremført til 2010 | Bevillinger | Gennemførte betalinger | Fremført til 2010 |
| Personale | 673 | 656 | 3 | 688 | 649 | 19 |
| Administrationsudgifter | 283 | 264 | 2 | 365 | 249 | 93 |
| Aktionsudgifter | 1 314 | 1 052 | 44 | 1 165 | 618 | 254 |
| I alt | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

(mio. EUR)

Udgiftstype

Forpligtelsesbevillinger

Betalingsbevillinger

Bevillinger

Indgåede forpligtelser

Fremført til 2010

Bevillinger

Gennemførte betalinger

Fremført til 2010

Personale

673

656

3

688

649

19

Administrationsudgifter

283

264

2

365

249

93

Aktionsudgifter

1 314

1 052

44

1 165

618

254

I alt

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

18.   Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturerne

Resultatet af budgetgennemførelsen inklusive agenturerne

| (mio. EUR) |
| --- |
| | Den Europæiske Union | Agenturerne | Eliminering af tilskud til agenturerne | I Alt |
| Regnskabsårets indtægter | 127 795 | 1 929 | (1 037) | 128 687 |
| Betalinger over regnskabsårets bevillinger | (121 213) | (1 320) | 1 037 | (121 495) |
| Betalingsbevillinger fremført til år N+1 | (2 797) | (366) | 0 | (3 164) |
| Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1 | 741 | 181 | 0 | 922 |
| Valutakursforskelle i regnskabsåret | 22 | 0 | 0 | 22 |
| Resultat af budgetgennemførelsen | 4 549 | 424 | 0 | 4 972 |

(mio. EUR)

Den Europæiske Union

Agenturerne

Eliminering af tilskud til agenturerne

I Alt

I Alt

Regnskabsårets indtægter

127 795

1 929

(1 037)

128 687

128 687

Betalinger over regnskabsårets bevillinger

(121 213)

(1 320)

1 037

(121 495)

(121 495)

Betalingsbevillinger fremført til år N+1

(2 797)

(366)

0

(3 164)

(3 164)

Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1

741

181

0

922

922

Valutakursforskelle i regnskabsåret

22

0

0

22

22

Resultat af budgetgennemførelsen

Resultat af budgetgennemførelsen

4 549

4 549

424

424

0

0

4 972

4 972

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

Forklarende bemærkninger til den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen

1.   BUDGETPRINCIPPER, -STRUKTURER OG -BEVILLINGER

1.1   RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

RETSGRUNDLAG OG FINANSFORORDNINGEN

Regnskaberne føres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne finansforordning. Det almindelige budget, som er EU's vigtigste finanspolitiske instrument, er det dokument, hvori EU's indtægter og udgifter hvert år fastsættes og godkendes.

Hvert år udarbejder Kommissionen på grundlag af et overslag over det kommende års indtægter og udgifter for alle EU-institutionerne et budgetforslag, som den forelægger for budgetmyndigheden. Rådet vedtager sin holdning til budgetforslaget og sender den til Europa-Parlamentet, som kan godkende det eller vedtage et ændret forslag. Det er formanden for Europa-Parlamentet, der fastslår, at budgettet er endeligt vedtaget, hvorefter det er retsgyldigt. Kommissionen har hovedansvaret for gennemførelsen af budgettet.

1.2   BUDGETPRINCIPPER

BUDGETPRINCIPPER

EU's almindelige budget hviler på en række grundprincipper:

—   Principperne om enhed og et realistisk budget: alle EU's indtægter og udgifter skal samles i ét budgetdokument og bogføres på en budgetpost, og udgifterne ikke må overstige de tildelte bevillinger

—   princippet om bruttoopgørelse: dette princip omfatter to regler:

reglen om ikke-formålsbestemt anvendelse, som betyder, at indtægterne ikke skal dække bestemte udgifter (alle indtægterne dækker tilsammen alle udgifterne)

reglen om ikke-modregning, som betyder, at indtægter og udgifter skal opføres i budgettet med deres fulde beløb, og at der ikke kan foretages modregninger

—   princippet om etårighed: de opførte bevillinger kun gælder for ét regnskabsår og skal derfor anvendes i løbet af det pågældende år

—   princippet om balance: der skal være balance mellem budgettets indtægter og udgifter (de forventede indtægter skal dække betalingsbevillingerne)

—   princippet om specificering: de enkelte bevillinger har et bestemt formål og skal anvendes til dette formål

—   princippet om én regningsenhed: budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro

—   princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning: budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet

—   princippet om klarhed og åbenhed: budgettet, ændringsbudgetterne og det endelige årsregnskab offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

1.3   BUDGETTETS STRUKTUR

BUDGETTETS STRUKTUR

Budgettet omfatter:

| a) | en almindelig oversigt over indtægter |
| --- | --- |

a)

en almindelig oversigt over indtægter

| b) | en række sektioner, der er indeholder opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

b)

en række sektioner, der er indeholder opgørelser over indtægter og udgifter for hver institution: Sektion I: Parlamentet, Sektion II: Rådet, Sektion III: Kommissionen, Sektion IV: Domstolen, Sektion V: Revisionsretten, Sektion VI: Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Sektion VII: Regionsudvalget, Sektion VIII: Den Europæiske Ombudsmand, Sektion IX: Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Indtægterne og udgifterne for hver institution er opdelt i afsnit, kapitler, artikler og konti alt efter deres art eller bestemmelse.

En del af midlerne fra EKSF, der er under afvikling, blev stillet til rådighed på driftsbudgettet for EKSF under afvikling. Kommissionen vedtager hvert år driftsbudgettet efter høring af Rådet og Europa-Parlamentet. Det seneste budget dækkede tidsrummet 1. januar – 23. juli 2002. Fra 24. juli 2002 er indtægterne og udgifterne i forbindelse med driftsbudgettet indregnet i forvaltningsregnskabet for EKSF under afvikling. De resterende forpligtelser, der skal opfyldes, er indregnet i passiverne på balancen.

1.4   BEVILLINGSREGNSKABETS STRUKTUR

BEVILLINGSREGNSKABETS STRUKTUR

1.4.1   
  Generel oversigt

Generel oversigt

Det er kun Kommissionens budget, der omfatter både administrationsbevillinger og aktionsbevillinger. De andre institutioner har kun administrationsbevillinger. Budgettet omfatter to forskellige former for bevillinger, nemlig ikke-opdelte bevillinger (IOB) og opdelte bevillinger (OB).

De ikke-opdelte bevillinger skal dække de transaktioner, der er etårige (og som stemmer overens med princippet om etårighed). De omfatter alle administrationskapitlerne i Kommissionens sektion og sektionerne for alle de andre institutioner, de etårige bevillinger til EGFL og visse tekniske bevillinger (tilbagebetalinger og udnyttelse af garantien for lånoptagelse/långivning mm.). For så vidt angår regnskabsårets ikke-opdelte bevillinger, er beløbet for forpligtelsesbevillinger det samme som beløbet for betalingsbevillinger.

Opdelte bevillinger er indført for at forene princippet om etårighed med nødvendigheden af at finansiere foranstaltninger, som gennemføres over flere år. De skal dække de flerårige transaktioner og omfatter bevillingerne i alle kapitler med undtagelse af kapitel 1 i Kommissionens sektion. De opdelte bevillinger består af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—   Forpligtelsesbevillinger: dækker samtlige udgifter til de forpligtelser, der i overensstemmelse med lovgivningen indgås i løbet af regnskabsåret med henblik på foranstaltninger, der strækker sig over flere år. Budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over mere end et regnskabsår, kan i henhold til finansforordningens artikel 76, stk. 3, opdeles i årlige trancher over flere regnskabsår, hvis basisretsakten åbner mulighed for det.

—   Betalingsbevillinger: dækker de udgifter, der følger af gennemførelsen af de forpligtelser, som er indgået i løbet af det pågældende regnskabsår og/eller de foregående regnskabsår.

1.4.2   
  Bevillingernes oprindelse

Bevillingernes oprindelse

Den vigtigste kilde til bevillinger er EU-budgettet for det aktuelle regnskabsår. Ikke desto mindre er der andre typer af bevillinger, som følger af bestemmelserne i finansforordningen. De stammer fra tidligere regnskabsår eller eksterne kilder:

| — | Oprindelige budgetbevillinger for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem forskellige budgetposter efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (forordning nr. 1605/2002 af 25. juni 2002) og ved ændringsbudgetter (omhandlet i finansforordningens artikel 37-38). |
| --- | --- |

—

Oprindelige budgetbevillinger for regnskabsåret kan suppleres med overførsler mellem forskellige budgetposter efter de regler, der er fastsat i artikel 22-24 i finansforordningen (forordning nr. 1605/2002 af 25. juni 2002) og ved ændringsbudgetter (omhandlet i finansforordningens artikel 37-38).

Oprindelige budgetbevillinger

overførsler

| — | Bevillinger, som er fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det aktuelle budget. Der er tale om i) ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 9, stk. 4, ii) bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra a)), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelses- og betalingsbevillinger kan overføres (artikel 9, stk. 3), og iii) bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Der er tale om genopførelse af forpligtelsesbevillinger vedrørende strukturfondene, som er blevet frigjort. Beløbene kan undtagelsesvis genopføres, hvis Kommissionen har begået en fejl, eller hvis de er nødvendige af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157). |
| --- | --- |

—

Bevillinger, som er fremført fra det foregående regnskabsår eller genopført supplerer også det aktuelle budget. Der er tale om i) ikke-opdelte betalingsbevillinger, som kan overføres automatisk, dog kun til det følgende regnskabsår, jf. finansforordningens artikel 9, stk. 4, ii) bevillinger fremført ved beslutning truffet af institutionerne i ét af to tilfælde: hvis de forberedende etaper er afsluttet (finansforordningens artikel 9, stk. 2, litra a)), eller hvis vedtagelsen af retsgrundlaget er forsinket (artikel 9, stk. 2, litra b)). Både forpligtelses- og betalingsbevillinger kan overføres (artikel 9, stk. 3), og iii) bevillinger, der er genopført som følge af frigørelser: Der er tale om genopførelse af forpligtelsesbevillinger vedrørende strukturfondene, som er blevet frigjort. Beløbene kan undtagelsesvis genopføres, hvis Kommissionen har begået en fejl, eller hvis de er nødvendige af hensyn til programmets gennemførelse (finansforordningens artikel 157).

Bevillinger, som er fremført fra det foregående regnskabsår

| — | Formålsbestemte indtægter, som består af i) restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset. ii) EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De pågældende budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene. iii) Indtægter fra tredjepart/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de pågældende budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)). iv) Arbejde for tredjemand: Som led i deres forskningsaktiviteter kan EU's forskningscentre udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjepart bestemte budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)). Og endelig v) bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i gennemførelsesbestemmelserne hertil). |
| --- | --- |

—

Formålsbestemte indtægter, som består af i) restitutionsbeløb, hvor beløbene er formålsbestemte indtægter på den budgetpost, hvor udgifterne oprindeligt påløb, og kan fremføres ubegrænset. ii) EFTA-bevillinger: I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er der fastsat bestemmelser om finansiel deltagelse fra medlemmernes side i visse af EU-budgettets aktiviteter. De pågældende budgetposter samt de forventede beløb offentliggøres i bilag III til EU's budget. De berørte poster forhøjes med EFTA-bidraget. Bevillinger, der ikke er anvendt ved regnskabsårets udløb, bortfalder og tilbagebetales til EØS-landene. iii) Indtægter fra tredjepart/andre lande, der har indgået aftaler med EU, som indebærer et finansielt bidrag til EU-aktiviteterne. De således modtagne beløb betragtes som indtægter fra tredjepart, som tildeles de pågældende budgetposter (ofte på forskningsområdet) og kan fremføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra a) og d)). iv) Arbejde for tredjemand: Som led i deres forskningsaktiviteter kan EU's forskningscentre udføre arbejde for eksterne organer (finansforordningens artikel 161, stk. 2). Ligesom indtægterne fra tredjepart tildeles indtægter fra arbejde for tredjepart bestemte budgetposter og kan overføres ubegrænset (finansforordningens artikel 10 og artikel 18, stk. 1, litra d)). Og endelig v) bevillinger, der er genopført som følge af tilbagebetaling af acontobeløb: Der er tale om EU-midler, som er tilbagebetalt af modtagerne, og som kan fremføres ubegrænset. Inden for strukturfondene er genopførelsen baseret på en kommissionsbeslutning (finansforordningen artikel 18, stk. 2, og artikel 228 i gennemførelsesbestemmelserne hertil).

Formålsbestemte indtægter

1.4.3   
  De disponible bevillingers sammensætning

De disponible bevillingers sammensætning

—   Endelige budgetbevillinger= oprindeligt vedtagne budgetbevillinger + ændringsbudgetter + overførsler.

—   Tillægsbevillinger= formålsbestemte indtægter (se ovenfor) + bevillinger fremført fra foregående regnskabsår eller genopført som følge af frigørelser.

—   Samlede godkendte bevillinger= endelige budgetbevillinger + tillægsbevillinger.

—   Regnskabsårets bevillinger (til beregning af budgetresultatet)= endelige budgetbevillinger + formålsbestemte indtægter.

(til beregning af budgetresultatet)

1.5   GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET

GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET

Gennemførelsen af budgettet er underlagt finansforordningens artikel 48, stk. 1, hvori det hedder: "Kommissionen har ansvaret for gennemførelsen af budgettet ... i overensstemmelse med denne forordning og inden for rammerne af de givne bevillinger". I artikel 50 præciseres det, at Kommissionen giver de andre institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem.

1.6   UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

UINDFRIEDE FORPLIGTELSER

Indførelsen af opdelte forpligtelser har medført, at der er opstået en forskel mellem de indgåede forpligtelser og de gennemførte betalinger: Denne forskel, som svarer til de uindfriede forpligtelser, er udtryk for, at der går en vis tid, fra forpligtelserne indgås, til de tilsvarende betalinger foretages.

2.   FORKLARING TIL BERETNINGEN OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

2.1   RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET (tabel 1)

RESULTAT AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET (tabel 1

2.1.1   
  Generelt

Generelt

Egne indtægter konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn. Indtægter omfatter også resultatet af gennemførelsen af budgettet for det foregående regnskabsår. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger, der dækkes af regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år. Ved betalinger foretaget med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, der er foretaget af regnskabsføreren senest den 31. december i regnskabsåret. For Den Europæiske Garantifond for Landbrugets vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 2009 og den 15. oktober 2010, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2011. For udgifter under EGFL kan der blive tale om en senere overensstemmelsesbeslutning som følge af kontrol foretaget i medlemsstaterne.

Resultatet af gennemførelsen af budgettet består af to dele: EU's regnskabsresultat og resultatet af bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS. I henhold til artikel 15 i forordning nr. 1150/2000 om egne indtægter består dette resultat af forskellen mellem:

| — | alle regnskabsårets indtægter |
| --- | --- |

—

alle regnskabsårets indtægter

| — | og de samlede betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

—

og de samlede betalinger, der er dækket af det pågældende regnskabsårs bevillinger, forhøjet med de betalingsbevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til det følgende regnskabsår.

Det fremkomne tal forhøjes eller nedsættes med følgende:

| — | nettobeløbet for annullering af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalinger, der som følge af udsving i eurokursen overstiger de ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår |
| --- | --- |

—

nettobeløbet for annullering af betalingsbevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalinger, der som følge af udsving i eurokursen overstiger de ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår

| — | saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. |
| --- | --- |

—

saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

Resultatet af budgetgennemførelsen tilbagebetales til medlemsstaterne det følgende år ved fradrag i de beløb, de skal betale det pågældende regnskabsår.

Resultatet af budgetgennemførelsen tilbagebetales til medlemsstaterne det følgende år ved fradrag i de beløb, de skal betale det pågældende regnskabsår.

Bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår vedrørende bidrag fra og arbejde for tredjemand, som pr. definition aldrig bortfalder, er indregnet i tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Dette forklarer forskellen mellem de bevillinger, der er fremført fra det foregående regnskabsår, og som er opført i opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2010, og de bevillinger, der er fremført til følgende regnskabsår i opgørelserne over budgetgennemførelsen for 2009. De genanvendte bevillinger og de bevillinger, der genopføres som følge af tilbagebetaling af acontobeløb, indgår ikke i beregningen af regnskabsårets resultat.

De fremførte betalingsbevillinger omfatter automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Annullering af uudnyttede betalingsbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår viser annulleringer af automatisk fremførte bevillinger og bevillinger fremført ved beslutning. Tallet omfatter også faldet i bevillinger fra formålsbestemte indtægter, der er fremført til næste regnskabsår, i forhold til 2009.

2.1.2   
  Afstemning af resultatet af gennemførelsen af budgettet med det økonomiske resultat

Afstemning af resultatet af gennemførelsen af budgettet med det økonomiske resultat

Regnskabsårets økonomiske resultat er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Resultatet af budgetgennemførelsen er derimod baseret på det ændrede kasseregnskabsprincip i overensstemmelse med finansforordningen. Da begge er resultatet af samme underliggende transaktioner, udgør en afstemning mellem dem en nyttig kontrol. Nedenstående tabel viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

Afstemning: økonomisk resultat – budgetgennemførelse

Afstemning: økonomisk resultat – budgetgennemførelse

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2010 | 2009
  (tilpasset) |
| REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT | 17 232 | 6 887 |
| Indtægter |
| Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet | (3 132) | (2 806) |
| Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret | 1 346 | 2 563 |
| Periodiserede indtægter (netto) | (371) | 436 |
| Udgifter |
| Påløbne udgifter (netto) | (7 426) | 2 951 |
| Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret | (386) | (432) |
| Nettoresultat af forfinansiering | (678) | (9 458) |
| Betalingsbevillinger fremført til følgende år | (2 798) | (1 759) |
| Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger | 1 760 | 4 573 |
| Bevægelser i hensættelser | (323) | (329) |
| Andet | (257) | (153) |
| Økonomisk resultat for agenturer + EKSF | (418) | (209) |
| RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET* | 4 549 | 2 264 |

(mio. EUR)

2010

2009

(tilpasset)

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT

17 232

17 232

6 887

6 887

Indtægter

Indtægter

Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet

(3 132)

(2 806)

Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret

1 346

2 563

Periodiserede indtægter (netto)

(371)

436

Udgifter

Udgifter

Påløbne udgifter (netto)

(7 426)

2 951

Udgifter fra foregående år betalt i regnskabsåret

(386)

(432)

Nettoresultat af forfinansiering

(678)

(9 458)

Betalingsbevillinger fremført til følgende år

(2 798)

(1 759)

Betalinger foretaget fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

1 760

4 573

Bevægelser i hensættelser

(323)

(329)

Andet

(257)

(153)

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

Økonomisk resultat for agenturer + EKSF

(418)

(209)

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET*

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF REGNSKABSÅRETS BUDGET*

4 549

4 549

2 264

2 264

Afstemningsposter – indtægter

Afstemningsposter – indtægter

De faktiske budgetindtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår. Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i det aktuelle år, men som endnu ikke er inddrevet, derfor trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det aktuelle år skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

fordringer, der konstateres i det aktuelle år, men som endnu ikke er inddrevet

Fordringer konstateret i de foregående år og inddrevet i det aktuelle år

Periodiserede nettoindtægter består primært af indtjente, men endnu ikke modtagne indtægter vedrørende landbrugsafgifter, egne indtægter og renter og udbytte. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede indtægter for det aktuelle år minus tilbageførsel af periodiserede indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

Periodiserede nettoindtægter

Afstemningsposter – udgifter

Afstemningsposter – udgifter

Påløbne nettoudgifter består hovedsageligt af periodiseringsbeløb med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EU-støtte har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til Kommissionen.

Påløbne nettoudgifter

Selv om de påløbne udgifter ikke betragtes som budgetudgifter, er de betalinger, der foretages i regnskabsåret i forbindelse med fakturaer registreret i tidligere år en del af regnskabsårets budgetudgifter.

regnskabsåret i forbindelse med fakturaer registreret i tidligere år

Nettoresultatet af forfinansiering er en kombination af 1) de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i regnskabsåret og opført som en budgetudgift i det pågældende år, og 2) afviklingen af den forfinansiering, der er betalt i regnskabsåret eller i tidligere år ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Nettoresultatet af forfinansiering

Ud over de betalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger, skal de bevillinger for det pågældende år, som fremføres til det følgende år, tages i betragtning ved beregning af resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget (i overensstemmelse med artikel 15 i forordning nr. 1150/2000). Det samme gælder budgetbetalinger foretaget i regnskabsåret fra fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger.

fremføres til det følgende år

fremførsler og annullering af uudnyttede betalingsbevillinger

Bevægelser i hensættelser vedrører skøn ved årets udgang i periodiseringsregnskabet (primært ydelser til medarbejdere), som ikke har nogen indvirkning på budgetregnskabet. Andre afstemningsbeløb omfatter forskellige elementer, såsom afskrivning på aktiver, anskaffelse af aktiver, betalinger vedrørende finansiel leasing og finansiel deltagelse, som behandles forskelligt, alt efter om der er tale om budgetregnskabet eller den periodiske regnskabsførelse.

Bevægelser i hensættelser

Andre afstemningsbeløb

Endelig skal det økonomiske resultat for agenturerne og EKSF, som er indregnet i det konsoliderede økonomiske resultat, ikke indregnes, idet deres budgetgennemførelse ikke er en del af den konsoliderede budgetgennemførelse.

agenturerne og EKSF

2.2   SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB (tabel 2)

SAMMENLIGNING MELLEM BUDGET OG FAKTISKE BELØB (tabel 2

Betalingsbevillingerne i det oprindeligt vedtagne budget, som blev undertegnet af formanden for Europa-Parlamentet den 17. december 2009, blev fastsat til et beløb på 122 937 mio. EUR og skal finansieres ved hjælp af egne indtægter, som beløber sig til 121 507 mio. EUR. Overslaget over indtægter og udgifter i det oprindelige budget justeres i løbet af regnskabsåret, og disse ændringer fremlægges i ændringsbudgetterne. Justeringer i de BNI-baserede egne indtægter sikrer, at budgetindtægterne svarer nøjagtigt til budgetudgifterne. I overensstemmelse med princippet om balance skal der være balance mellem budgetindtægter og -udgifter (betalingsbevillinger).

Indtægter:

Indtægter:

I løbet af 2010 blev der vedtaget otte ændringsbudgetter. Når de medregnes, beløb de samlede endelige indtægter på budgettet for 2010 sig til 122 956 mio. EUR. Heraf blev i alt 119 270 mio. EUR (dvs. 2 237 mio. EUR mindre end oprindeligt anslået) finansieret ved hjælp af egne indtægter, mens resten blev finansieret ved hjælp af andre indtægter. Det lavere behov for egne indtægter skyldes hovedsagelig, at der blev medtaget 2 254 mio. EUR vedrørende overskuddet for det foregående år.

For så vidt angår egne indtægter, svarede de inddrevne traditionelle egne indtægter stort set til de anslåede beløb, eftersom budgetoverslagene blev ændret i forbindelse med udarbejdelsen af ændringsbudget nr. 4/2010 (de blev forhøjet med 1 516 mio. EUR). Denne justering var hovedsageligt baseret på de nye makroøkonomiske prognoser fra foråret 2010, som var mere optimistiske end de tidligere.

Medlemsstaternes endelige moms- og BNI-betalinger svarer også meget nøje til det endelige budgetoverslag. Forskellene mellem overslagene og de beløb, der faktisk blev betalt, skyldes forskellene mellem de eurokurser, der blev brugt til budgetformål, og de kurser, der gjaldt på det tidspunkt, hvor de medlemsstater, der ikke er med i ØMU'en, reelt foretog deres betalinger.

Udgifter:

Udgifter:

I 2010, det fjerde år i den nuværende programmeringsperiode, var programmerne i fuld gang, og man påbegyndte den endelige afslutning af de gamle programmer. Ved årets udgang udgjorde de uindfriede forpligtelser, som var indgået før 2007, ca. 10 % af de samlede uindfriede forpligtelser.

Hvad angår forpligtelsesbevillinger, blev det oprindelige budget og dermed de politiske mål praktisk talt gennemført som planlagt. Gennemførelsesprocenten, ekskl. den uudnyttede reserve på 415 mio. EUR til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og 28 mio. EUR i uudnyttede formålsbestemte reserver (beløb, som er anbragt i reserven, indtil visse betingelser er opfyldt, og som stadig står i reserven ved regnskabsårets udgang), nåede op på 99,4 %. Justeringerne i løbet af regnskabsåret vedrørte 80 mio. EUR til Den Europæiske Solidaritetsfond, som i sagens natur udgør uforudsete udgifter, og 10 mio. EUR til administrationsudgifter vedrørende oprettelsen af Tjenesten for EU's optræden udadtil samt 10 mio. EUR til Europa-Parlamentet efter Lissabontraktatens ikrafttræden. Med en samlet gennemførelse på 140 554 mio. EUR er der et uudnyttet beløb på 554 mio. EUR. Efter en fremførsel på 259 mio. EUR til 2011, hvor den største post var Energiprojekter til støtte for den økonomiske genopretning til et beløb af 147 mio. EUR, bortfaldt et beløb på 295 mio. EUR.

Gennemførelsesprocenten for betalinger, ekskl. den uudnyttede Nødhjælpsreserve (193 mio. EUR) og formålsbestemte reserver (48 mio. EUR), var på 97,4 % af budgettet, og de samlede bevillinger blev kun ændret i løbet af regnskabsåret i forbindelse med ovennævnte forhøjelse af administrationsudgifterne.

I modsætning til de foregående år skete der ingen nedsættelse af betalingsbevillingerne via et ændringsbudget ved årets udgang. Den vigtigste justering blev foretaget via den samlede overførsel, som forhøjede bevillingerne til regionalpolitikken med 1 125 mio. EUR ved at nedsætte bevillingerne til udvikling af landdistrikterne. Kommissionen forhøjede bevillingerne til Samhørighedsfonden med ca. 600 mio. EUR via interne overførsler. De uudnyttede godkendte bevillinger, ekskl. reserverne, beløb sig til 3 243 mio. EUR, og efter en fremførsel på 1 513 mio. EUR bortfaldt et samlet beløb på 1 730 mio. EUR fordelt på de forskellige udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

En detaljeret analyse af budgettilpasningerne, den relevante kontekst, begrundelsen for tilpasningerne og deres virkning kan findes i Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2010; del A indeholder en oversigt over budgettet som helhed, mens del B giver en gennemgang af de enkelte udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

2.3   INDTÆGTER (tabel 3)

INDTÆGTER (tabel 3

Indtægterne på Den Europæiske Unions almindelige budget kan opdeles i to kategorier, nemlig egne indtægter og andre indtægter. Dette er fastsat i artikel 311 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori det hedder: »Budgettet finansieres med forbehold af andre indtægter fuldt ud af egne indtægter.« Størstedelen af budgetudgifterne finansieres af egne indtægter. De andre indtægter udgør kun en lille del af den samlede finansiering.

Der er tre former for egne indtægter, nemlig traditionelle egne indtægter, momsindtægter og BNI-indtægter. De traditionelle egne indtægter omfatter sukkerafgifter og told. En korrektionsmekanisme til fordel for Det Forenede Kongerige og en bruttoreduktion i det årlige BNI-baserede bidrag fra Nederlandene og Sverige indgår også som en del af ordningen for egne indtægter.

2.3.1   
  Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter

Traditionelle egne indtægter: Alle konstaterede traditionelle egne indtægter skal bogføres i et regnskab, der føres af de kompetente myndigheder.

| — | I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier |
| --- | --- |

—

I det "normale" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning nr. 1150/2000: Alle beløb, der er indgået, eller som er dækket af garantier

| — | i det "særskilte" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab. |
| --- | --- |

—

i det "særskilte" regnskab, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000: Alle beløb, der endnu ikke er indgået, og/eller som ikke er dækket af garantier; beløb, der er dækket af garantier, men som anfægtes, opføres også i dette regnskab.

For så vidt angår det særskilte regnskab fremsender medlemsstaterne en kvartalsvis oversigt til Kommissionen, som omfatter:

| — | det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der ikke er inddrevet for foregående kvartal

| — | de fordringer, der er fastlagt i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de fordringer, der er fastlagt i løbet af det pågældende kvartal

| — | korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annullationer) i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

korrektioner af beregningsgrundlaget (korrektioner/annullationer) i løbet af det pågældende kvartal

| — | afskrevne beløb (som ikke kan overdrages, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning 1150/2000) |
| --- | --- |

—

afskrevne beløb (som ikke kan overdrages, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning 1150/2000)

| — | de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal |
| --- | --- |

—

de beløb, der er inddrevet i løbet af det pågældende kvartal

| — | det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal. |
| --- | --- |

—

det restbeløb, der skal inddrives ved afslutningen af det pågældende kvartal.

Traditionelle egne indtægter skal registreres på Kommissionens konto hos statskassen eller hos det organ, medlemsstaten har udpeget, senest den første hverdag efter den 19. i den anden måned, der følger efter den måned, hvor fordringerne blev konstateret (eller inddrevet i tilfælde af det særskilte regnskab). Medlemsstaterne tilbageholder 25 % af de traditionelle egne indtægter til dækning af opkrævningsudgifter. Med hensyn til egne indtægter justeres eventualfordringer ud fra sandsynligheden, at de kan inddrives.

2.3.2   
  Momsbaserede og BNI-baserede indtægter

Momsbaserede og BNI-baserede indtægter

De momsbaserede egne indtægter beregnes ved at anvende en ensartet sats, som gælder for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra b), i Rådets afgørelse 2007/436/EF. Den ensartede sats er fastsat til 0,30 %. Dette gælder dog ikke for perioden 2007-2013, hvor momsbidragssatsen er fastsat til 0,225 % for Østrig, 0,15 % for Tyskland og 0,10 % for Nederlandene og Sverige. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

De momsbaserede egne indtægter moms beregnes ved at anvende en ensartet sats, som gælder for alle medlemsstater, på det harmoniserede momsgrundlag, der fastsættes efter reglerne i artikel 2, stk. 1, litra c), i Rådets afgørelse af 29. september 2000. Momsgrundlaget kan for alle medlemsstaters vedkommende kun udgøre 50 % af landets BNI.

Den BNI-baserede indtægt er en variabel indtægt, der har til formål at sikre de indtægter, som er nødvendige for i et givet regnskabsår at dække de udgifter, der ikke kan dækkes af de traditionelle egne indtægter, momsindtægterne og diverse andre indtægter. Indtægten beregnes ved hjælp af en ensartet sats, der anvendes på samtlige medlemsstaters BNI.

Moms- og BNI-baserede indtægter fastsættes på grundlag af de overslag over moms- og BNI-grundlag, der udarbejdes i forbindelse med opstillingen af det foreløbige budgetforslag. Disse overslag revideres senere. Tallene ajourføres i løbet af regnskabsåret gennem et ændringsbudget.

De faktiske tal for moms- og BNI-grundlaget foreligger i det følgende regnskabsår. Kommissionen beregner forskellen mellem det beløb, medlemsstaterne skal betale ifølge de faktiske beregningsgrundlag, og de beløb, de rent faktisk har betalt ifølge de pågældende (reviderede) overslag. Disse moms- og BNI-saldi (positive eller negative) indkaldes af Kommissionen fra medlemsstaterne pr. 1. december i det følgende regnskabsår. Selv i de fire efterfølgende regnskabsår kan der foretages korrektioner af de endelige moms- og BNI-grundlag, medmindre der tages forbehold. De tidligere beregnede saldi tilpasses, og forskellen indkaldes samtidig med moms- og BNI-saldiene for det foregående regnskabsår.

I forbindelse med kontrollen af momsopgørelser og BNI-tal kan Kommissionen tage forbehold over for medlemsstaterne på visse punkter, som kan få følger for medlemsstaternes bidrag til de egne indtægter. Det kan f.eks. være mangel på acceptable data eller behov for at udvikle en egnet metodologi. Disse forbehold bør opfattes som potentielle krav til medlemsstaterne på et ubestemt beløb, da deres finansielle indvirkning ikke kan vurderes med nøjagtighed. Når beløbene kan fastslås nøjagtigt, indkaldes de tilsvarende moms- og BNI-baserede ressourcer enten i forbindelse med moms- og BNI-saldi eller ved separate indkaldelser.

2.3.3   
  Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Denne mekanisme reducerer Det Forenede Kongeriges indbetalinger af egne indtægter proportionalt med dets såkaldte »budgetuligevægt« og øger de andre medlemsstaters indbetalinger af egne indtægter tilsvarende. Korrektionsmekanismen til fordel for Det Forenede Kongerige blev indført af Det Europæiske Råd på mødet i Fontainebleau (juni 1984) og ved afgørelsen om egne indtægter af 7. maj 1985, der var et resultat af dette møde. Formålet med denne mekanisme var at reducere Det Forenede Kongeriges budgetuligevægt gennem en nedsættelse af dets indbetalinger til EU. Tyskland, Østrig, Sverige og Nederlandene deltager i finansieringen af korrektionen med en nedsat andel (en fjerdedel af deres almindelige andel).

2.4   UDGIFTER (tabel 4 til 13)

UDGIFTER (tabel 4 til 13

2.4.1   
  Den finansielle ramme for 2007-2013

Den finansielle ramme for 2007-2013

| (mio. EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Bæredygtig vækst |

(mio. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Bæredygtig vækst

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2.

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3.

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Forpligtelsesbevillinger:

Forpligtelsesbevillinger:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Betalingsbevillinger i alt:

122 190

129 681

120 445

134 289

134 280

141 360

143 331

I denne afdeling beskrives EU's hovedudgiftskategorier, som præsenteres i overensstemmelse med den opdeling i udgiftsområder, der er fastlagt i den finansielle ramme for 2007-2013. Regnskabsåret 2010 var det fjerde år, der var omfattet af den finansielle ramme for 2007-2013. Det samlede loft for forpligtelsesbevillingerne for 2010 er på 140 978 mio. EUR, hvilket svarer til 1,18 % af BNI. Det tilsvarende samlede loft for betalingsbevillingerne er på 134 289 mio. EUR, dvs. 1,12 % af BNI. Tabellen ovenfor viser den finansielle ramme i løbende priser anslået for 2013.

Udgiftsområde 1 –   Bæredygtig vækst

Udgiftsområde 1 –

Bæredygtig vækst

Dette udgiftsområde er inddelt i to adskilte, men indbyrdes forbundne dele:

| — | 1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse, som omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse og erhvervsuddannelse, transeuropæiske net, socialpolitik, det indre marked og de dermed forbundne politikker.

| — | 1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde. |
| --- | --- |

—

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse med henblik på at fremme konvergens for de mindst udviklede medlemsstater og regioner, supplere EU's strategi for bæredygtig udvikling uden for de mindre velstillede områder og støtte tværregionalt samarbejde.

Udgiftsområde 2 –   Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 –

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

Udgiftsområde 2 omfatter den fælles landbrugs- og fiskeripolitik, udvikling af landdistrikterne og miljøforanstaltninger, navnlig Natura 2000. Det beløb, der er øremærket til den fælles landbrugspolitik, afspejler den aftale, der blev indgået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober 2002.

Udgiftsområde 3 –   Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Udgiftsområde 3 –

Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

Det nye udgiftsområde 3 (unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed) afspejler den stigende betydning af visse områder, hvor EU har fået nye opgaver – retlige og indre anliggender, grænsebeskyttelse, immigrations- og asylpolitik, folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, kultur, ungdom, information og dialog med borgerne. Det er opdelt i to dele:

| — | 3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed

| — | 3b. Unionsborgerskab |
| --- | --- |

—

3b. Unionsborgerskab

Udgiftsområde 4 –   EU som global partner

Udgiftsområde 4 –

EU som global partner

Udgiftsområde 4 omfatter alle eksterne foranstaltninger, herunder førtiltrædelsesinstrumenter. Kommissionen foreslog at lade den finansielle ramme omfatte Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), men Rådet og Europa-Parlamentet var enige om at udelade den.

Udgiftsområde 5 –   Administration

Udgiftsområde 5 –

Administration

Denne post omfatter administrationsudgifterne for alle institutioner, pensioner og Europaskolerne. For alle andre institutioner end Kommissionen udgør disse udgifter de samlede udgifter, mens agenturerne og andre organer har både administrations- og driftsudgifter.

Udgiftsområde 6 –   Kompensationer

Udgiftsområde 6 –

Kompensationer

I overensstemmelse med den politiske aftale om, at de nye medlemsstater ikke skal være nettobidragydere til budgettet umiddelbart efter tiltrædelsen, blev der opført et kompensationsbeløb under dette udgiftsområde. Dette beløb kunne udnyttes gennem overførsler til at udligne deres budgetindtægter og -bidrag.

2.4.2   
  Politikområder

Politikområder

Som led i sin anvendelse af aktivitetsbaseret forvaltning har Kommissionen gennemført aktivitetsbaseret budgetlægning i forbindelse med sine planlægnings- og forvaltningsprocedurer. Aktivitetsbaseret budgetlægning medfører en ny budgetstruktur, hvor budgetafsnit svarer til politikområder og budgetkapitler til aktiviteter.

Formålet med aktivitetsbaseret budgetlægning er at afstikke klare rammer for at føre Kommissionens politiske mål ud i livet enten via retlige, finansielle eller andre offentlige politiske midler. Ved at strukturere Kommissionens arbejde efter aktivitet gives der et klart billede af Kommissionens virksomhed og samtidig en fælles ramme for fastsættelse af prioriteringer. Der bevilges midler til prioriteringer under budgetproceduren, idet aktiviteterne anvendes som byggesten til budgetmæssige formål. Ved at skabe en sådan forbindelse mellem aktiviteter og de midler, der bevilges til dem, sigter den aktivitetsbaserede budgetlægning mod at sikre en endnu mere effektiv anvendelse af Kommissionens midler.

Et politikområde kan defineres som en homogen gruppe af aktiviteter, der udgør dele af Kommissionens arbejde, og som er relevante for beslutningsproceduren. Hvert politikområde svarer generelt til et generaldirektorat og samler i gennemsnit 6-7 individuelle aktiviteter. Disse politikområder er overvejende operationelle, da der i de fleste tilfælde er tale om aktiviteter til fordel for eksterne støttemodtagere inden for de forskellige aktivitetsområder. Driftsbudgettet suppleres med de nødvendige administrationsudgifter for hvert politikområde.

2.5   INSTITUTIONER OG AGENTURER (tabel 14 til 18)

INSTITUTIONER OG AGENTURER (tabel 14 til 18)

De konsoliderede beretninger vedrørende gennemførelsen af EU's almindelige budget omfatter i lighed med tidligere år alle institutioners budgetgennemførelse, da hver institution inden for rammerne af EU's budget har et særskilt budget. Agenturer har ikke et særskilt budget inden for EU's budget, og de finansieres delvis med budgetstøtte fra Kommissionen.

For at fremlægge alle relevante budgetmæssige data for agenturerne indeholder den budgetmæssige del af det konsoliderede årsregnskab særskilte beretninger om gennemførelsen af individuelle budgetter for de traditionelle agenturer, som indgår i konsolideringen.

---

(1)  Europa-Parlamentet vedtog den 15. december 2010 et budget, hvor EU's kortfristede forpligtelser betales af egne indtægter, som skal inkasseres af eller indkræves fra medlemsstaterne i 2011. I henhold til artikel 83 i tjenestemandsvedtægten (Rådets forordning (EØF) nr. 259/68 af 29. februar 1968 som ændret) garanterer medlemsstaterne desuden i fællesskab pensionsforpligtelserne.

1

(2)  Tal som indberettet af medlemsstaterne pr. 31. marts 2011 i SFC 2007.

2

(3)  Der er ikke indsendt indberetninger for 10 programmer, og de ansvarlige myndigheder er blevet anmodet om at indsende disse indberetninger.

3

(4)  Med anvendt justeringskoefficient.

4

(5)  Udbetales i de første tre år efter fratrædelsen.

5

(6)  Konsolideret første gang i 2010.

6

(7)  Det skal bemærkes, at eftersom tallene afrundes til mio. EUR, svarer summen af visse finansielle data i disse budgettabeller ikke nødvendigvis til totalen.

7

(8)  Heraf udgør beløbene for EFTA i alt 9 mio. EUR i 2010 og 11 mio. EUR i 2009.

8

(9)  Inkl. fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

9

(10)  Inkl. fremførte bevillinger og formålsbestemte indtægter.

10

---

| 14.11.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 332/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 332/134

---

RETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

2011/C 332/02

| I. | I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten revideret:






  a) | årsregnskabet for Den Europæiske Union, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2010 |
| --- | --- | --- |

I.

I overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Retten revideret:

a)

årsregnskabet for Den Europæiske Union, som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2010

| b) | lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. |
| --- | --- |

b)

lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab.

Ledelsens ansvar

| II. | I henhold til TEUF's artikel 310-325 og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for Den Europæiske Union, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:






  a) | Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for Den Europæiske Union omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (3), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for Den Europæiske Union, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner og organer har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til TEUF's artikel 310-325 og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde et årsregnskab for Den Europæiske Union, som giver et retvisende billede, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for det:

a)

Ledelsens ansvar med hensyn til årsregnskabet for Den Europæiske Union omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af en intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes et retvisende årsregnskab uden væsentlig fejlinformation som følge af svig eller fejl, samt udvælgelse og anvendelse af hensigtsmæssige regnskabspraksis på grundlag af de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført (3), og foretagelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige i de konkrete tilfælde. I henhold til finansforordningens artikel 129 godkender Kommissionen årsregnskabet for Den Europæiske Union, når Kommissionens regnskabsfører har konsolideret regnskabet på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner og organer har meddelt, og udarbejdet en note, der ledsager det konsoliderede årsregnskab, hvori han blandt andet erklærer, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskabet i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling.

| b) | Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, hvilken metode til gennemførelse af budgettet der er fastsat i finansforordningen. Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (TEUF's artikel 317). |
| --- | --- |

b)

Den måde, hvorpå ledelsen udøver sit ansvar for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, afhænger af, hvilken metode til gennemførelse af budgettet der er fastsat i finansforordningen. Gennemførelsesopgaverne skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver udformning, gennemførelse og opretholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, herunder tilstrækkelig overvågning og hensigtsmæssige foranstaltninger til at forhindre uregelmæssigheder og svig samt, om fornødent, anlæggelse af retssager med henblik på at inddrive uretmæssigt udbetalte eller anvendte midler. Uanset gennemførelsesmetoden bærer Kommissionen det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Den Europæiske Unions regnskab (TEUF's artikel 317).

Revisors ansvar

| III. | Det er Rettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er Rettens ansvar på baggrund af sin revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten har revideret regnskaberne i overensstemmelse med IFAC's internationale revisionsstandarder og etiske kodekser og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. I henhold til disse standarder skal Retten planlægge og udføre revisionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at årsregnskabet for Den Europæiske Union er uden væsentlig fejlinformation, og at de transaktioner, der ligger til grund for det, er lovlige og formelt rigtige.

| IV. | Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

IV.

Det indgår i en revision, at der udføres revisionshandlinger for at tilvejebringe revisionsbevis vedrørende beløbene og oplysningerne i det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Valget af revisionshandlinger foretages på grundlag af revisors vurdering, herunder en vurdering af risikoen for, at der er væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab, og at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i Den Europæiske Unions retlige ramme, uanset om der er tale om svig eller fejl. Ved vurderingen af disse risici tager revisor hensyn til den interne kontrol, som skal sikre, at der udarbejdes et retvisende konsolideret årsregnskab, og de overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført for at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, og udformer revisionshandlinger, som er hensigtsmæssige i de konkrete tilfælde. En revision omfatter også en vurdering af, om de anvendte regnskabspraksis er hensigtsmæssige, og om de foretagne regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede fremlæggelse af det konsoliderede regnskab og de årlige aktivitetsrapporter.

| V. | For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen. |
| --- | --- |

V.

For så vidt angår indtægter tager Rettens revision af egne indtægter baseret på moms og bruttonationalindkomsten udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderer dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de opføres i det endelige regnskab, og medlemsstaternes bidrag er modtaget. For så vidt angår traditionelle egne indtægter gennemgår Retten toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene registreres i det endelige regnskab og modtages af Kommissionen.

| VI. | Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne revisionserklæring. |
| --- | --- |

VI.

Retten mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og passende som grundlag for denne revisionserklæring.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| VII. | Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for Den Europæiske Union i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2010 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført. |
| --- | --- |

VII.

Det er Rettens opfattelse, at årsregnskabet for Den Europæiske Union i alt væsentligt giver et retvisende billede af Unionens finansielle stilling pr. 31. december 2010 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført.

Supplerende oplysninger i relation til regnskabernes rigtighed

| VIII. | Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl gør Retten opmærksom på en ændring i Kommissionens regnskabspraksis med hensyn til forfinansieringsbetalinger, som er afholdt ved oprettelse af eller som bidrag til finansieringstekniske instrumenter, og som endnu ikke er blevet anvendt i form af lån, garantier eller egenkapitalinvesteringer. Denne ændring betød, at Kommissionen har måttet ændre årsregnskabet for Den Europæiske Union for 2009, om hvilket Retten afgav en erklæring uden forbehold (4) (jf. bemærkning 2.5, 2.9, 2.10 og 3.4 til årsregnskabet for Den Europæiske Union for 2010, hvor justeringerne forklares). |
| --- | --- |

VIII.

Uden at drage erklæringen i punkt VII i tvivl gør Retten opmærksom på en ændring i Kommissionens regnskabspraksis med hensyn til forfinansieringsbetalinger, som er afholdt ved oprettelse af eller som bidrag til finansieringstekniske instrumenter, og som endnu ikke er blevet anvendt i form af lån, garantier eller egenkapitalinvesteringer. Denne ændring betød, at Kommissionen har måttet ændre årsregnskabet for Den Europæiske Union for 2009, om hvilket Retten afgav en erklæring uden forbehold (4) (jf. bemærkning 2.5, 2.9, 2.10 og 3.4 til årsregnskabet for Den Europæiske Union for 2010, hvor justeringerne forklares).

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskabet

| IX. | Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2010, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IX.

Det er Rettens opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2010, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Forpligtelser

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet

| X. | Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2010, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

X.

Det er Rettens opfattelse, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det år, der afsluttedes den 31. december 2010, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XI. | Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne samlet set er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. Gruppen af politikområder Landbrug og naturressourcer og gruppen af politikområder Samhørighed, energi og transport er væsentlig fejlbehæftede. Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,7 %. |
| --- | --- |

XI.

Retten konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne samlet set er delvis effektive med hensyn til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet. Gruppen af politikområder Landbrug og naturressourcer og gruppen af politikområder Samhørighed, energi og transport er væsentlig fejlbehæftede. Rettens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 3,7 %.

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| XII. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2010, er væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

XII.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det Rettens opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2010, er væsentlig fejlbehæftede.

8. september 2011

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

1

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende bemærkninger.

2

(3)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2010 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Den Europæiske Union, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

3

(4)  EUT C 303 af 9.11.2010, s. 10.

4

---