# Euroopan unionin C 327/2011

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2011.327.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 327 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta10. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2011.327.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 327

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta10. marraskuuta 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 21. istunto pidettiin Budapestissä (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011. |
| 2011/C 327/01 | Maanantaina 16. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2011/C 327/02 | Tiistaina 17. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2011/C 327/03 | Keskiviikkona 18. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  Edustajakokouksen 21. istunto pidettiin Budapestissä (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen 21. istunto pidettiin Budapestissä (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011.

2011/C 327/01

Maanantaina 16. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2011/C 327/02

Tiistaina 17. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2011/C 327/03

Keskiviikkona 18. toukokuuta 2011 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous Edustajakokouksen 21. istunto pidettiin Budapestissä (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011.

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/1

---

MAANANTAINA 16. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 327/01

Sisältö

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP100.908) |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 126, 28. huhtikuuta 2011) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 15. toukokuuta 2011 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto |
| --- | --- |

4.

| 5. | Komission kyselytunti |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta |
| --- | --- |

6.

| 7. | Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye-menettely |
| --- | --- |

7.

| 8. | Budjettituki julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta esittelijät: Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) ja Enrique Guerrero Salom |
| --- | --- |

8.

MAANANTAINA 16. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja David Matongo, AKT:n ja EU:n parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel sekä Unkarin tasavallan presidentti Pál Schmitt.

(Istunto keskeytettiin klo 12.20 ja sitä jatkettiin klo 15.00)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että ei-parlamentaaristen edustajien hyväksymiseksi oli esitetty neljä pyyntöä. Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja liitetään pöytäkirjaan.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP100.908)

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä pöytäkirjassa.

2.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 126, 28. huhtikuuta 2011)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 15. toukokuuta 2011 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 15. toukokuuta 2011 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Mietinnön aihe päätetään kirjallista menettelyä noudattaen. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Mietinnön aihe päätetään kirjallista menettelyä noudattaen.

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen. |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Hintojen epävakaus, maataloustuotteiden maailmanmarkkinoiden toiminta ja sen vaikutukset AKT-maiden elintarviketurvallisuuteen.

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Kaivostoiminnan sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset AKT-maissa

| b) | työjärjestystä koskevat tarkistukset, jotka hyväksyttiin poliittisten asioiden valiokunnan kuulemisen jälkeen, toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 18. toukokuuta. |
| --- | --- |

b)

työjärjestystä koskevat tarkistukset, jotka hyväksyttiin poliittisten asioiden valiokunnan kuulemisen jälkeen, toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 18. toukokuuta.

| c) | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan valmistelema julkilausuma HI-viruksesta ja aidsista YK:n kesäkuussa pidettävään vuoden 2011 korkean tason aids-kokoukseen toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 18. toukokuuta. |
| --- | --- |

c)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan valmistelema julkilausuma HI-viruksesta ja aidsista YK:n kesäkuussa pidettävään vuoden 2011 korkean tason aids-kokoukseen toimitetaan edustajakokoukselle hyväksymistä varten 18. toukokuuta.

| d) | Työvaliokunta keskustelee ja hyväksyy mietinnöt arkaluontoisista ihmisoikeuskysymyksistä, kuten yksittäisistä tapauksista. Poliittisten asioiden valiokunta käsittelee niiden yhteydessä yleisempiä asioita. |
| --- | --- |

d)

Työvaliokunta keskustelee ja hyväksyy mietinnöt arkaluontoisista ihmisoikeuskysymyksistä, kuten yksittäisistä tapauksista. Poliittisten asioiden valiokunta käsittelee niiden yhteydessä yleisempiä asioita.

| e) | Yhteispuheenjohtajat laativat lehdistötiedotteen Madagaskarin tilanteesta. |
| --- | --- |

e)

Yhteispuheenjohtajat laativat lehdistötiedotteen Madagaskarin tilanteesta.

| f) | Yhteispuheenjohtajat kutsuvat edustajakokouksen entisen jäsenen, Nigerin uuden presidentin Mahamadou Issoufoun edustajakokouksen 22. täysistuntoon, joka pidetään Sierra Leonessa. |
| --- | --- |

f)

Yhteispuheenjohtajat kutsuvat edustajakokouksen entisen jäsenen, Nigerin uuden presidentin Mahamadou Issoufoun edustajakokouksen 22. täysistuntoon, joka pidetään Sierra Leonessa.

| g) | Työvaliokunta järjestää tietojenkeruumatkat Itä-Timoriin, Ispraan (Italia), avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) järjestettävään korkean tason foorumiin, Beniniin, Fidžiin ja Norsunluurannikolle. |
| --- | --- |

g)

Työvaliokunta järjestää tietojenkeruumatkat Itä-Timoriin, Ispraan (Italia), avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) järjestettävään korkean tason foorumiin, Beniniin, Fidžiin ja Norsunluurannikolle.

| h) | Työvaliokunta lähettää vaalitarkkailuvaltuuskunnan Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja Sambiaan edellyttäen, että siihen saadaan virallinen kutsu ja Euroopan parlamentin osalta että sinne matkustaa EU:n valtuuskunta. |
| --- | --- |

h)

Työvaliokunta lähettää vaalitarkkailuvaltuuskunnan Kongon demokraattiseen tasavaltaan ja Sambiaan edellyttäen, että siihen saadaan virallinen kutsu ja Euroopan parlamentin osalta että sinne matkustaa EU:n valtuuskunta.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että Naisten foorumi oli tavannut lauantaiaamuna. Sen yhteispuheenjohtajina olivat toimineet Zita Gurmai ja Mo-Mamo Karerwa ja keskustelua oli käyty aiheesta naiset ja globalisaation haasteet.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina, 17. toukokuuta klo 12.00. |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistaina, 17. toukokuuta klo 12.00.

| — | äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 18. toukokuuta 2011 klo 10.00 kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestysmenettelyihin liittyvät kysymykset: keskiviikkona 18. toukokuuta 2011 klo 10.00 kirjallisesti.

Yhteispuheenjohtaja Matongo luki Nigerin uuden presidentin Mahamadou Issoufoun lausunnon.

4.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto

Komission jäsen esitti lausuntonsa.

5.   Komission kyselytunti

Komissiolle oli esitetty yhteensä 33 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja komission jäsen antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 kymmenvuotisesta strategiasta Afrikalle. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 kymmenvuotisesta strategiasta Afrikalle.

| | Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 6 komission vihreästä kirjasta EU:n kehityspolitiikasta. |
| --- | --- |

Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 6 komission vihreästä kirjasta EU:n kehityspolitiikasta.

| | Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 7 kehitysavusta. |
| --- | --- |

Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 7 kehitysavusta.

| | Gabi Zimmerin kysymys nro 9 elintarvikkeiden hinnoista ja keinottelusta. |
| --- | --- |

Gabi Zimmerin kysymys nro 9 elintarvikkeiden hinnoista ja keinottelusta.

| | Christa Klaßin kysymys nro 16 haavoittuvaisten nuorten tyttöjen suojelusta, koulutuksesta ja vaikutusmahdollisuuksista G8/G20-kehitysyhteistyöaloitteissa. |
| --- | --- |

Christa Klaßin kysymys nro 16 haavoittuvaisten nuorten tyttöjen suojelusta, koulutuksesta ja vaikutusmahdollisuuksista G8/G20-kehitysyhteistyöaloitteissa.

| | Michael Cashmanin kysymys nro 17 (häntä edustaa Françoise Castex) sukupuolten tasa-arvosta ja hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden naisten tilanteesta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. |
| --- | --- |

Michael Cashmanin kysymys nro 17 (häntä edustaa Françoise Castex) sukupuolten tasa-arvosta ja hiv-positiivisten ja aidsiin sairastuneiden naisten tilanteesta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.

| | Catherine Bearderin kysymys nro 21 komission kehitys- ja yhteistyöpääosaston sosiaalialan työtä koskevista meno- ja henkilöstösuunnitelmista. |
| --- | --- |

Catherine Bearderin kysymys nro 21 komission kehitys- ja yhteistyöpääosaston sosiaalialan työtä koskevista meno- ja henkilöstösuunnitelmista.

| | Françoise Castexin kysymys nro 24 perhesuunnittelusta G8-maiden äitien ja lasten terveyttä koskevien sitoumusten yhteydessä. |
| --- | --- |

Françoise Castexin kysymys nro 24 perhesuunnittelusta G8-maiden äitien ja lasten terveyttä koskevien sitoumusten yhteydessä.

| | Jo Leinenin kysymys nro 25 vesivarojen turvaamisesta ATK-maissa. |
| --- | --- |

Jo Leinenin kysymys nro 25 vesivarojen turvaamisesta ATK-maissa.

| | Musikari Kombon (Kenia) kysymys nro 33 tuberkuloosista. |
| --- | --- |

Musikari Kombon (Kenia) kysymys nro 33 tuberkuloosista.

| | David Martinin kysymys nro 12 banaanialan liitännäistoimenpiteistä. |
| --- | --- |

David Martinin kysymys nro 12 banaanialan liitännäistoimenpiteistä.

| | Linda McAvanin kysymys nro 13 puuvillan tukijärjestelmästä ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta. |
| --- | --- |

Linda McAvanin kysymys nro 13 puuvillan tukijärjestelmästä ja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta.

| | Assaridin Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 14 puuvillasta. |
| --- | --- |

Assaridin Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 14 puuvillasta.

| | Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Fiona Hall) kysymys nro 18 luonnonkatastrofeista ja AKT-maista. |
| --- | --- |

Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Fiona Hall) kysymys nro 18 luonnonkatastrofeista ja AKT-maista.

| | Horst Schnellhardtin kysymys nro 19 eläinlääkkeiden saatavuudesta ja peruseläinlääketieteestä Afrikassa. |
| --- | --- |

Horst Schnellhardtin kysymys nro 19 eläinlääkkeiden saatavuudesta ja peruseläinlääketieteestä Afrikassa.

| | Norbert Neuserin kysymys nro 27 energian yleisestä saatavuudesta. |
| --- | --- |

Norbert Neuserin kysymys nro 27 energian yleisestä saatavuudesta.

| | Fiona Hallin kysymys nro 28 palautettujen turvapaikanhakijoiden kohtelusta Kongon demokraattisessa tasavallassa. |
| --- | --- |

Fiona Hallin kysymys nro 28 palautettujen turvapaikanhakijoiden kohtelusta Kongon demokraattisessa tasavallassa.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 29 Cotonoun sopimuksesta ja Kuubasta. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 29 Cotonoun sopimuksesta ja Kuubasta.

| | Teshome Togan (Etiopia) (häntä edustaa Tesfaye Daba) kysymys nro 30 EU:n sitoutumisesta Pohjois- ja Etelä-Sudaniin. |
| --- | --- |

Teshome Togan (Etiopia) (häntä edustaa Tesfaye Daba) kysymys nro 30 EU:n sitoutumisesta Pohjois- ja Etelä-Sudaniin.

| | Marielle de Sarnezin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 31 Keski-Afrikan tasavallan vaalikriisistä. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 31 Keski-Afrikan tasavallan vaalikriisistä.

| | Elie Hoaraun kysymys nro 32 Madagaskarin tilanteesta. |
| --- | --- |

Elie Hoaraun kysymys nro 32 Madagaskarin tilanteesta.

Kysymysten nro 8, 10, 11, 15, 20 ja 22 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 2, 3, 4, 5, 22 ja 26 esittäjät eivät olleet paikalla.

6.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi asiakirjaan, jossa yksilöidään komission seurantatoimet yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta) hyväksymien päätöslauselmien johdosta.

7.   Keskustelu kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin kanssa – catch-the-eye-menettely

Komission jäsen teki alustavan esityksen hallintotavan, demokratian ja kehityksen suhteista.

Puheenvuoron käyttivät: Rabindre T. Parmessar (Surinam), Olle Schmidt, Gay Mitchell, Maria da Graça Carvalho, Waven William (Seychellit), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Fatima Hajaig (Etelä-Afrikka).

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

8.   Budjettituki julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

esittelijät: Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) ja Enrique Guerrero Salom

Enrique Guerrero Salom ja Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) esittelivät mietintönsä.

Komission jäsen esitti lausuntonsa asiasta.

Puheenvuoron käyttivät: Frank Engel, Françoise Castex, Waven William (Seychellit), Louis Michel, Job Yustino Ndugai (Tansania), Robert Sturdy, Milner Tozaka (Salomonsaaret), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Elie Hoarau, Amadou Ciré Sall (Senegal), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Patrice Tirolien, Michael Gahler, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Michèle Striffler, Komi Selom Klassou (Togo), Denis Polisi (Ruanda), Musikari N. Kombo (Kenia), Assarid Imbarcaouane (Mali) ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik).

Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) ja Enrique Guerrero Salom sekä komissaari Piebalgs, päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.15)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/5

---

TIISTAINA 17. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 327/02

Sisältö

| 1. | EU:n yhteisen maatalouspolitiikan vaikutus AKT-maihin |
| --- | --- |

1.

| 2. | AKT-neuvoston puheenjohtajan, Nigerian liittohallituksen kansallisen suunnitteluvaliokunnan puheenjohtajan Shamsudeen Usmanin lausunto |
| --- | --- |

2.

| 3. | AKT-neuvoston kyselytunti |
| --- | --- |

3.

| 4. | Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiireellinen asia 1: Norsunluurannikon tilanne |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vähiten kehittyneiden maiden neljäs YK-konferenssi Istanbulissa (Turkki) 9.-13. toukokuuta 2011 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) vuoden 2011 lopulla järjestettävän neljännen korkean tason foorumin valmistelu
  Keskustelu ja julkilausuma (mukana parlamentin jäseniä Afrikan puolesta toimivien eurooppalaisten parlamentaarikkojen liitosta (Association of European Parliamentarians with Africa, AWEPA)) |
| --- | --- |

7.

Avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) vuoden 2011 lopulla järjestettävän neljännen korkean tason foorumin valmistelu

Keskustelu ja julkilausuma (mukana parlamentin jäseniä Afrikan puolesta toimivien eurooppalaisten parlamentaarikkojen liitosta (Association of European Parliamentarians with Africa, AWEPA))

| 8. | Demokratian tulevat haasteet ja perustuslaillisen järjestyksen noudattaminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa
  Poliittisten asioiden valiokunta
  esittelijät: François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt |
| --- | --- |

8.

Demokratian tulevat haasteet ja perustuslaillisen järjestyksen noudattaminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa

Poliittisten asioiden valiokunta

esittelijät: François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt

| 9. | Vesien saastuminen
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden
  valiokunta Bobbo Hamatoukourin (Kamerun) ja Christa Klaßin mietintö |
| --- | --- |

9.

Vesien saastuminen

Sosiaali- ja ympäristöasioiden

valiokunta Bobbo Hamatoukourin (Kamerun) ja Christa Klaßin mietintö

| 10. | Tilanne Unkarissa ja lähialueella
  Keskustelu Unkarin hallituksen kanssa vesivarojen hallinnasta |
| --- | --- |

10.

Tilanne Unkarissa ja lähialueella

Keskustelu Unkarin hallituksen kanssa vesivarojen hallinnasta

TIISTAINA 17. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9,00.)

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että 17. toukokuuta on kansainvälinen homofobian ja transfobian vastainen päivä.

1.   EU:n yhteisen maatalouspolitiikan vaikutus AKT-maihin

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Jerzy Plewa (komissio) esitteli aiheen.

Puheenvuoron käyttivät: Horst Schnellhardt, Linda McAvan, Netty Baldeh (Gambia), Liam Aylward, Rajesshree Kumaree Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Musikari Kombo (Kenia), James Nicholson, Amadou Ciré Sall (Senegal), Elie Hoarau, Giancarlo Scottà, Glen Noel (Grenada), Waven William (Seychellit), Christa Klaß, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Komi Klassou (Togo), Mariya Nedelcheva, Fatima Hajaig (Etelä-Afrikka), Michèle Striffler ja Assarid Imbarcaouane (Mali).

Jerzy Plewa (komissio) vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

2.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Nigerian liittohallituksen kansallisen suunnitteluvaliokunnan puheenjohtajan Shamsudeen Usmanin lausunto

Shamsudeen Usman piti puheen kokoukselle.

3.   AKT-neuvoston kyselytunti

Shamsudeen Usman vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 pakolaisista EU-maissa. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 1 pakolaisista EU-maissa.

| | Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 2 talouskumppanuussopimuksista. |
| --- | --- |

Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 2 talouskumppanuussopimuksista.

| | Horst Schnelhardtin kysymys nro 3 lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin tehdyn valinnaisen pöytäkirjan ratifioinnista ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

Horst Schnelhardtin kysymys nro 3 lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin tehdyn valinnaisen pöytäkirjan ratifioinnista ja täytäntöönpanosta.

| | Olle Schmidtin kysymys nro 4 Afrikan unionin ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöksestä. |
| --- | --- |

Olle Schmidtin kysymys nro 4 Afrikan unionin ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien toimikunnan päätöksestä.

| | Ole Christensenin kysymys nro 5 kalastuskumppanuussopimuksista. |
| --- | --- |

Ole Christensenin kysymys nro 5 kalastuskumppanuussopimuksista.

| | Marielle de Sarnezin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 6 Keski-Afrikan tasavallan vaalikriisistä. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnezin (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 6 Keski-Afrikan tasavallan vaalikriisistä.

| | Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 7 elintarviketurvallisuudesta ja biopolttoaineista. |
| --- | --- |

Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 7 elintarviketurvallisuudesta ja biopolttoaineista.

| | Musikari Kombon (Kenia) kysymys nro 7 a vammaisia henkilöitä koskevasta politiikasta. |
| --- | --- |

Musikari Kombon (Kenia) kysymys nro 7 a vammaisia henkilöitä koskevasta politiikasta.

4.   Keskustelu AKT-neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuoron käyttivät: Musa Hussein Naib (Eritrea), Horst Schnellhardt, Waven William (Seychellit), Musikari Kombo (Kenia), Amadou Ciré Sall (Senegal).

Shamsudeen Usman vastasi kysymyksiin.

5.   Kiireellinen asia 1: Norsunluurannikon tilanne

Michael Matthiessen (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio) esittelivät asian.

Puheenvuoron käyttivät: Maria da Graça Carvalho, Diomandé Gbaou (Norsunluurannikko), Norbert Neuser, Louis Michel, Moses Kollie (Liberia), Boris Mbuku Laka (Kongon demokraattinen tasavalta), Fatima Hajaig (Etelä-Afrikka), Gabriele Zimmer, Amadou Ciré Sall (Senegal), Giancarlo Scottà, Hamadaou Sylla (Mali), Mariya Nedelcheva, Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Peter Šťastný, François Alfonsi, Michèle Striffler, Anna Záborská, Michael Matthiessen (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio).

6.   Vähiten kehittyneiden maiden neljäs YK-konferenssi Istanbulissa (Turkki) 9.-13. toukokuuta 2011

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Cheick Sidi Diarra, YK:n varapääsihteeri, vähiten kehittyneiden maiden (LDC, LLDC) ja pienistä saarista koostuvat kehitysmaat) korkea edustaja ja YK:n neljännen vähiten kehittyneitä maita käsittelevän konferenssin pääsihteeri esitteli aiheen.

Puheenvuoron käyttivät: Cheick Sidi Diarra, Louis Michel, Filip Kaczmarek, Ole Christensen, Komi Klassou (Togo), Gabriele Zimmer, Musa Hussein Naib (Eritrea), Mariya Nedelcheva, Waven William (Seychellit), Anna Záborská, Olebile Gaborone (Botswana) ja Milner Tozaka (Salomonsaaret).

Domenico Rosa (komissio) ja Cheick Sidi Diarra päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 1.05 ja sitä jatkettiin klo 15.00)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7.   Avun tuloksellisuudesta Busanissa (Etelä-Korea) vuoden 2011 lopulla järjestettävän neljännen korkean tason foorumin valmistelu

Keskustelu ja julkilausuma (mukana parlamentin jäseniä Afrikan puolesta toimivien eurooppalaisten parlamentaarikkojen liitosta (Association of European Parliamentarians with Africa, AWEPA))

Jon Lomøy, OECD:n kehitysosaston johtaja ja Miet Smet, Afrikan puolesta toimivien eurooppalaisten parlamentaarikkojen liiton (AWEPA) puheenjohtaja esittelivät avun tuloksellisuudesta Busanissa järjestetyn neljännen korkean tason foorumin keskeiset aiheet.

Puheenvuoron käyttivät: Domenico Rosa (komissio), Louis Michel, Filip Kaczmarek, Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Waven William (Seychellit), François Alfonsi, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), James Nicholson, Milner Tozaka (Salomonsaaret), Gabriele Zimmer, N. Joyce Laboso (Kenia), Frank Engel, Mariya Nedelcheva, Hamadou Sylla (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambik), Fatima Hajaig (Etelä-Afrikka) ja Job Yustino Ndugai (Tansania).

Jon Lomøy (OECD), Miet Smet (AWEPA) ja Domenico Rosa (komissio) päättivät keskustelun.

8.   Demokratian tulevat haasteet ja perustuslaillisen järjestyksen noudattaminen AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa

Poliittisten asioiden valiokunta

esittelijät: François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt

François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Domenico Rosa (komissio), Mariya Nedelcheva, Piet Vanderwalt (Namibia), David Martin, Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), James Nicholson, Elie Hoarau, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Edit Bauer, Tesfaye Daba (Etiopia), Amadou Ciré Sall (Senegal), Glen Benedict Noel (Grenada), Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Musikari N. Kombo (Kenia), Komi Selom Klassou (Togo) ja Donald Ramotar (Guyana).

François Ibovi (Kongon tasavalta), Olle Schmidt, Michael Matthiessen (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio) päättivät keskustelun.

9.   Vesien saastuminen

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Bobbo Hamatoukourin (Kamerun) ja Christa Klaßin mietintö

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) ja Christa Klaß esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Bruno Gatta (komissio), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Milner Tozaka (Salomonsaaret), Robert Sturdy, Fiona Hall, Waven William (Seychellit), Komi Selom Klassou (Togo), Musikari N. Kombo (Kenia), Maria da Graça Carvalho, Jo Leinen ja Hans-Peter Mayer.

Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß ja Bruno Gatta (komissio) päättivät keskustelun.

10.   Tilanne Unkarissa ja lähialueella

Keskustelu Unkarin hallituksen kanssa vesivarojen hallinnasta

Unkarin hallituksen maaseudun kehittämisestä vastaava valtiosihteeri Illés Zoltán esitteli Unkarin ja sen naapurinmaiden vesihuoltoa.

Puheenvuoron käyttivät: Edit Bauer, Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler ja Piet Vanderwalt (Namibia).

Illés Zoltán vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

(Istunto päättyi klo 18.06)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 10.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/8

---

KESKIVIIKKONA 18. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

2011/C 327/03

Sisältö

| 1. | Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 16. toukokuuta 2011 ja tiistaina 17. toukokuuta pidetyistä istunnoista |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiireelliset asiat 2: Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan, Unkarin ulkoministerin János Martonyin puheenvuoro |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU:n neuvoston kyselytunti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu EU:n neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kamerunissa 28.–29. huhtikuuta 2011 pidettyä kuudetta alueellista kokousta (Keski-Afrikka) koskeva mietintö |
| --- | --- |

6.

| 7. | Työryhmien tiivistelmäraportit |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto |
| --- | --- |

8.

| 9. | Äänestykset päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin |
| --- | --- |

9.

| 10. | Äänestykset kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä |
| --- | --- |

10.

| 11. | Äänestykset parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista |
| --- | --- |

11.

| 12. | Äänestykset julkilausumista |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muut asiat |
| --- | --- |

13.

| 14. | AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 22. täysistunnon aika ja paikka |
| --- | --- |

14.

| Liite I | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo |
| --- | --- |

Liite I

| Liite II | Budapestissä (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011 pidetyn 21. kokouksen läsnäololista |
| --- | --- |

Liite II

| Liite III | Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen |
| --- | --- |

Liite III

| Liite IV | Hyväksytyt tekstit |
| --- | --- |

Liite IV

| — | Päätöslauselma demokratian tulevista haasteista ja perustuslaillisen järjestyksen noudattamisesta AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa (AKT-EU/100.919/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma budjettituesta julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa (AKT-EU/100.900/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma vesien saastumisesta (AKT-EU/100.915/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Norsunluurannikon tilanteesta (AKT-EU/100.957/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma demokraattisista mullistuksista Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle (AKT-EU/100.958/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Julkilausuma avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestettävästä neljännestä korkean tason foorumista |
| --- | --- |

—

| — | Julkilausuma yhteistoiminnasta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen |
| --- | --- |

—

| — | Työvaliokunnan työjärjestyksen 34 artiklan mukaisesti esittämät tarkistukset AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen |
| --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 18. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.00.)

PUHETTA JOHTI: David MATONGO

Yhteispuheenjohtaja

1.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 16. toukokuuta 2011 ja tiistaina 17. toukokuuta pidetyistä istunnoista

Pöytäkirja hyväksyttiin.

2.   Kiireelliset asiat 2: Demokraattiset mullistukset Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle

Michael Matthiessen (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio) esittelivät asian.

Puheenvuoron käyttivät: Mariya Nedelcheva, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Françoise Castex, Olle Schmidt, Piet Van der Walt (Namibia), François Alfonsi, Douglas Slater (Saint Vincent ja Grenadiinit), James Nicholson, Waven William (Seychellit), Elie Hoarau, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Oreste Rossi, Amadou Ciré Sall (Senegal), Maria Da Graça Carvalho, Enrique Guerrero Salom, Glen Noel (Grenada), Edit Bauer, Netty Baldeh (Gambia), Zita Gurmai, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Donald Ramotar (Guyana), Assarid Imbarcaouane (Mali), Michael Mathiessen (Euroopan ulkosuhdehallinto) ja Domenico Rosa (komissio).

3.   Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan, Unkarin ulkoministerin János Martonyin puheenvuoro

János Martonyi piti puheen kokoukselle.

4.   EU:n neuvoston kyselytunti

János Martonyi vastasi seuraaviin kysymyksiin:

| | Ibrahim Bundun (Sierra Leone) kysymys nro 10 kymmenennen EKR:n väliarvioinnin perusteella saatavista lisäresursseista. |
| --- | --- |

Ibrahim Bundun (Sierra Leone) kysymys nro 10 kymmenennen EKR:n väliarvioinnin perusteella saatavista lisäresursseista.

| | Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 11 Euroopan kehitysrahastosta. |
| --- | --- |

Waven Williamin (Seychellit) kysymys nro 11 Euroopan kehitysrahastosta.

| | Ole Christensenin kysymys nro 13 kalastuskumppanuussopimuksista. |
| --- | --- |

Ole Christensenin kysymys nro 13 kalastuskumppanuussopimuksista.

| | David Martinin kysymys nro 14 väkevistä alkoholijuomista annetun asetuksen määritelmistä (110/2008). |
| --- | --- |

David Martinin kysymys nro 14 väkevistä alkoholijuomista annetun asetuksen määritelmistä (110/2008).

| | Gabriele Zimmerin kysymys nro 15 kansainvälisten rahoituslaitosten politiikan ja WTO:n myöntämän erityiskohtelun välisestä johdonmukaisuudesta. |
| --- | --- |

Gabriele Zimmerin kysymys nro 15 kansainvälisten rahoituslaitosten politiikan ja WTO:n myöntämän erityiskohtelun välisestä johdonmukaisuudesta.

| | Patrice Tirolienin kysymys nro 17 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kehityspolitiikan yhteneväisyydestä. |
| --- | --- |

Patrice Tirolienin kysymys nro 17 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kehityspolitiikan yhteneväisyydestä.

| | Elie Hoarau kysymys nro 18 Intian valtameren talouskumppanuussopimuksen valtuutuksesta. |
| --- | --- |

Elie Hoarau kysymys nro 18 Intian valtameren talouskumppanuussopimuksen valtuutuksesta.

| | Marielle de Sarnez (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 27 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kehityspolitiikan yhteneväisyydestä. |
| --- | --- |

Marielle de Sarnez (häntä edustaa Olle Schmidt) kysymys nro 27 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kehityspolitiikan yhteneväisyydestä.

| | Tesfaye Daban (Etiopia) kysymys nro 8 Euroopan ulkosuhdehallinnosta ja EU:n ja AKT:n kumppanuuden tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

Tesfaye Daban (Etiopia) kysymys nro 8 Euroopan ulkosuhdehallinnosta ja EU:n ja AKT:n kumppanuuden tulevaisuudesta.

| | Assaridin Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

Assaridin Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 9 Cotonoun sopimuksen tulevaisuudesta.

| | Michael Cashman (häntä edustaa Patrice Tirolien) kysymys nro 12 EU:n sitoumuksesta myöntää viralliseen kehitysapuun 0,7 prosenttia BKT:stä vuoteen 2015 mennessä. |
| --- | --- |

Michael Cashman (häntä edustaa Patrice Tirolien) kysymys nro 12 EU:n sitoumuksesta myöntää viralliseen kehitysapuun 0,7 prosenttia BKT:stä vuoteen 2015 mennessä.

| | Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 16 elintarviketurvallisuudesta ja biopolttoaineista. |
| --- | --- |

Niccolò Rinaldin (häntä edustaa Catherine Bearder) kysymys nro 16 elintarviketurvallisuudesta ja biopolttoaineista.

| | Filip Kaczmarekin kysymys nro 19 pakolaisista EU-maissa. |
| --- | --- |

Filip Kaczmarekin kysymys nro 19 pakolaisista EU-maissa.

| | Kysymyksiin nro 20 ja 21 ei vastattu, sillä esittäjät eivät olleet paikalla. |
| --- | --- |

Kysymyksiin nro 20 ja 21 ei vastattu, sillä esittäjät eivät olleet paikalla.

| | Horst Schnelhardtin kysymys nro 22 lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin tehdyn valinnaisen pöytäkirjan ratifioinnista ja täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

Horst Schnelhardtin kysymys nro 22 lasten osallistumisesta aseellisiin selkkauksiin tehdyn valinnaisen pöytäkirjan ratifioinnista ja täytäntöönpanosta.

| | Zita Gurmain kysymys nro 23 sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2010-2015 toteuttamisesta. |
| --- | --- |

Zita Gurmain kysymys nro 23 sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2010-2015 toteuttamisesta.

| | Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 24 Intian valtamerellä harjoitetusta merirosvoudesta ja kattavan alueellisen meriturvallisuusohjelman tarpeesta. |
| --- | --- |

Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsingin (Mauritius) kysymys nro 24 Intian valtamerellä harjoitetusta merirosvoudesta ja kattavan alueellisen meriturvallisuusohjelman tarpeesta.

| | Fiona Hallin kysymys nro 25 ydinturvallisuudesta. |
| --- | --- |

Fiona Hallin kysymys nro 25 ydinturvallisuudesta.

| | Jo Leinenin kysymys nro 26 Durbanissa järjestettävistä ilmastoneuvotteluista. |
| --- | --- |

Jo Leinenin kysymys nro 26 Durbanissa järjestettävistä ilmastoneuvotteluista.

5.   Keskustelu EU:n neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuoron käyttivät: Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegal), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namibia), Tesfaye Daba (Etiopia), Netty Baldeh (Gambia), Diomandé Gbaou (Norsunluurannikko).

János Martonyi vastasi kysymyksiin.

6.   Kamerunissa 28.–29. huhtikuuta 2011 pidettyä kuudetta alueellista kokousta (Keski-Afrikka) koskeva mietintö

Yhteispuheenjohtaja antoi suullisen selonteon kokouksesta.

Puheenvuoron käyttivät: Louis Michel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Catherine Bearder, Olebile Gaborone (Botswana) ja Boris Mbuku Laka (Kongon demokraattinen tasavalta).

7.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Esittelijät esittelivät raporttinsa kolmesta työryhmästä:

Rabindre Parmessar (Surinam):

Ilmastonmuutoksen vaikutukset maatalousympäristöön - Vierailu Unkarin tiedeakatemian maatalouden tutkimuslaitokseen

Anna Záborská:

Petö-metodi, kokonaisvaltainen konduktiivisen pedagogiikan koulutusohjelma - vierailu konduktiivisen pedagogiikan ja ohjaajakoulutuksen Petö-instituuttiin

Komi Selom Klassou (Togo):

Innovointia kehitykseen: Unkarin kustannustehokkaat ja kestävät ratkaisut maatalouteen, vesihuoltoon ja energiaan.

8.   Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa AKT-valtioiden asioita käsittelevän komitean puheenjohtaja Brenda King esitteli aiheen.

Kokous keskeytettiin klo 12.25 ja sitä jatkettiin klo 15.00.

PUHEENJOHTAJA: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

9.   Äänestykset päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | demokratian tulevista haasteista ja perustuslaillisen järjestyksen noudattamisesta AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa
  Yhteisesittelijät: François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt
  Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.919/11/lop.)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 4 ja suullinen tarkistus 26 kohtaan.
  Hylätyt tarkistukset: 2, 3 ja suullinen tarkistus 40 kohtaan.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

demokratian tulevista haasteista ja perustuslaillisen järjestyksen noudattamisesta AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa

Yhteisesittelijät: François Ibovi (Kongon tasavalta) ja Olle Schmidt

Poliittisten asioiden valiokunta (AKT-EU/100.919/11/lop.)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 4 ja suullinen tarkistus 26 kohtaan.

Hylätyt tarkistukset: 2, 3 ja suullinen tarkistus 40 kohtaan.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Budjettituki virallisen kehitysavun jakamisvälineenä AKT-maissa
  Yhteisesittelijät: Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) ja Enrique Guerrero Salom
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.900/11/lop.)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, suullinen tarkistus 2 kohtaan, 4 (suullisella tarkistuksella), 5 (suullisella tarkistuksella), 6 (suullisella tarkistuksella).
  Peruutetut tarkistukset: 2 ja 3.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Budjettituki virallisen kehitysavun jakamisvälineenä AKT-maissa

Yhteisesittelijät: Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritania) ja Enrique Guerrero Salom

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.900/11/lop.)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, suullinen tarkistus 2 kohtaan, 4 (suullisella tarkistuksella), 5 (suullisella tarkistuksella), 6 (suullisella tarkistuksella).

Peruutetut tarkistukset: 2 ja 3.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Vesien saastuminen:
  Yhteisesittelijät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun) ja Christa Klaß
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.915/11/lop.)
  Tarkistus 1 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Vesien saastuminen:

Yhteisesittelijät: Bobbo Hamatoukour (Kamerun) ja Christa Klaß

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.915/11/lop.)

Tarkistus 1 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

10.   Äänestykset kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Norsunluurannikon tilanteesta (AKT-EU 100.957/11/lop).
  Tarkistuksia ei esitetty.
  Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Norsunluurannikon tilanteesta (AKT-EU 100.957/11/lop).

Tarkistuksia ei esitetty.

Päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys aiheesta Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän demokraattiset mullistukset: vaikutukset AKT-maihin, Eurooppaan ja koko maailmaan (AKT–EU 100.958/11/lop)
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, suullinen tarkistus 9 kohtaan, 10 kohdan ensimmäinen osa, suullinen tarkistus johdanto-osan viitteeseen 12, suullinen tarkistus johdanto-osan viimeiseen viitteeseen.
  Hylätyt tarkistukset: 2, 3, 4, 10 kohdan toinen ja kolmas osa.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys aiheesta Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän demokraattiset mullistukset: vaikutukset AKT-maihin, Eurooppaan ja koko maailmaan (AKT–EU 100.958/11/lop)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, suullinen tarkistus 9 kohtaan, 10 kohdan ensimmäinen osa, suullinen tarkistus johdanto-osan viitteeseen 12, suullinen tarkistus johdanto-osan viimeiseen viitteeseen.

Hylätyt tarkistukset: 2, 3, 4, 10 kohdan toinen ja kolmas osa.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

11.   Äänestykset parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen esitetyistä tarkistuksista (AP.100.938/A/lop.)

Hyväksytty tarkistus: tarkistuksen 17 ensimmäinen osa.

Hylätty tarkistus: tarkistuksen 17 toinen osa.

Työvaliokunnan työjärjestyksen 34 artiklan mukaisesti esittämät muutetut tarkistukset AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen hyväksyttiin.

12.   Äänestykset julkilausumista

| — | Julkilausuma avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestettävästä neljännestä korkean tason foorumista
  Hyväksyttiin suosionosoituksin. |
| --- | --- |

—

Julkilausuma avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestettävästä neljännestä korkean tason foorumista

Hyväksyttiin suosionosoituksin.

| — | Julkilausuma: yhteistoiminnasta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen
  Hyväksyttiin suosionosoituksin.
  Robert Sturdy ilmoitti vastustavansa 6 kohtaa julkilausumasta aiheesta yhteistoiminta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen. |
| --- | --- |

—

Julkilausuma: yhteistoiminnasta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen

Hyväksyttiin suosionosoituksin.

Robert Sturdy ilmoitti vastustavansa 6 kohtaa julkilausumasta aiheesta yhteistoiminta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen.

13.   Muut asiat

Puheenvuoron käyttivät: Netty Baldeh (Gambia), Gay Mitchell, Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Zita Gurmai.

14.   AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 22. täysistunnon aika ja paikka

Yhteispuheenjohtaja kiitti Unkarin viranomaisia vieraanvaraisuudesta ja erinomaisista järjestelyistä sekä yhteissihteeristöä ja muuta henkilökuntaa heidän työpanoksestaan.

AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen 22. täysistunto pidetään 21.-23. marraskuuta 2011 Freetownissa (Sierra Leone).

(Istunto päättyi klo 15.30.)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| MATONGO (SAMBIA)Yhteispuheenjohtaja | Yhteispuheenjohtaja |
| BOTSWANA (varapj.) | ARIF (varapj.) |
| BURUNDI (varapj.) | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| KAMERUN (varapj.) | HOARAU (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | KLAß (varapj.) |
| COOKINSAARET (varapj.) | NICHOLSON (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | McAVAN (varapj.) |
| JAMAIKA (varapj.) | RONZULLI (varapj.) |
| LESOTHO (varapj.) | GOERENS (varapj.) |
| LIBERIA (varapj.) | SPERONI (varapj.) |
| MALI (varapj.) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| TANSANIA (varapj.) | OUZKÝ (varapj.) |
| TUVALU (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| KAP VERDE | CARVALHO |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASA |
| TŠAD | CASINI |
| KOMORIT | CASPARY |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | CASTEX |
| NORSUNLUURANNIKKO | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DELVAUX |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| KENIA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASKAR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | JADOT |
| MAURITANIA | JENSEN |
| MAURITIUS | JOLY |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | KACZMAREK |
| MOSAMBIK | KORHOLA |
| NAMIBIA | KUHN |
| NAURUN TASAVALTA | LEGUTKO |
| NIGER | LE PEN |
| NIGERIA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIUE | McMILLAN-SCOTT |
| PALAU | MANDERS |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MARTIN |
| RUANDA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| SAINT LUCIA | MAYER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLIT | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONSAARET | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SCOTTÀ |
| SURINAM | SENYSZYN |
| SWAZIMAA | STRIFFLER |
| ITÄ-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

MATONGO (SAMBIA)Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja

BOTSWANA (varapj.)

ARIF (varapj.)

BURUNDI (varapj.)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

KAMERUN (varapj.)

HOARAU (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

KLAß (varapj.)

COOKINSAARET (varapj.)

NICHOLSON (varapj.)

GUYANA (varapj.)

McAVAN (varapj.)

JAMAIKA (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

LESOTHO (varapj.)

GOERENS (varapj.)

LIBERIA (varapj.)

SPERONI (varapj.)

MALI (varapj.)

ROITHOVÁ (varapj.)

TANSANIA (varapj.)

OUZKÝ (varapj.)

TUVALU (varapj.)

RIVASI (varapj.)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA & BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

KAP VERDE

CARVALHO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASA

TŠAD

CASINI

KOMORIT

CASPARY

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

CASTEX

NORSUNLUURANNIKKO

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DELVAUX

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

KENIA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASKAR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

JADOT

MAURITANIA

JENSEN

MAURITIUS

JOLY

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

KACZMAREK

MOSAMBIK

KORHOLA

NAMIBIA

KUHN

NAURUN TASAVALTA

LEGUTKO

NIGER

LE PEN

NIGERIA

LÓPEZ AGUILAR

NIUE

McMILLAN-SCOTT

PALAU

MANDERS

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARTIN

RUANDA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

SAINT LUCIA

MAYER

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLIT

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONSAARET

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

ETELÄ-AFRIKKA

SCICLUNA

SUDAN

SCOTTÀ

SURINAM

SENYSZYN

SWAZIMAA

STRIFFLER

ITÄ-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| JEAN MARIE, SAINT LUCIA, Yhteispuheenjohtaja | CASA, Yhteispuheenjohtaja |
| TAMAPUA (SAMOA), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| BENIN, varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) | CASINI |
| GBAOU (NORSUNLUURANNIKKO) | DE KEYSER |
| ABDI SAID (DJIBOUTI) | DURANT |
| DABA (ETIOPIA) | FERREIRA, Elisa |
| KUBUABOLA (FIDŽI) | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| PEREIRA (GUINEA-BISSAU) | HANNAN |
| RAMOTAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| LEBAJOA (LESOTHO) | LE PEN |
| KOLLIE (LIBERIA) | MANDERS |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MALI | MOREIRA |
| VAN DER WALT (NAMIBIA) | NEDELCHEVA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA NEW GUINEA | SCOTTÀ |
| MUSA (SUDAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAM) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

JEAN MARIE, SAINT LUCIA, Yhteispuheenjohtaja

CASA, Yhteispuheenjohtaja

TAMAPUA (SAMOA), varapj.

KORHOLA, varapj.

BENIN, varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CALLANAN

IBOVI (KONGON TASAVALTA)

CASINI

GBAOU (NORSUNLUURANNIKKO)

DE KEYSER

ABDI SAID (DJIBOUTI)

DURANT

DABA (ETIOPIA)

FERREIRA, Elisa

KUBUABOLA (FIDŽI)

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

PEREIRA (GUINEA-BISSAU)

HANNAN

RAMOTAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

LEBAJOA (LESOTHO)

LE PEN

KOLLIE (LIBERIA)

MANDERS

SERAMILA (MADAGASKAR)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MALI

MOREIRA

VAN DER WALT (NAMIBIA)

NEDELCHEVA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA NEW GUINEA

SCOTTÀ

MUSA (SUDAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAM)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA), Yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, Yhteispuheenjohtaja |
| MUGAMBE (UGANDA), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| BUNDU (SIERRA LEONE), varapj. | ALVES, varapj. |
| CARVALHO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKINSAARET | CASPARY |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MAIR (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| NIGERIA | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | ŠŤASTNÝ |
| HAJAIG (ETELÄ-AFRIKKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| ITALELI (TUVALU) | TIROLIEN |
| SIKOFA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

KUTEKALA KAAWA (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA), Yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, Yhteispuheenjohtaja

MUGAMBE (UGANDA), varapj.

LEGUTKO, varapj.

BUNDU (SIERRA LEONE), varapj.

ALVES, varapj.

CARVALHO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKINSAARET

CASPARY

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MAIR (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

NIGERIA

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLIT)

ŠŤASTNÝ

HAJAIG (ETELÄ-AFRIKKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

ITALELI (TUVALU)

TIROLIEN

SIKOFA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| KOMBO (KENIA), varapj. | BAUER, varapj. |
| NOEL (GRENADA), varapj. | NEDELCHEVA, varapj. |
| THOMSON (BARBADOS) | BEARDER |
| GABORONE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| BURUNDI | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARÀS FERRAGUT |
| TŠAD | FERREIRA, João |
| KOMORIT | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA BISSAU | KLAß |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLINSAARET | McAVAN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| TOZAKA (SALOMONSAARET) | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| SWAZIMAA | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANSANIA) | SENYSZYN |
| ITÄ-TIMOR | TOIA |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

KOMBO (KENIA), varapj.

BAUER, varapj.

NOEL (GRENADA), varapj.

NEDELCHEVA, varapj.

THOMSON (BARBADOS)

BEARDER

GABORONE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

BURUNDI

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARÀS FERRAGUT

TŠAD

FERREIRA, João

KOMORIT

HALL

DOMINICA

HAUG

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA BISSAU

KLAß

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLINSAARET

McAVAN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

TOZAKA (SALOMONSAARET)

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

SWAZIMAA

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANSANIA)

SENYSZYN

ITÄ-TIMOR

TOIA

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

LIITE II

16.–18. TOUKOKUUTA BUDAPESTISSA (UNKARI) PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| MATONGO (Sambia), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola)
  THOMSON (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  GABORONE (Botswana) (varapj.)
  KABORE (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (varapj.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun)
  MALLOUM (Tšad)
  MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasavalta)
  BOUNKOULOU (Kongon tasavalta) (varapj.)
  GBAOU (Norsunluurannikko)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)
  JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)
  SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  DABA (Etiopia)
  KUBUABOLA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada)
  PEREIRA (Guinea-Bissau)
  RAMOTAR (Guyana) (VP)
  MAIR (JAMAIKA) varapj.
  KOMBO (KENIA),
  LEBAJOA (Lesotho) (varapj.)
  KOLLIE (Liberia) (varapj.)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mosambik)
  VAN DER WALT(Namibia)
  TAMBUWAL (Nigeria) (1)

  DEKENA (Papua-Uusi-Guinea)
  POLISI (Ruanda) (varapj.)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)
  TAMAPUA (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Salomonsaaret)
  HAJAIG (Etelä-Afrikka)
  MUSA (Sudan)
  PARMESSAR (Surinam)
  HLOPHE (Swazimaa) (1)

  NDUGAI (Tansania)
  SANTOS (Itä-Timor)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  KHAN (Trinidad ja Tobago)
  ITALELI (Tuvalu) (varapj.)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  AYLWARD (GRIESBECKin varajäsen)
  BAUER
  BEARDER
  CARVALHO
  CASA (2)

  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DAVID (DE MITAn varajäsen) (3), (4)

  ENGEL
  ESTARÀS FERRAGUT
  FISAS AYXELA (DELVAUX'n varajäsen)
  GAHLER
  GUERRERO SALOM
  GURMAI (DE KEYSERin varajäsen)
  HALL
  HANKISS (WIELANDin varajäsen) (3), (4)

  HAUG
  HOARAU (varapj.)
  KACZMAREK
  KLAß (varapj.)
  KORHOLA
  LEINEN (LÓPEZ AGUILARin varajäsen)
  McAVAN (varapj.)
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

  MAYER
  MITCHELL
  MORGANTI (SPERONIn varajäsen)
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (varapj.) (3), (4)

  PONGA (CASPARYn varajäsen) (2), (4)

  RONZULLI (varapj.) (4)

  ROSSI
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCOTTÀ
  ŠŤASTNÝ (varapj.)
  STRIFFLER
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND (2)

  ZÁBORSKA (CASINIn varajäsen)
  ZIMMER |
| TARKKAILIJAT: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  ABARRY (1) |
| KUTSUTTUNA: |
| ETELÄ-SUDAN

  ARIKO
  MUORWEL
  DAR BOTH
  AWERIAL
  LOGONGA
  IGGA
  OKECH
  YOKWE |

MATONGO (Sambia), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

DE FONTES PEREIRA (Angola)

THOMSON (Barbados)

DAYORI (Benin)

GABORONE (Botswana) (varapj.)

KABORE (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (varapj.)

HAMATOUKOUR (Kamerun)

MALLOUM (Tšad)

MBUKU LAKA (Kongon demokraattinen tasavalta)

BOUNKOULOU (Kongon tasavalta) (varapj.)

GBAOU (Norsunluurannikko)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)

JIMENEZ (Dominikaaninen tasavalta)

SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)

NAIB (Eritrea)

DABA (Etiopia)

KUBUABOLA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada)

PEREIRA (Guinea-Bissau)

RAMOTAR (Guyana) (VP)

MAIR (JAMAIKA) varapj.

KOMBO (KENIA),

LEBAJOA (Lesotho) (varapj.)

KOLLIE (Liberia) (varapj.)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)

OULD GUELAYE (Mauritania)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mosambik)

VAN DER WALT(Namibia)

TAMBUWAL (Nigeria) (1)

DEKENA (Papua-Uusi-Guinea)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinit)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Salomonsaaret)

HAJAIG (Etelä-Afrikka)

MUSA (Sudan)

PARMESSAR (Surinam)

HLOPHE (Swazimaa) (1)

NDUGAI (Tansania)

SANTOS (Itä-Timor)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

ITALELI (Tuvalu) (varapj.)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

AYLWARD (GRIESBECKin varajäsen)

BAUER

BEARDER

CARVALHO

CASA (2)

CASTEX

CHRISTENSEN

DAVID (DE MITAn varajäsen) (3), (4)

ENGEL

ESTARÀS FERRAGUT

FISAS AYXELA (DELVAUX'n varajäsen)

GAHLER

GUERRERO SALOM

GURMAI (DE KEYSERin varajäsen)

HALL

HANKISS (WIELANDin varajäsen) (3), (4)

HAUG

HOARAU (varapj.)

KACZMAREK

KLAß (varapj.)

KORHOLA

LEINEN (LÓPEZ AGUILARin varajäsen)

McAVAN (varapj.)

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

MAYER

MITCHELL

MORGANTI (SPERONIn varajäsen)

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (varapj.) (3), (4)

PONGA (CASPARYn varajäsen) (2), (4)

RONZULLI (varapj.) (4)

ROSSI

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCOTTÀ

ŠŤASTNÝ (varapj.)

STRIFFLER

STURDY

TIROLIEN

WIELAND (2)

ZÁBORSKA (CASINIn varajäsen)

ZIMMER

TARKKAILIJAT:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

ABARRY (1)

KUTSUTTUNA:

ETELÄ-SUDAN

ARIKO

MUORWEL

DAR BOTH

AWERIAL

LOGONGA

IGGA

OKECH

YOKWE

Läsnä myös:

ANGOLA

DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

TINGAO PEDRO

ULIPAMUE

VAHEKINI

BOTSWANA

MANGOLE

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

SANOU

BURUNDI

MWIDOGO

NDIKUMAKO

RWANKINEZA

SINDAYIGAYA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

TŠAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

EZATY

KAMBAYI

KUTEKALA KAAWA

LOMBEYA

LUTUNDULU APALA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA GAMANDA

NKONGO BUDINA NZAU

KONGON TASAVALTA

BETE-SIBA

IBARA

IBOVI

MENGA

MOUANGA NKEOUA

PASSI

NORSUNLUURANNIKKO

ZINSOU

DJIBOUTI

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIOPIA

TADESSE

TOGA

YILALA

FIDŽI

VOCEA

GABON

KOUMBA SOUVI

MANGOUALA

M'BA

MELIGUE MENGWA

GHANA

ANTWI

YIADOM

GRENADA

FLETCHER

GUINEA-BISSAU

CORREIA

DA COSTA

EMBALO

FERANADES

GUYANA

GOMES

JAMAICA

GILBERT-ROBERTS

KENYA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LESOTHO

TIHELI

LIBERIA

BARCLAY

DUNAH

MALAWI

BANDA

CITEYEYE

MWALWANDA

NDISALE

NKHATA GAMBATULA

MALI

BA

CISSE

HAIDARA CISSE

SYLLA

MAURITANIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNESSEE

MOSAMBIK

LUCAS

MALENDZA

MANUEL

NAMIBIA

NAHOLO

NIGERIA

ABDUL'AZIZ

ABDULLAHI

AHMED

AKWASHIKI

BARRAYA

SADA SOLI

PAPUA-UUSI-GUINEA

TABERENG

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

SOW

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

KARGBO

TORTO

SALOMONSAARET

MA'AHANUA

ETELÄ-AFRIKKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

SUDAN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

HASSAN

OMER

OSMAN

SURINAM

ABDOEL

AJAISO

RATHIPAL

SOMOHARDJO

SWAZIMAA

NHLEKO

TANSANIA

MWANJELWA

TOGO

GBONE

TONGA

KIOA

TUVALU

LEUELU

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

KIIZA

VANUATU

JOY

SAMBIA

SIKOTA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKT-NEUVOSTO

AKT-neuvoston puheenjohtaja, Nigerian liittohallituksen kansallisen suunnitteluvaliokunnan puheenjohtaja Shamsudeen Usman

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Unkarin ulkoministeri János Martonyi

AU

IGUEH OFLEH

AKT:n SUURLÄHETTILÄSKOMITEA

BARAYA

EUROOPAN KOMISSIO

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

PLEWA

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

MATTHIESSEN

ETSK

ANTHONY

CHIBONGA

KING

MAATALOUDEN KEHITTÄMISKESKUS

BOTO

AKT-SIHTEERISTÖ

CHAMBAS, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 16. toukokuuta 2011.

(3)  Läsnä 17. toukokuuta 2011.

(4)  Läsnä 18. toukokuuta 2011.

---

LIITE III

MAANANTAINA 16. TOUKOKUUTA 2011 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | Fidži
  Ratu Inoke Kubuabola
  ulko- ja kehitysyhteistyöministeri
  Fidžin tasavalta
  Valtuuskunnan puheenjohtaja |
| --- | --- |

1.

Fidži

Ratu Inoke Kubuabola

ulko- ja kehitysyhteistyöministeri

Fidžin tasavalta

Valtuuskunnan puheenjohtaja

| 2. | Niger
  Abdou Abarry
  Nigerin tasavallan hallituksen suurlähettiläs,
  Nigerin suurlähetystö
  Bryssel
  Valtuuskunnan puheenjohtaja |
| --- | --- |

2.

Niger

Abdou Abarry

Nigerin tasavallan hallituksen suurlähettiläs,

Nigerin suurlähetystö

Bryssel

Valtuuskunnan puheenjohtaja

| 3. | Nigeria
  Usman Alhaji Baraya
  Nigerian liittotasavallan hallituksen suurlähettiläs,
  Nigerian suurlähetystö
  Bryssel
  Valtuuskunnan puheenjohtaja |
| --- | --- |

3.

Nigeria

Usman Alhaji Baraya

Nigerian liittotasavallan hallituksen suurlähettiläs,

Nigerian suurlähetystö

Bryssel

Valtuuskunnan puheenjohtaja

| 4. | Swazimaa
  Joel M. Nhleko
  Suurlähettiläs
  Swazimaan kuningaskunnan suurlähetystö
  Bryssel
  Valtuuskunnan puheenjohtaja |
| --- | --- |

4.

Swazimaa

Joel M. Nhleko

Suurlähettiläs

Swazimaan kuningaskunnan suurlähetystö

Bryssel

Valtuuskunnan puheenjohtaja

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

| — | Päätöslauselma demokratian tulevista haasteista ja perustuslaillisen järjestyksen noudattamisesta AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa (AKT-EU/100.919/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma budjettituesta julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa (AKT-EU/100.900/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma vesien saastumisesta (AKT-EU/100.915/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma Norsunluurannikon tilanteesta (AKT-EU/100.957/11/lopullinen) |
| --- | --- |

—

| — | Päätöslauselma demokraattisista mullistuksista Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle (AKT-EU/100.958/11/lop.) |
| --- | --- |

—

| — | Julkilausuma avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestettävästä neljännestä korkean tason foorumista |
| --- | --- |

—

| — | Julkilausuma yhteistoiminnasta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen |
| --- | --- |

—

| — | Työvaliokunnan työjärjestyksen 34 artiklan mukaisesti esittämät tarkistukset AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestykseen |
| --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

demokratian tulevista haasteista ja perustuslaillisen järjestyksen noudattamisesta AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan ja erityisesti sen 3 artiklan 2 ja 10 kohdan, 10, 14 ja 15 artiklan sekä 18–21 artiklan ja 23–26 artiklan,

ottaa huomioon Afrikan unionin julistuksen demokraattisia vaaleja Afrikassa koskevista periaatteista (2002),

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

ottaa huomioon AKT-EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimus") ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan, 2 kohdan toisen alakohdan ja 3 kohdan, 20 artiklan d kohdan ja 33 artiklan a kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 10 artiklan (jonka mukaan unionin toiminta perustuu edustukselliseen demokratiaan), 11 artiklan 4 kohdan sekä 21 artiklan 1 ja 2 kohdan,

ottaa huomioon EU:n ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) yhteistyösopimuksen vuodelta 1994,

ottaa huomioon SADC:n pöytäkirjan poliittisesta sekä puolustusta ja turvallisuutta koskevasta yhteistyöstä ja erityisesti sen 4 ja 5 artiklan,

ottaa huomioon 19. helmikuuta 1997 annetun Caricomin kansalaisyhteiskuntaa koskevan peruskirjan ja erityisesti sen VI artiklan,

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) / Afrikan unionin (AU) julistuksen demokraattisia vaaleja koskevista periaatteista Afrikassa – AHG/DECL.1 (XXXVIII) – sekä AU:n Afrikan unionin vaalitarkkailu- ja seurantatoimintaa koskevat suuntaviivat – X/CL/35 (III), liite II,

ottaa huomioon päätöslauselman AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista (AKT-EU/100.460/09/lop.),

ottaa huomioon päätöslauselman vaaleista ja vaalimenettelyistä AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa (AKT-EU/100.123/70/lop.),

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2008 tehdyn Zimbabwea koskevan poliittisen kokonaissopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston päätöksen 13283/10 Fidžin tasavallan kanssa AKT–EU-kumppanuussopimuksen 96 artiklan ja kehitysyhteistyön rahoitusvälineen 37 artiklan nojalla käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2007/641/EY muuttamisesta ja soveltamisjakson jatkamisesta,

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.919/11/lop.),

| A. | katsoo, että demokratia ei ole yhteydessä taloudelliseen kehitystasoon, että AKT-mailla ja EU:lla on yhteisiä yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita demokratian, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien alalla ja että demokratia on EU:n ja AKT-maiden yhteistyön ytimessä oleva yhteinen tavoite, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että demokratia ei ole yhteydessä taloudelliseen kehitystasoon, että AKT-mailla ja EU:lla on yhteisiä yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita demokratian, hyvän hallinnon ja ihmisoikeuksien alalla ja että demokratia on EU:n ja AKT-maiden yhteistyön ytimessä oleva yhteinen tavoite,

| B. | katsoo, että demokratia on poliittinen järjestelmä, jossa itsemääräämisoikeus tulee kansalta, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että demokratia on poliittinen järjestelmä, jossa itsemääräämisoikeus tulee kansalta,

| C. | katsoo, että demokratiassa ei ole kyse vain vapauden teoreettisten edellytysten täyttämisestä vaan myös toimivasta järjestelmästä, jolla kaikille kansalaisille tarjotaan oikeudenmukaiset ja saatavilla olevat keinot parantaa toimeentuloaan; katsoo, että Euroopan unionin olisi oltava tietoinen usein esiintyvästä arvostelusta, jonka mukaan se keskittyy kolmansien maiden tilanteita arvioidessaan toisinaan liikaa demokratian teoreettisiin näkökohtiin ja unohtaa tarkastaa, miten saavutetaan todellinen ja konkreettinen demokraattinen yhteiskunta, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että demokratiassa ei ole kyse vain vapauden teoreettisten edellytysten täyttämisestä vaan myös toimivasta järjestelmästä, jolla kaikille kansalaisille tarjotaan oikeudenmukaiset ja saatavilla olevat keinot parantaa toimeentuloaan; katsoo, että Euroopan unionin olisi oltava tietoinen usein esiintyvästä arvostelusta, jonka mukaan se keskittyy kolmansien maiden tilanteita arvioidessaan toisinaan liikaa demokratian teoreettisiin näkökohtiin ja unohtaa tarkastaa, miten saavutetaan todellinen ja konkreettinen demokraattinen yhteiskunta,

| D. | katsoo, että demokraattisia periaatteita ei voida jättää huomiotta pyrittäessä taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen vakauteen, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että demokraattisia periaatteita ei voida jättää huomiotta pyrittäessä taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen vakauteen,

| E. | katsoo, että vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ovat erittäin tärkeitä, mutta ne eivät riitä todellisen demokratian saavuttamiseksi, sillä demokratia on jatkuva hanke, jossa edellytetään moniarvoisuuden, enemmistövallan ja vähemmistön oikeuksien kunnioittamista, oikeusvaltion periaatetta ja oikeudellista kehystä, jossa mikään osapuoli ei voi muuttaa perustuslakia omaksi hyödykseen, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ovat erittäin tärkeitä, mutta ne eivät riitä todellisen demokratian saavuttamiseksi, sillä demokratia on jatkuva hanke, jossa edellytetään moniarvoisuuden, enemmistövallan ja vähemmistön oikeuksien kunnioittamista, oikeusvaltion periaatetta ja oikeudellista kehystä, jossa mikään osapuoli ei voi muuttaa perustuslakia omaksi hyödykseen,

| F. | katsoo, että vallanvaihtoa ja perusoikeuksia koskevat perustuslailliset säännöt eivät koskaan saisi olla epäselviä tai mahdollistaa mielivaltaisia tulkintoja, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että vallanvaihtoa ja perusoikeuksia koskevat perustuslailliset säännöt eivät koskaan saisi olla epäselviä tai mahdollistaa mielivaltaisia tulkintoja,

| G. | katsoo, että hallituksen muodostaminen vaalien jälkeen asettaa usein demokratialle huomattavia haasteita, varsinkin käytettäessä vallanjakosopimuksiin perustuvia järjestelyjä, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että hallituksen muodostaminen vaalien jälkeen asettaa usein demokratialle huomattavia haasteita, varsinkin käytettäessä vallanjakosopimuksiin perustuvia järjestelyjä,

| H. | katsoo, että demokratian jatkuva kehittäminen ja toimivan konstitutionalismin aikaansaaminen ovat vahvasti sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden yhteisen edun mukaisia, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että demokratian jatkuva kehittäminen ja toimivan konstitutionalismin aikaansaaminen ovat vahvasti sekä EU:n jäsenvaltioiden että AKT-maiden yhteisen edun mukaisia,

| I. | katsoo, että parlamentaarisen demokratian on helpompi toimia inhimillisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen ansiosta, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että parlamentaarisen demokratian on helpompi toimia inhimillisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen ansiosta,

| J. | katsoo, että rehellisyys yhteiskunnallisissa asioissa ja julkisten varojen hoidossa on keskeistä oikeusvaltiolle ja hyvälle hallinnolle; katsoo, että poliittiset johtajat on saatava poliittiseen vastuuseen ja että heitä on rangaistava julkisten varojen käytöstä yksityisluonteisten menojen maksamiseen, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että rehellisyys yhteiskunnallisissa asioissa ja julkisten varojen hoidossa on keskeistä oikeusvaltiolle ja hyvälle hallinnolle; katsoo, että poliittiset johtajat on saatava poliittiseen vastuuseen ja että heitä on rangaistava julkisten varojen käytöstä yksityisluonteisten menojen maksamiseen,

| K. | katsoo, että samoja periaatteita on sovellettava yhtenäisesti eikä erityisten kansallisten tai alueellisten "normien" mukaisesti, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että samoja periaatteita on sovellettava yhtenäisesti eikä erityisten kansallisten tai alueellisten "normien" mukaisesti,

I.   Demokratian periaatteet

| 1. | korostaa, että vakaa demokratia perustuu oikeuksien yleismaailmallisuuteen, kaikkien kansalaisten yhtäläisiin oikeuksiin lain edessä ja yksilön vapauteen; huomauttaa olevan keskeisen tärkeää, että kaikkia tietyn valtion kulttuureja, uskontoja ja etnisiä ryhmiä on kunnioitettava; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että vakaa demokratia perustuu oikeuksien yleismaailmallisuuteen, kaikkien kansalaisten yhtäläisiin oikeuksiin lain edessä ja yksilön vapauteen; huomauttaa olevan keskeisen tärkeää, että kaikkia tietyn valtion kulttuureja, uskontoja ja etnisiä ryhmiä on kunnioitettava;

| 2. | muistuttaa, että kaikki demokraattiset järjestelmät perustuvat perustuslakiin ja siihen liittyvään oikeudenkäyttövaltaan; korostaa siksi, että on tärkeää vakiinnuttaa kunnioitus oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevaa periaatetta kohtaan; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa, että kaikki demokraattiset järjestelmät perustuvat perustuslakiin ja siihen liittyvään oikeudenkäyttövaltaan; korostaa siksi, että on tärkeää vakiinnuttaa kunnioitus oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevaa periaatetta kohtaan;

| 3. | korostaa, että vallan tasapaino (täytäntöönpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovalta) on ehdoton edellytys demokratian harjoittamiselle; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että vallan tasapaino (täytäntöönpano-, lainsäädäntö- ja tuomiovalta) on ehdoton edellytys demokratian harjoittamiselle;

| 4. | korostaa laajojen tiedotuskampanjoiden ja keskustelujen jälkeen järjestettävien vapaiden, oikeudenmukaisten ja rehellisten vaalien ja kansanäänestysten avulla toteutettavan kansan säännöllisen kuulemisen merkitystä; |
| --- | --- |

4.

korostaa laajojen tiedotuskampanjoiden ja keskustelujen jälkeen järjestettävien vapaiden, oikeudenmukaisten ja rehellisten vaalien ja kansanäänestysten avulla toteutettavan kansan säännöllisen kuulemisen merkitystä;

| 5. | korostaa poliittisten puolueiden moniarvoisuuden ja opposition asemaa koskevan selkeän määritelmän merkitystä; |
| --- | --- |

5.

korostaa poliittisten puolueiden moniarvoisuuden ja opposition asemaa koskevan selkeän määritelmän merkitystä;

| 6. | korostaa EU:n ja AKT-maiden yhteisiä demokratiaan ja hyvään hallintoon liittyviä arvoja ja tavoitteita, mutta painottaa, että kaikilla valtioilla on omat kulttuuriset ja historialliset erityispiirteensä ja että näitä eroja on kunnioitettava; |
| --- | --- |

6.

korostaa EU:n ja AKT-maiden yhteisiä demokratiaan ja hyvään hallintoon liittyviä arvoja ja tavoitteita, mutta painottaa, että kaikilla valtioilla on omat kulttuuriset ja historialliset erityispiirteensä ja että näitä eroja on kunnioitettava;

| 7. | korostaa, että yhteiskunta ei voi olla todella demokraattinen ilman riippumattomia, vapaita ja moniarvoisia viestimiä; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että yhteiskunta ei voi olla todella demokraattinen ilman riippumattomia, vapaita ja moniarvoisia viestimiä;

| 8. | kehottaa tarkkaavaisuuteen vaalijärjestelmien suhteen sekä EU:n jäsenvaltioissa että AKT-maissa; varoittaa vaalipiirien rajojen puolueellisen muuttelun, äänestysluettelojen peukaloinnin, perustuslakituomarin ja vaalia koskevien riitojen käsittelystä vastaavan tuomarin puolueellisuuden tai vallanpitäjien pyrkimyksiä palvelevien perustuslain muutosten tai muokkausten kaltaisista käytännöistä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa tarkkaavaisuuteen vaalijärjestelmien suhteen sekä EU:n jäsenvaltioissa että AKT-maissa; varoittaa vaalipiirien rajojen puolueellisen muuttelun, äänestysluettelojen peukaloinnin, perustuslakituomarin ja vaalia koskevien riitojen käsittelystä vastaavan tuomarin puolueellisuuden tai vallanpitäjien pyrkimyksiä palvelevien perustuslain muutosten tai muokkausten kaltaisista käytännöistä;

| 9. | korostaa, että vaalit ja edustuksellinen demokratia eivät saa olla ongelma vaan ratkaisu, mikä tarkoittaa,






  — | että vaalit ovat vapaat ja oikeudenmukaiset; |
| --- | --- | --- |

9.

korostaa, että vaalit ja edustuksellinen demokratia eivät saa olla ongelma vaan ratkaisu, mikä tarkoittaa,

—

että vaalit ovat vapaat ja oikeudenmukaiset;

| — | että häviäjä hyväksyy tulokset ja kiistää ne vain perustuslain nojalla; |
| --- | --- |

—

että häviäjä hyväksyy tulokset ja kiistää ne vain perustuslain nojalla;

| — | että enemmistö kunnioittaa vähemmistöjä, vallanjakoa ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

—

että enemmistö kunnioittaa vähemmistöjä, vallanjakoa ja oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| 10. | korostaa, että on puututtava voimakkaasti köyhyyden, terveyspalvelujen puutteen ja korruption kaltaisiin jokapäiväisiin ongelmiin, jotka vahvistavat kansan näkemystä siitä, että demokratia ei ole parantanut heidän toimeentuloaan; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että on puututtava voimakkaasti köyhyyden, terveyspalvelujen puutteen ja korruption kaltaisiin jokapäiväisiin ongelmiin, jotka vahvistavat kansan näkemystä siitä, että demokratia ei ole parantanut heidän toimeentuloaan;

II.   Demokraattiset toimielimet

| 11. | korostaa selvän vallanjaon ja valtasuhteiden tasapainon merkitystä; |
| --- | --- |

11.

korostaa selvän vallanjaon ja valtasuhteiden tasapainon merkitystä;

| 12. | kehottaa määrittämään perustuslaeissa selkeästi vallanjaon säännöt ja erittelemään vastaavat institutionaaliset puitteet; suhtautuu siksi varauksellisesti velvoittamattomiin perustuslakeihin, joita todellisuudessa muutetaan toistuvasti; |
| --- | --- |

12.

kehottaa määrittämään perustuslaeissa selkeästi vallanjaon säännöt ja erittelemään vastaavat institutionaaliset puitteet; suhtautuu siksi varauksellisesti velvoittamattomiin perustuslakeihin, joita todellisuudessa muutetaan toistuvasti;

| 13. | korostaa parlamenttien asemaa toimeenpanovallan valvonnassa; |
| --- | --- |

13.

korostaa parlamenttien asemaa toimeenpanovallan valvonnassa;

| 14. | toivoo, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous toimii keskeisessä asemassa parlamentarismia koskevien mielipiteiden, kokemusten ja käytäntöjen vaihdossa; |
| --- | --- |

14.

toivoo, että AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous toimii keskeisessä asemassa parlamentarismia koskevien mielipiteiden, kokemusten ja käytäntöjen vaihdossa;

| 15. | kehottaa ottamaan käyttöön instituutioita ja mekanismeja, joilla estetään rikkauksien haaliminen ja korruptio; |
| --- | --- |

15.

kehottaa ottamaan käyttöön instituutioita ja mekanismeja, joilla estetään rikkauksien haaliminen ja korruptio;

| 16. | suosittaa, että poliittista vallanvaihtoa koskevat säännöt rajataan selvästi, ja varoittaa helposti muutettavissa olevista perustuslaeista; |
| --- | --- |

16.

suosittaa, että poliittista vallanvaihtoa koskevat säännöt rajataan selvästi, ja varoittaa helposti muutettavissa olevista perustuslaeista;

| 17. | kannattaa perustuslaillisten perusoikeuksien laatimista siten, että kaikki niiden sallitut rajoitukset määritellään ja rajataan selvästi ja että niihin sovelletaan ankarasti yleistä etua; |
| --- | --- |

17.

kannattaa perustuslaillisten perusoikeuksien laatimista siten, että kaikki niiden sallitut rajoitukset määritellään ja rajataan selvästi ja että niihin sovelletaan ankarasti yleistä etua;

| 18. | toteaa, että vaikka vallanjakosopimukset voivat osoittautua hyödyllisiksi vakavissa kriiseissä, tällaisia toimia olisi käytettävä vain lyhytaikaisesti erittäin poikkeuksellisissa tilanteissa; korostaa, että vallan jakaminen voi johtaa todellisen kriittisen opposition puuttumiseen, kuten Zimbabwen ja Kenian esimerkit osoittavat; painottaa, että vallan jakaminen on eri asia kuin koalitiohallitus; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että vaikka vallanjakosopimukset voivat osoittautua hyödyllisiksi vakavissa kriiseissä, tällaisia toimia olisi käytettävä vain lyhytaikaisesti erittäin poikkeuksellisissa tilanteissa; korostaa, että vallan jakaminen voi johtaa todellisen kriittisen opposition puuttumiseen, kuten Zimbabwen ja Kenian esimerkit osoittavat; painottaa, että vallan jakaminen on eri asia kuin koalitiohallitus;

| 19. | varoittaa, että vallan jakaminen vallanjakosopimusten nojalla ei ole koskaan selkeästi määriteltyä, mikä synnyttää yhä enemmän konflikteja, ja vaarana on, että kansalaisyhteiskunnan kanta jätetään huomiotta, sillä tällaiset sopimukset ovat usein poliittisten puolueiden eliitin sopimuksia; |
| --- | --- |

19.

varoittaa, että vallan jakaminen vallanjakosopimusten nojalla ei ole koskaan selkeästi määriteltyä, mikä synnyttää yhä enemmän konflikteja, ja vaarana on, että kansalaisyhteiskunnan kanta jätetään huomiotta, sillä tällaiset sopimukset ovat usein poliittisten puolueiden eliitin sopimuksia;

| 20. | korostaa, että oppositiolla on olennainen asema demokratian harjoittamisessa, samoin kuin poliittisten puolueiden rahoitusta koskevilla ankarilla säännöillä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että oppositiolla on olennainen asema demokratian harjoittamisessa, samoin kuin poliittisten puolueiden rahoitusta koskevilla ankarilla säännöillä;

| 21. | muistuttaa, että vaalikampanjoiden yhteydessä valtion varojen käyttöä on rajattava ankarasti; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että vaalikampanjoiden yhteydessä valtion varojen käyttöä on rajattava ankarasti;

| 22. | korostaa, että kaikkien vaalien on oltava vapaita, oikeudenmukaisia ja rehellisiä ja että tuloksia on noudatettava omantunnontarkasti; muistuttaa vaarasta, jonka vaalien välineellistäminen aiheuttaa demokratialle; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että kaikkien vaalien on oltava vapaita, oikeudenmukaisia ja rehellisiä ja että tuloksia on noudatettava omantunnontarkasti; muistuttaa vaarasta, jonka vaalien välineellistäminen aiheuttaa demokratialle;

III.   Demokratian haasteet

| 23. | suhtautuu myönteisesti demokraattisten vaalien lisääntymiseen Afrikan mantereella ja kehottaa samalla jatkamaan tiivistä vaalitarkkailua, ja myös taloudellista tukea, paitsi vaalien aikana ja ennen niitä mutta myös ja erityisesti niiden jälkeen ja muistuttaa riippumattomien kansallisten vaalitoimikuntien keskeisestä asemasta; korostaa, että niillä usein ei ole riittävästi resursseja; korostaa toimivaltaisten kansallisten ja kansainvälisten viranomaisten suorittaman vaalitarkkailun merkitystä; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti demokraattisten vaalien lisääntymiseen Afrikan mantereella ja kehottaa samalla jatkamaan tiivistä vaalitarkkailua, ja myös taloudellista tukea, paitsi vaalien aikana ja ennen niitä mutta myös ja erityisesti niiden jälkeen ja muistuttaa riippumattomien kansallisten vaalitoimikuntien keskeisestä asemasta; korostaa, että niillä usein ei ole riittävästi resursseja; korostaa toimivaltaisten kansallisten ja kansainvälisten viranomaisten suorittaman vaalitarkkailun merkitystä;

| 24. | kehottaa edistämään demokratiaa, kansalaisuuden ilmentymistä, kaikissa politiikan, talouden ja yhteiskunnan ulottuvuuksissa erityisten sääntöjen kokonaisuuden ja tehokkaan opetusjärjestelmän avulla; |
| --- | --- |

24.

kehottaa edistämään demokratiaa, kansalaisuuden ilmentymistä, kaikissa politiikan, talouden ja yhteiskunnan ulottuvuuksissa erityisten sääntöjen kokonaisuuden ja tehokkaan opetusjärjestelmän avulla;

| 25. | korostaa armeijan myönteistä asemaa Guineassa ja Nigerissä niiden siirtymisessä demokratiaan; toivoo, että kaikki siirtymähallinnon viranomaisten jäsenet kieltäytyvät ehdokkuudesta demokratiaan palaamisen aikana järjestetyissä vaaleissa; |
| --- | --- |

25.

korostaa armeijan myönteistä asemaa Guineassa ja Nigerissä niiden siirtymisessä demokratiaan; toivoo, että kaikki siirtymähallinnon viranomaisten jäsenet kieltäytyvät ehdokkuudesta demokratiaan palaamisen aikana järjestetyissä vaaleissa;

| 26. | tuomitsee joidenkin AKT-maiden johtajien heikon sitoutumisen demokraattisiin arvoihin, mikä näkyy usein perinteen loukkaamattoman riippumattomuuden valta-asemana; |
| --- | --- |

26.

tuomitsee joidenkin AKT-maiden johtajien heikon sitoutumisen demokraattisiin arvoihin, mikä näkyy usein perinteen loukkaamattoman riippumattomuuden valta-asemana;

| 27. | pahoittelee EU:n tarkkailuryhmien puuttumista aiemmissa vaaleissa, kuten Ruandan viime vaaleissa, ja kehottaa lisäämään tulevaisuudessa yhteisiä itsenäisiä AKT-EU-valtuuskuntia, joissa yhdistyy molempien puolien laaja ja monipuolinen kokemus; muistuttaa suuresta lisäarvosta, jonka näissä valtuuskunnissa saa aikaan AKT:n ja EU:n kansallisten edustajien yhteistyö; |
| --- | --- |

27.

pahoittelee EU:n tarkkailuryhmien puuttumista aiemmissa vaaleissa, kuten Ruandan viime vaaleissa, ja kehottaa lisäämään tulevaisuudessa yhteisiä itsenäisiä AKT-EU-valtuuskuntia, joissa yhdistyy molempien puolien laaja ja monipuolinen kokemus; muistuttaa suuresta lisäarvosta, jonka näissä valtuuskunnissa saa aikaan AKT:n ja EU:n kansallisten edustajien yhteistyö;

| 28. | pahoittelee korruption myös EU:ssa demokratialle muodostamaa uhkaa; |
| --- | --- |

28.

pahoittelee korruption myös EU:ssa demokratialle muodostamaa uhkaa;

| 29. | varoittaa juuri ennen vaaleja tehtävistä perustuslain uudistuksista ja lainsäädäntötasolla tehtävistä vaalijärjestelmän muutoksista, ja korostaa sitä vaaraa, että tällaiset muutokset saattavat vaikuttaa äänestystuloksiin; |
| --- | --- |

29.

varoittaa juuri ennen vaaleja tehtävistä perustuslain uudistuksista ja lainsäädäntötasolla tehtävistä vaalijärjestelmän muutoksista, ja korostaa sitä vaaraa, että tällaiset muutokset saattavat vaikuttaa äänestystuloksiin;

| 30. | suhtautuu toisaalta myönteisesti parlamentin yhä vahvempaan asemaan monissa valtioissa, mistä Nigerian parlamentin mainio vastarinta kolmannen presidenttikauden sallimista koskenutta perustuslain muutosta kohtaan vuonna 2006 oli hyvä esimerkki; kannustaa järjestämään säännöllisiä kuulemisia ja ottamaan huomioon kansallisten parlamenttien ilmaisemat mielipiteet; |
| --- | --- |

30.

suhtautuu toisaalta myönteisesti parlamentin yhä vahvempaan asemaan monissa valtioissa, mistä Nigerian parlamentin mainio vastarinta kolmannen presidenttikauden sallimista koskenutta perustuslain muutosta kohtaan vuonna 2006 oli hyvä esimerkki; kannustaa järjestämään säännöllisiä kuulemisia ja ottamaan huomioon kansallisten parlamenttien ilmaisemat mielipiteet;

| 31. | suhtautuu myönteisesti Nigerissä maaliskuussa 2011 järjestettyihin rauhallisiin presidentinvaaleihin ja korostaa, että se on virstanpylväs demokratiaan siirtymistä koskevassa prosessissa; suhtautuu yhtä myönteisesti Etelä-Sudanin itsenäisyyttä koskevaan hyvin järjestettyyn ja rauhalliseen tammikuun 2011 kansanäänestykseen, joka kertoi kahden osapuolen halusta ratkaista itsenäisyyttä koskeva kysymys rauhanomaisesti; |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti Nigerissä maaliskuussa 2011 järjestettyihin rauhallisiin presidentinvaaleihin ja korostaa, että se on virstanpylväs demokratiaan siirtymistä koskevassa prosessissa; suhtautuu yhtä myönteisesti Etelä-Sudanin itsenäisyyttä koskevaan hyvin järjestettyyn ja rauhalliseen tammikuun 2011 kansanäänestykseen, joka kertoi kahden osapuolen halusta ratkaista itsenäisyyttä koskeva kysymys rauhanomaisesti;

| 32. | tuomitsee sen, että Norsunluurannikon eroava presidentti Laurent Gbagbo kieltäytyy hyväksymästä riippumattoman vaalilautakunnan julistamaa ja YK:n varmentamaa vaalitulosta; |
| --- | --- |

32.

tuomitsee sen, että Norsunluurannikon eroava presidentti Laurent Gbagbo kieltäytyy hyväksymästä riippumattoman vaalilautakunnan julistamaa ja YK:n varmentamaa vaalitulosta;

| 33. | kannattaa kansalaisten oikeutta ilmaista halunsa poliittiseen muutokseen rauhanomaisilla mielenosoituksilla ja tukee diktatuurin ikeessä elävien kansojen suurmielenosoituksia järjestäviä demokraattisia liikkeitä; tuomitsee kaiken kohtuuttoman aseellisen voimankäytön näiden mielenosoitusten tukahduttamiseksi; |
| --- | --- |

33.

kannattaa kansalaisten oikeutta ilmaista halunsa poliittiseen muutokseen rauhanomaisilla mielenosoituksilla ja tukee diktatuurin ikeessä elävien kansojen suurmielenosoituksia järjestäviä demokraattisia liikkeitä; tuomitsee kaiken kohtuuttoman aseellisen voimankäytön näiden mielenosoitusten tukahduttamiseksi;

IV.   Konkreettiset toimenpiteet

| 34. | suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksen voimaantuloon, koska sillä laajennetaan Euroopan parlamentin toimivaltaa sen toimien demokraattisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

34.

suhtautuu myönteisesti Lissabonin sopimuksen voimaantuloon, koska sillä laajennetaan Euroopan parlamentin toimivaltaa sen toimien demokraattisen ulottuvuuden vahvistamiseksi;

| 35. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja tuomitsee sen, että monissa AKT-maissa omantunnon vapautta ja kulttuurisia oikeuksia ei ole taattu riittävästi; kannustaa järjestämään näistä aiheista yhteisiä keskusteluja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden välillä; |
| --- | --- |

35.

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja tuomitsee sen, että monissa AKT-maissa omantunnon vapautta ja kulttuurisia oikeuksia ei ole taattu riittävästi; kannustaa järjestämään näistä aiheista yhteisiä keskusteluja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden välillä;

| 36. | tukee AU:n, Caricomin, Comesan, hallitusten välisen kehitysviranomaisen (IGAD) ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) pyrkimyksiä ja tunnustaa niiden työn merkityksen sekä suhtautuu myönteisesti PIANZEAn kaltaisiin aloitteisiin (2); huomauttaa, että tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä, kuten vaalitarkkailijoiden lisäkoulutusta IGAD:n ja SADC:n puitteissa; |
| --- | --- |

36.

tukee AU:n, Caricomin, Comesan, hallitusten välisen kehitysviranomaisen (IGAD) ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) pyrkimyksiä ja tunnustaa niiden työn merkityksen sekä suhtautuu myönteisesti PIANZEAn kaltaisiin aloitteisiin (2); huomauttaa, että tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä, kuten vaalitarkkailijoiden lisäkoulutusta IGAD:n ja SADC:n puitteissa;

| 37. | korostaa, että koulutuksen ja kierrättämisen avulla on vahvistettava niiden toimijoiden omia valmiuksia, joiden pyrkimyksenä on kehittää demokraattisia toimielimiä ja elimiä (perustuslakituomioistuin, riippumattomat kansalliset vaalitoimikunnat), jotka osallistuvat vaalien hallinnointiin, jotta vaaliprosessin eri toimia voidaan järkeistää paremmin ja välttää esteitä, jotka aiheuttavat usein suuria vaalien jälkeisiä kriisejä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että koulutuksen ja kierrättämisen avulla on vahvistettava niiden toimijoiden omia valmiuksia, joiden pyrkimyksenä on kehittää demokraattisia toimielimiä ja elimiä (perustuslakituomioistuin, riippumattomat kansalliset vaalitoimikunnat), jotka osallistuvat vaalien hallinnointiin, jotta vaaliprosessin eri toimia voidaan järkeistää paremmin ja välttää esteitä, jotka aiheuttavat usein suuria vaalien jälkeisiä kriisejä;

| 38. | kehottaa lisäämään valistusta demokratian käsitteestä AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa; sitoutuu selvittämään mahdollisia toimenpiteitä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa; |
| --- | --- |

38.

kehottaa lisäämään valistusta demokratian käsitteestä AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa; sitoutuu selvittämään mahdollisia toimenpiteitä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puitteissa;

| 39. | kannustaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita pyrkimään parhaiden käytäntöjen vaihtoon perustuslain alalla esimerkiksi järjestämällä asiantuntijavaltuuskuntien vastavuoroisia vierailuja; |
| --- | --- |

39.

kannustaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita pyrkimään parhaiden käytäntöjen vaihtoon perustuslain alalla esimerkiksi järjestämällä asiantuntijavaltuuskuntien vastavuoroisia vierailuja;

| 40. | sitoutuu seuraamaan edelleen demokratian suuntauksia ja toistaa, että on ryhdyttävä asianmukaisiin Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin, jos jokin EU:n jäsenvaltio tai AKT-maa ei ole täyttänyt velvoitteitaan, kuten EU:n neuvosto äskettäin teki Madagaskarin ja Fidžin suhteen; |
| --- | --- |

40.

sitoutuu seuraamaan edelleen demokratian suuntauksia ja toistaa, että on ryhdyttävä asianmukaisiin Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin, jos jokin EU:n jäsenvaltio tai AKT-maa ei ole täyttänyt velvoitteitaan, kuten EU:n neuvosto äskettäin teki Madagaskarin ja Fidžin suhteen;

| 41. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja yleisafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

41.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionin komissiolle ja yleisafrikkalaiselle parlamentille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (3)

budjettituesta julkisen kehitysavun antamisen välineenä AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja vuosina 2005 ja 2010 tarkistetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 1, 2, 9, 33 ja 61 artiklan,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 18. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen New Yorkissa 20.–22. syyskuuta 2010 pidetyssä vuosituhannen kehitystavoitteita koskevassa huippukokouksessa hyväksytyn päätöslauselman "Keeping the promise: united to achieve the Millennium Development Goals" (Pidämme lupauksemme: yhdessä kohti vuosituhannen kehitystavoitteita),

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 annetun avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja 4. syyskuuta 2008 hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman,

ottaa huomioon kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

ottaa huomioon vuosikertomuksen 2010 Euroopan yhteisön kehitysapua ja ulkoista apua koskevasta politiikasta sekä niiden täytäntöönpanosta vuonna 2009,

ottaa huomioon komission 19. lokakuuta 2010 esittämän vihreän kirjan kolmansille maille annettavan EU:n budjettituen tulevaisuudesta,

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen 9. marraskuuta 2010 antaman vuosikertomuksen kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista (4),

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen antaman erityiskertomuksen nro 11/2010 "Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?",

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ulkoasioiden pääosaston toimialayksikön 15. heinäkuuta 2010 antaman selvityksen "Monitoring budget support in developing countries: A comparative analysis of the national control mechanisms over budget support in developing countries" (Budjettituen seuraaminen kehittyvissä maissa: vertaileva analyysi budjettituen kansallisista valvontamekanismeista kehittyvissä maissa),

ottaa huomioon avun tuloksellisuudesta ja virallisen kehitysavun määritelmästä Port Moresbyssä 28. marraskuuta 2008 hyväksymänsä päätöslauselman (5),

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100.900/11/lop.),

| A. | katsoo, että AKT-maiden ja EU:n kehitysrahoitusyhteistyö on kumppanuus, joka perustuu AKT-maiden kehitysstrategioihin ja avun tuloksellisuuden ja koordinoinnin takaaviin vastavuoroisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että AKT-maiden ja EU:n kehitysrahoitusyhteistyö on kumppanuus, joka perustuu AKT-maiden kehitysstrategioihin ja avun tuloksellisuuden ja koordinoinnin takaaviin vastavuoroisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin,

| B. | katsoo, että sekä avunantajat että kumppanimaat haluavat puuttua esiin tuleviin avun tuloksellisuuteen liittyviin ongelmiin, jotta julkinen kehitysapu saa käytännössä aikaan myönteisiä vaikutuksia ihmisten elämään poistamalla köyhyyttä ja edistämällä rauhaa ja hyvinvointia, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sekä avunantajat että kumppanimaat haluavat puuttua esiin tuleviin avun tuloksellisuuteen liittyviin ongelmiin, jotta julkinen kehitysapu saa käytännössä aikaan myönteisiä vaikutuksia ihmisten elämään poistamalla köyhyyttä ja edistämällä rauhaa ja hyvinvointia,

| C. | katsoo, että budjettituesta on tullut entistä tärkeämpi avun muoto ja että Euroopan komissio aikoo lisätä budjettitukea yhdeksännen EKR:n ohjelmoiduista määrärahoista annetuista 25 prosentista kymmenennen EKR:n ohjelmoidusta avusta annettavaan lähes 50 prosenttiin, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että budjettituesta on tullut entistä tärkeämpi avun muoto ja että Euroopan komissio aikoo lisätä budjettitukea yhdeksännen EKR:n ohjelmoiduista määrärahoista annetuista 25 prosentista kymmenennen EKR:n ohjelmoidusta avusta annettavaan lähes 50 prosenttiin,

| D. | katsoo, että budjettituki on nostanut osaltaan EKR:n määrärahojen sitomisen ja maksatuksen tasoa monissa AKT-maissa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että budjettituki on nostanut osaltaan EKR:n määrärahojen sitomisen ja maksatuksen tasoa monissa AKT-maissa,

| E. | katsoo, että vuonna 2009 budjettituki muodosti 28 prosenttia (2,32 miljardia euroa) kaikista EU:n budjetin ja EKR:n rahoitussitoumuksista ja että yleinen budjettituki oli 860 miljoonaa euroa ja muodosti 35 prosenttia kaikista uusista budjettitukitoimista (kaikki avunsaajat olivat AKT-maita), kun taas alakohtainen budjettituki muodosti 33 prosenttia uusista AKT-maita koskevista budjettitukisitoumuksista; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden antaman kahdenvälisen budjettituen määrä ja suuntaaminen vaihtelee huomattavasti, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vuonna 2009 budjettituki muodosti 28 prosenttia (2,32 miljardia euroa) kaikista EU:n budjetin ja EKR:n rahoitussitoumuksista ja että yleinen budjettituki oli 860 miljoonaa euroa ja muodosti 35 prosenttia kaikista uusista budjettitukitoimista (kaikki avunsaajat olivat AKT-maita), kun taas alakohtainen budjettituki muodosti 33 prosenttia uusista AKT-maita koskevista budjettitukisitoumuksista; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden antaman kahdenvälisen budjettituen määrä ja suuntaaminen vaihtelee huomattavasti,

| F. | katsoo, että yksi budjettituen tavoitteista on parantaa toimintalinjoja koskevaa vuoropuhelua tuen antajien ja vastaanottajien välillä, koska sitä annetaan ensisijaisten tavoitteiden asettamisen ja arvioinnin osalta tuen antajan ja vastaanottajan välisen kumppanuuden puitteissa, mikä auttaa sovittamaan tuen antajien panoksen maan omiin tarpeisiin ja tärkeinä pitämiin seikkoihin; tavoitteena on tällöin kansallisten köyhyyden vähentämistä koskevien tai alakohtaisten strategioiden edistäminen, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että yksi budjettituen tavoitteista on parantaa toimintalinjoja koskevaa vuoropuhelua tuen antajien ja vastaanottajien välillä, koska sitä annetaan ensisijaisten tavoitteiden asettamisen ja arvioinnin osalta tuen antajan ja vastaanottajan välisen kumppanuuden puitteissa, mikä auttaa sovittamaan tuen antajien panoksen maan omiin tarpeisiin ja tärkeinä pitämiin seikkoihin; tavoitteena on tällöin kansallisten köyhyyden vähentämistä koskevien tai alakohtaisten strategioiden edistäminen,

| G. | katsoo, että budjettituen yhteydessä käytetään omistajuuden periaatteen mukaisesti maan omia järjestelmiä (sen sijaan, että muodostettaisiin kumppanimaahan kopiot rakenteista ja toimielimistä) ennustettavuuden lisäämiseksi ja avun hajaantumisen, byrokratian ja sekä avunantajien että kumppanimaiden transaktiokustannusten välttämiseksi, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että budjettituen yhteydessä käytetään omistajuuden periaatteen mukaisesti maan omia järjestelmiä (sen sijaan, että muodostettaisiin kumppanimaahan kopiot rakenteista ja toimielimistä) ennustettavuuden lisäämiseksi ja avun hajaantumisen, byrokratian ja sekä avunantajien että kumppanimaiden transaktiokustannusten välttämiseksi,

| H. | katsoo, että avunantajien välillä tarvitaan edelleen tiiviimpää yhteistyötä ja että budjettituki mahdollistaa avunantajien toimien yhdenmukaistamisen entistä paremmin, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että avunantajien välillä tarvitaan edelleen tiiviimpää yhteistyötä ja että budjettituki mahdollistaa avunantajien toimien yhdenmukaistamisen entistä paremmin,

| I. | katsoo, että budjettitukea pidetään poliittisesti arkaluontoisena, vaikka se on tukiväline, jota ei pitäisi ylikuormittaa poliittisilla vaatimuksilla, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että budjettitukea pidetään poliittisesti arkaluontoisena, vaikka se on tukiväline, jota ei pitäisi ylikuormittaa poliittisilla vaatimuksilla,

| J. | katsoo, että budjettitukea ei pidä antaa sinne, missä todistettavasti esiintyy korruptiota, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että budjettitukea ei pidä antaa sinne, missä todistettavasti esiintyy korruptiota,

| K. | katsoo, että budjettituella voidaan edistää institutionaalisten valmiuksien kehittämistä ja kansallisten sidosryhmien vastuullisuuden ja valvonnan parantamista; katsoo kuitenkin, että sen menestymiseen vaikuttaa hallitusten kyky suunnitella, toimeenpanna ja selvittää julkiset menonsa; katsoo, että maasta itsestään lähtöisin oleva vastuullisuuden vaatiminen on hallinnon kannalta ratkaisevaa, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että budjettituella voidaan edistää institutionaalisten valmiuksien kehittämistä ja kansallisten sidosryhmien vastuullisuuden ja valvonnan parantamista; katsoo kuitenkin, että sen menestymiseen vaikuttaa hallitusten kyky suunnitella, toimeenpanna ja selvittää julkiset menonsa; katsoo, että maasta itsestään lähtöisin oleva vastuullisuuden vaatiminen on hallinnon kannalta ratkaisevaa,

| L. | katsoo, että kansalaisyhteiskunnan on oltava riittävästi mukana budjettitukea koskevassa vuoropuhelussa, budjettitukiohjelmien toimeenpanossa ja budjettimäärärahojen käytön arvioinnissa ja että parlamenteilla on oltava merkittävä rooli sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin suuntautuvassa seurannassa ja arvioinnissa; katsoo, että tilintarkastuselimillä on tärkeä tehtävä budjettituen seurannassa ja tarkastamisessa, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kansalaisyhteiskunnan on oltava riittävästi mukana budjettitukea koskevassa vuoropuhelussa, budjettitukiohjelmien toimeenpanossa ja budjettimäärärahojen käytön arvioinnissa ja että parlamenteilla on oltava merkittävä rooli sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin suuntautuvassa seurannassa ja arvioinnissa; katsoo, että tilintarkastuselimillä on tärkeä tehtävä budjettituen seurannassa ja tarkastamisessa,

| 1. | korostaa, että budjettituki on taloudellisen kehitysavun välineenä keskitettävä köyhyyden vähentämiseen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen lisäämällä kestävästi julkisia menoja ja että se voi olla tehokasta vain, jos molemmat kumppanit täyttävät velvollisuutensa todellisessa kumppanuudessa; |
| --- | --- |

1.

korostaa, että budjettituki on taloudellisen kehitysavun välineenä keskitettävä köyhyyden vähentämiseen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen lisäämällä kestävästi julkisia menoja ja että se voi olla tehokasta vain, jos molemmat kumppanit täyttävät velvollisuutensa todellisessa kumppanuudessa;

| 2. | pyytää avunantajamaita lisäämään maiden budjettijärjestelmien kautta kulkevaa apua luvattuun 50 prosenttiin, ottaen huomioon tukikelpoisuusperusteet; kehottaa Euroopan komissiota ja kiinnostuneita AKT-maita pyrkimään vuosituhannen kehitystavoitteiden tyyppisten sopimusten tekemiseen; |
| --- | --- |

2.

pyytää avunantajamaita lisäämään maiden budjettijärjestelmien kautta kulkevaa apua luvattuun 50 prosenttiin, ottaen huomioon tukikelpoisuusperusteet; kehottaa Euroopan komissiota ja kiinnostuneita AKT-maita pyrkimään vuosituhannen kehitystavoitteiden tyyppisten sopimusten tekemiseen;

| 3. | kehottaa komissiota käyttämään budjettitukea tärkeimpänä avun muotona, edellyttäen, että Cotonoun sopimuksessa vahvistetut tukikelpoisuusperusteet täyttyvät, ja edistämään budjettitukea koskevaa yhteistä EU:n tavoitetta; |
| --- | --- |

3.

kehottaa komissiota käyttämään budjettitukea tärkeimpänä avun muotona, edellyttäen, että Cotonoun sopimuksessa vahvistetut tukikelpoisuusperusteet täyttyvät, ja edistämään budjettitukea koskevaa yhteistä EU:n tavoitetta;

| 4. | kehottaa komissiota toteuttamaan ja jakamaan avunantajien ja avun vastaanottajien kanssa maatason arvioita budjettituen mahdollisista riskeistä ja eduista, jotta voidaan tehdä budjettituen kohdetta, mittakaavaa, yksityiskohtia ja roolia tietyssä kumppanimaassa koskevia valintoja; huomauttaa tässä yhteydessä, että merkittävät määrät budjettitukea saattavat olla ongelmallisia, jos maa ei vielä ole makrotaloudellisesti vakaa eikä julkinen talous kurinalainen; |
| --- | --- |

4.

kehottaa komissiota toteuttamaan ja jakamaan avunantajien ja avun vastaanottajien kanssa maatason arvioita budjettituen mahdollisista riskeistä ja eduista, jotta voidaan tehdä budjettituen kohdetta, mittakaavaa, yksityiskohtia ja roolia tietyssä kumppanimaassa koskevia valintoja; huomauttaa tässä yhteydessä, että merkittävät määrät budjettitukea saattavat olla ongelmallisia, jos maa ei vielä ole makrotaloudellisesti vakaa eikä julkinen talous kurinalainen;

| 5. | kehottaa EU:ta omaksumaan dynaamisen ja vähittäisen lähestymistavan budjettitukeen kumppanimaiden valmiuksien parantuessa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta omaksumaan dynaamisen ja vähittäisen lähestymistavan budjettitukeen kumppanimaiden valmiuksien parantuessa;

| 6. | kehottaa EU:ta kehittämään ja hallinnoimaan budjettitukea pyrkimällä hyödyntämään muiden avun muotojen täydentävyyttä ja edistämällä yhdenmukaistamista ja koordinointia erilaisten yleisen ja alakohtaisen budjettituen välineiden kesken; kehottaa komissiota selvittämään, mitä vaikutuksia olisi budjettituen osittaisella hajauttamisella; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta kehittämään ja hallinnoimaan budjettitukea pyrkimällä hyödyntämään muiden avun muotojen täydentävyyttä ja edistämällä yhdenmukaistamista ja koordinointia erilaisten yleisen ja alakohtaisen budjettituen välineiden kesken; kehottaa komissiota selvittämään, mitä vaikutuksia olisi budjettituen osittaisella hajauttamisella;

| 7. | kehottaa avunantajia lisäämään koordinointia ja avun ennustettavuutta ja yksinkertaistamaan menetelmiään; korostaa, että budjettituen antajien on oltava valmiita pitkäaikaiseen sitoutumiseen kumppanimaihin kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden hengessä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa avunantajia lisäämään koordinointia ja avun ennustettavuutta ja yksinkertaistamaan menetelmiään; korostaa, että budjettituen antajien on oltava valmiita pitkäaikaiseen sitoutumiseen kumppanimaihin kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden hengessä;

| 8. | rohkaisee komissiota pitämään kiinni dynaamisesta tukikelpoisuusperusteita koskevasta lähestymistavastaan; kehottaa sopimaan suoritusindikaattoreista AKT-maiden kanssa perusteellisen vuoropuhelun pohjalta ja vertaamaan niitä köyhyyden poistamisessa ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa sekä muilla ensisijaisilla aloilla, joista avunantajamaat ja vastaanottajamaat ovat yhdessä sopineet, aikaansaatuihin tuloksiin; |
| --- | --- |

8.

rohkaisee komissiota pitämään kiinni dynaamisesta tukikelpoisuusperusteita koskevasta lähestymistavastaan; kehottaa sopimaan suoritusindikaattoreista AKT-maiden kanssa perusteellisen vuoropuhelun pohjalta ja vertaamaan niitä köyhyyden poistamisessa ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa sekä muilla ensisijaisilla aloilla, joista avunantajamaat ja vastaanottajamaat ovat yhdessä sopineet, aikaansaatuihin tuloksiin;

| 9. | korostaa, ettei budjettitukea pidä liittää poliittisiin ehtoihin ja että poliittisen vuoropuhelun on tapahduttava yleisen yhteistyön ja kumppanuuden tasolla eikä yksittäisten tukivälineiden, kuten budjettituen, yhteydessä; korostaa kuitenkin toimintalinjoja koskevan korkean tason vuoropuhelun merkitystä budjettituen tehokkaan käytön takaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

korostaa, ettei budjettitukea pidä liittää poliittisiin ehtoihin ja että poliittisen vuoropuhelun on tapahduttava yleisen yhteistyön ja kumppanuuden tasolla eikä yksittäisten tukivälineiden, kuten budjettituen, yhteydessä; korostaa kuitenkin toimintalinjoja koskevan korkean tason vuoropuhelun merkitystä budjettituen tehokkaan käytön takaamiseksi;

| 10. | kehottaa EU:ta ottamaan järjestelmällisesti esiin kysymyksen budjettituen parlamentaarisesta valvonnasta toimintalinjoja koskevan vuoropuhelun yhteydessä; muistuttaa, että tuen sisällyttäminen budjetteihin on keskeinen vaihe lisättäessä tuen parlamentaarista valvontaa; kehottaa vastaanottajamaiden hallituksia toimittamaan parlamenteilleen toimeenpanovallan tilille vaatimiseen tarvittavat tiedot ja kehottaa parlamentaarikkoja käyttämään hyväkseen heillä olevaa toimivaltaa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta ottamaan järjestelmällisesti esiin kysymyksen budjettituen parlamentaarisesta valvonnasta toimintalinjoja koskevan vuoropuhelun yhteydessä; muistuttaa, että tuen sisällyttäminen budjetteihin on keskeinen vaihe lisättäessä tuen parlamentaarista valvontaa; kehottaa vastaanottajamaiden hallituksia toimittamaan parlamenteilleen toimeenpanovallan tilille vaatimiseen tarvittavat tiedot ja kehottaa parlamentaarikkoja käyttämään hyväkseen heillä olevaa toimivaltaa;

| 11. | kehottaa kumppanimaita perustamaan budjettituen vakaisiin, yksityiskohtaisiin köyhyyden vähentämistä koskeviin kansallisiin suunnitelmiin ja vastaanottajamaita käyttämään varoja julkisten peruspalvelujen yleisen saatavuuden parantamiseen ja köyhyyden vähentämiseen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kumppanimaita perustamaan budjettituen vakaisiin, yksityiskohtaisiin köyhyyden vähentämistä koskeviin kansallisiin suunnitelmiin ja vastaanottajamaita käyttämään varoja julkisten peruspalvelujen yleisen saatavuuden parantamiseen ja köyhyyden vähentämiseen;

| 12. | kehottaa kehittämään valmiuksia kaikissa ministeriöissä köyhimpien ihmisten mahdollisuuksien parantamisen ja strategisen varojen käytön tehostamisen takaamiseksi, erityisesti terveydenhuollon, koulutuksen, työllisyyden, maatalouden ja infrastruktuurin aloilla; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kehittämään valmiuksia kaikissa ministeriöissä köyhimpien ihmisten mahdollisuuksien parantamisen ja strategisen varojen käytön tehostamisen takaamiseksi, erityisesti terveydenhuollon, koulutuksen, työllisyyden, maatalouden ja infrastruktuurin aloilla;

| 13. | kehottaa EU:ta ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon käyttämällä sukupuolierot huomioivia indikaattoreita ja kumppanimaita huomioimaan sukupuolinäkökulman talousarviomenettelyssä ja edistämään vuoropuhelua naisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa EU:ta ottamaan sukupuolinäkökohdat huomioon käyttämällä sukupuolierot huomioivia indikaattoreita ja kumppanimaita huomioimaan sukupuolinäkökulman talousarviomenettelyssä ja edistämään vuoropuhelua naisjärjestöjen kanssa;

| 14. | korostaa, ettei budjettitukea pidä liittää sellaisten taloudellisten ehtojen täyttämiseen, jotka todennäköisesti haittaavat AKT-maiden kehitystä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, ettei budjettitukea pidä liittää sellaisten taloudellisten ehtojen täyttämiseen, jotka todennäköisesti haittaavat AKT-maiden kehitystä;

| 15. | muistuttaa, että julkisen talouden järjestelmällinen vahvistaminen on tärkeä osa laajaa korruption vastaista strategiaa, joka edellyttää edunsaajamaiden säännöllisesti suorittamaa valvontaa; |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että julkisen talouden järjestelmällinen vahvistaminen on tärkeä osa laajaa korruption vastaista strategiaa, joka edellyttää edunsaajamaiden säännöllisesti suorittamaa valvontaa;

| 16. | kehottaa sekä tukea antavia että vastaanottavia hallituksia keskittymään budjetin täydellisen avoimuuden ja sitä koskevan vastuullisuuden varmistamiseen, koska nämä ovat keskeisiä hyvän taloudellisen ja poliittisen hallinnon kannalta; korostaa tarvetta pitää jatkuvasti yhteyttä kansallisiin parlamentteihin, paikallishallintoon ja valtiosta riippumattomiin toimijoihin ja lisätä parlamenttien ja tilintarkastuselinten valmiuksien kehittämistä maiden sisäisen vastuullisuuden, julkisen varainhoidon järjestelmien ja seurantamekanismien vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa sekä tukea antavia että vastaanottavia hallituksia keskittymään budjetin täydellisen avoimuuden ja sitä koskevan vastuullisuuden varmistamiseen, koska nämä ovat keskeisiä hyvän taloudellisen ja poliittisen hallinnon kannalta; korostaa tarvetta pitää jatkuvasti yhteyttä kansallisiin parlamentteihin, paikallishallintoon ja valtiosta riippumattomiin toimijoihin ja lisätä parlamenttien ja tilintarkastuselinten valmiuksien kehittämistä maiden sisäisen vastuullisuuden, julkisen varainhoidon järjestelmien ja seurantamekanismien vahvistamiseksi;

| 17. | kehottaa tukea antavia ja vastaanottavia maita yhdistämään budjettitukeen toimenpiteitä julkisen varainhoidon järjestelmien ja tilintarkastusvalmiuksien vahvistamiseksi, lisäämään parlamenttien valmiuksien kehittämistä ja tukemaan valtiosta riippumattomia toimijoita; kehottaa AKT-maita ja komissiota panemaan täytäntöön kymmenennestä EKR:stä rahoitettavien AKT-maiden välisten ja alueellisten maaohjelmien väliarvioinnin puitteissa AKT-maiden välisen ohjelman, jolla tuetaan valmiuksien kehittämistä kiinnostuneissa AKT-maissa vertaisoppimis- ja tukiohjelman avulla nopeiden ja kunnianhimoisten uudistusten jatkamiseen tarvittavan julkisen varainhoidon parantamiseksi; |
| --- | --- |

17.

kehottaa tukea antavia ja vastaanottavia maita yhdistämään budjettitukeen toimenpiteitä julkisen varainhoidon järjestelmien ja tilintarkastusvalmiuksien vahvistamiseksi, lisäämään parlamenttien valmiuksien kehittämistä ja tukemaan valtiosta riippumattomia toimijoita; kehottaa AKT-maita ja komissiota panemaan täytäntöön kymmenennestä EKR:stä rahoitettavien AKT-maiden välisten ja alueellisten maaohjelmien väliarvioinnin puitteissa AKT-maiden välisen ohjelman, jolla tuetaan valmiuksien kehittämistä kiinnostuneissa AKT-maissa vertaisoppimis- ja tukiohjelman avulla nopeiden ja kunnianhimoisten uudistusten jatkamiseen tarvittavan julkisen varainhoidon parantamiseksi;

| 18. | korostaa, että lisätieto budjettituesta tukea antavissa ja vastaanottavissa maissa lisää avoimuutta ja vastuullisuutta ja lisää osaltaan tämän välineen tehokkuutta; kehottaa arvioimaan arviointitutkimukset järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset puutteet ja siten parantaa täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että lisätieto budjettituesta tukea antavissa ja vastaanottavissa maissa lisää avoimuutta ja vastuullisuutta ja lisää osaltaan tämän välineen tehokkuutta; kehottaa arvioimaan arviointitutkimukset järjestelmällisesti, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset puutteet ja siten parantaa täytäntöönpanoa;

| 19. | suosittelee, että kumppanit yhdenmukaistavat mahdollisimman pitkälle budjettituen arviointiperusteet varmistaakseen paremman seurannan ja tämän avun muodon arvioinnin; |
| --- | --- |

19.

suosittelee, että kumppanit yhdenmukaistavat mahdollisimman pitkälle budjettituen arviointiperusteet varmistaakseen paremman seurannan ja tämän avun muodon arvioinnin;

| 20. | kehottaa komissiota, EU:n neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita myöntämään asianmukaiset varat 11. EKR:ään, kehittäen sitä kymmenennen EKR:n varojen pohjalta, noudattaen sitoumustaan osoittaa 0,7 prosenttia BKTL:stään julkiseen kehitysapuun vuoteen 2015 mennessä ja ottaen huomioon tarpeen rahoittaa uudet velvoitteet, joista sovittiin Cotonoun sopimuksen hiljattain päättyneessä toisessa tarkistuksessa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota, EU:n neuvostoa ja EU:n jäsenvaltioita myöntämään asianmukaiset varat 11. EKR:ään, kehittäen sitä kymmenennen EKR:n varojen pohjalta, noudattaen sitoumustaan osoittaa 0,7 prosenttia BKTL:stään julkiseen kehitysapuun vuoteen 2015 mennessä ja ottaen huomioon tarpeen rahoittaa uudet velvoitteet, joista sovittiin Cotonoun sopimuksen hiljattain päättyneessä toisessa tarkistuksessa;

| 21. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille sekä AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille sekä AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (6)

vesien saastumisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 64/292 vettä ja jätevesihuoltoa koskevasta ihmisoikeudesta,

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 15/9 ihmisoikeuksista ja puhtaan juomaveden ja jätevesihuollon saatavuudesta,

ottaa huomioon YK:n 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhatjulistuksen, jossa asetetaan vuosituhannen kehitystavoitteet kansainvälisen yhteisön yhteisesti sopimaksi köyhyyden poistamisen perusteeksi, ja erityisesti tavoitteen 7,

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin heinäkuussa 2009 antaman kertomuksen vuosituhatjulistuksen täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon YK:n kehitysohjelman (UNDP) tammikuussa 2010 julkaistun kertomuksen "Beyond the Midpoint: achieving the Millennium Development Goals" (Yli puolivälin: vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen),

ottaa huomioon UNDP:n, YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA), Unicefin ja Maailman elintarvikeohjelman (WFP) tammikuussa 2010 julkaistun kertomuksen "Stocktaking on the Millennium Development Goals" (Vuosituhannen kehitystavoitteiden arviointi),

ottaa huomioon UNDP:n inhimillisen kehityksen raportin 2006 "Beyond scarcity: power, poverty and the global water crisis" (Niukkuuden taustat: valta, köyhyys ja maailmanlaajuinen vesikriisi),

ottaa huomioon YK:n vuosikertomuksen (2010) maailman jätevesihuollon ja juomaveden vuosittaisesta arvioinnista ("UN-Water global annual assessment of sanitation and drinking water (GLAAS)" ),

ottaa huomioon UNICEFin syyskuussa 2010 julkaiseman kertomuksen "Progress for children – Achieving the MDGs with equity" (Edistystä lapsille – vuosituhattavoitteiden saavuttaminen oikeudenmukaisesti),

ottaa huomioon Euroopan komission 21. huhtikuuta 2010 julkaiseman Euroopan unionin kaksitoistakohtaisen toimintasuunnitelman vuosituhannen kehitystavoitteiden tukemisesta,

ottaa huomioon New Yorkissa 20.–22. syyskuuta 2010 pidetyn YK:n yleiskokouksen korkean tason täysistunnon, jossa käsiteltiin vuosituhannen kehitystavoitteita,

ottaa huomioon G8-maiden Evianissa vuonna 2003 hyväksymän vesitoimintasuunnitelman ja siihen liittyvät myöhemmät raportit,

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) vuosina 1990, 1995, 2001 ja 2007 julkaisemat arviointiraportit,

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Bridgetownissa (Barbados) 23. marraskuuta 2006 hyväksymän päätöslauselman vedestä kehittyvissä maissa,

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.915/11/lop.),

| A. | katsoo, että YK:n yleiskokous ja ihmisoikeusneuvosto ovat tunnustaneet puhtaan juomaveden ja jätevesihuollon saatavuuden perusoikeudeksi, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että YK:n yleiskokous ja ihmisoikeusneuvosto ovat tunnustaneet puhtaan juomaveden ja jätevesihuollon saatavuuden perusoikeudeksi,

| B. | katsoo, että vesi on elämän ja terveyden kannalta olennainen resurssi ja julkinen hyödyke eikä ainoastaan kulutushyödyke ja että vaikka veden saatavuus on perusoikeus, yhteiskunta ja yksilöt ovat vastuussa veden hallinnasta kestävällä tavalla, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että vesi on elämän ja terveyden kannalta olennainen resurssi ja julkinen hyödyke eikä ainoastaan kulutushyödyke ja että vaikka veden saatavuus on perusoikeus, yhteiskunta ja yksilöt ovat vastuussa veden hallinnasta kestävällä tavalla,

| C. | katsoo, että vuosituhannen kehitystavoite 7 sisältää täsmällisen tavoitteen puhtaan juomaveden ja perusjätevesihuollon puutteesta kärsivien määrän puolittamisesta vuoteen 2015 mennessä; katsoo, että kaikesta edistyksestä huolimatta Saharan eteläpuolisen Afrikan maat eivät tällä hetkellä näytä saavuttavan tätä vuosituhannen kehitystavoitetta; katsoo, että juomavesihuolto ja jätevesihuolto ovat edelleen ongelmia, etenkin kaupunkien ulkopuolella, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vuosituhannen kehitystavoite 7 sisältää täsmällisen tavoitteen puhtaan juomaveden ja perusjätevesihuollon puutteesta kärsivien määrän puolittamisesta vuoteen 2015 mennessä; katsoo, että kaikesta edistyksestä huolimatta Saharan eteläpuolisen Afrikan maat eivät tällä hetkellä näytä saavuttavan tätä vuosituhannen kehitystavoitetta; katsoo, että juomavesihuolto ja jätevesihuolto ovat edelleen ongelmia, etenkin kaupunkien ulkopuolella,

| D. | katsoo, että YK:n viimeisimpien lukujen mukaan lähes 900 miljoonalla maailman ihmisellä ei tällä hetkellä ole käytössään puhdasta juomavettä, 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole käytössään perusjätevesihuoltoa ja saastunut vesi on toiseksi yleisin lapsikuolleisuuden syy maailmassa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että YK:n viimeisimpien lukujen mukaan lähes 900 miljoonalla maailman ihmisellä ei tällä hetkellä ole käytössään puhdasta juomavettä, 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole käytössään perusjätevesihuoltoa ja saastunut vesi on toiseksi yleisin lapsikuolleisuuden syy maailmassa,

| E. | katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteen 7 saavuttaminen saisi aikaan 322 miljoonaa työpäivää ja toisi terveyssektorille vuosittain 7 miljardin Yhdysvaltain dollarin säästöt; katsoo, että lisäksi jokainen jätevesihuoltoon ja puhtaaseen juomaveteen investoitu dollari tuottaa 3–34 Yhdysvaltain dollarin edestä taloudellista kehitystä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että vuosituhannen kehitystavoitteen 7 saavuttaminen saisi aikaan 322 miljoonaa työpäivää ja toisi terveyssektorille vuosittain 7 miljardin Yhdysvaltain dollarin säästöt; katsoo, että lisäksi jokainen jätevesihuoltoon ja puhtaaseen juomaveteen investoitu dollari tuottaa 3–34 Yhdysvaltain dollarin edestä taloudellista kehitystä,

| F. | katsoo, että naiset ja tytöt, jotka ovat vastuussa veden hakemisesta ja sairaiden hoitamisesta, kärsivät ensimmäisinä puhtaan juomaveden puutteesta ja että puhtaan juomaveden saanti on olennaista äitiysterveyden kannalta; katsoo, että lisäksi matkat, jotka on kuljettava puhtaan veden saamiseksi, ja jätevesihuollon puuttuminen kouluista vaikuttavat haitallisesti erityisesti tyttöjen koulutusmahdollisuuksiin, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että naiset ja tytöt, jotka ovat vastuussa veden hakemisesta ja sairaiden hoitamisesta, kärsivät ensimmäisinä puhtaan juomaveden puutteesta ja että puhtaan juomaveden saanti on olennaista äitiysterveyden kannalta; katsoo, että lisäksi matkat, jotka on kuljettava puhtaan veden saamiseksi, ja jätevesihuollon puuttuminen kouluista vaikuttavat haitallisesti erityisesti tyttöjen koulutusmahdollisuuksiin,

| G. | katsoo, että EU:n jäsenvaltiot ovat yksi tärkeimmistä avunantajista vesisektorilla ja voivat hyödyntää kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä ja vesihuollosta saatua runsasta kokemusta, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n jäsenvaltiot ovat yksi tärkeimmistä avunantajista vesisektorilla ja voivat hyödyntää kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä ja vesihuollosta saatua runsasta kokemusta,

| H. | katsoo, että kestävän kehityksen huippukokouksessa (Johannesburg, syyskuu 2002) käynnistetty EU:n vesialoite suunniteltiin vesivarojen hallintaa koskevaksi yhdennetyksi lähestymistavaksi juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kestävän kehityksen huippukokouksessa (Johannesburg, syyskuu 2002) käynnistetty EU:n vesialoite suunniteltiin vesivarojen hallintaa koskevaksi yhdennetyksi lähestymistavaksi juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi,

| I. | katsoo, että 70 prosenttia käsittelemättömistä teollisuusjätteistä kehittyvissä maissa johdetaan veteen, mikä saastuttaa vesivaroja, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että 70 prosenttia käsittelemättömistä teollisuusjätteistä kehittyvissä maissa johdetaan veteen, mikä saastuttaa vesivaroja,

| J. | katsoo, että jokien ja niihin liittyvien vesistöjen pituuden takia vesien saastumisen ongelma on rajat ylittävä kysymys, joka vaatii yhteistä toimintaa, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että jokien ja niihin liittyvien vesistöjen pituuden takia vesien saastumisen ongelma on rajat ylittävä kysymys, joka vaatii yhteistä toimintaa,

| K. | katsoo, että vuonna 2002 EU hyväksyi vesipolitiikan puitedirektiivin järkeistääkseen veteen liittyviä kysymyksiä koskevaa lähestymistapaansa sekä ottaakseen käyttöön yleisen velvoitteen suojella ympäristöä ja vähimmäisvaatimukset kaikille pintavesille, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vuonna 2002 EU hyväksyi vesipolitiikan puitedirektiivin järkeistääkseen veteen liittyviä kysymyksiä koskevaa lähestymistapaansa sekä ottaakseen käyttöön yleisen velvoitteen suojella ympäristöä ja vähimmäisvaatimukset kaikille pintavesille,

| L. | katsoo, että ilmastonmuutos vaikuttaa puhtaan veden ja jätevesihuollon saatavuuteen ja että IPPC:n vuoden 2007 raportissa pääteltiin ilmastonmuutoksen saavuttavan dramaattiset mittasuhteet vuoteen 2050 mennessä, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että ilmastonmuutos vaikuttaa puhtaan veden ja jätevesihuollon saatavuuteen ja että IPPC:n vuoden 2007 raportissa pääteltiin ilmastonmuutoksen saavuttavan dramaattiset mittasuhteet vuoteen 2050 mennessä,

| 1. | katsoo, että koska vedellä on suuri merkitys elintärkeänä luonnonvarana, puhtaan veden saatavuus on perusihmisoikeus ja se on taattava, etenkin ruoanvalmistusta ja hygieniaa varten; lisää, että veden saatavuus on olennaista myös tuotannolle; katsoo, että veden saatavuutta on käytettävä inhimillisen kehityksen indikaattorina; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että koska vedellä on suuri merkitys elintärkeänä luonnonvarana, puhtaan veden saatavuus on perusihmisoikeus ja se on taattava, etenkin ruoanvalmistusta ja hygieniaa varten; lisää, että veden saatavuus on olennaista myös tuotannolle; katsoo, että veden saatavuutta on käytettävä inhimillisen kehityksen indikaattorina;

| 2. | huomauttaa, että veden saastumisen ehkäiseminen on taloudellisesti järkevämpää kuin mikään veden käsittelyn tai puhdistuksen muoto kotitalouksissa ja muualla tapahtuneen käytön jälkeen; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että veden saastumisen ehkäiseminen on taloudellisesti järkevämpää kuin mikään veden käsittelyn tai puhdistuksen muoto kotitalouksissa ja muualla tapahtuneen käytön jälkeen;

| 3. | korostaa, että veden ja veden saastumisen ongelma on monialainen kysymys ja siihen on puututtava monitieteellisen ja monenvälisen lähestymistavan avulla; siinä on yhdistettävä taloudellinen kannattavuus, sosiaalinen yhteisvastuu, työpaikkojen suojeleminen, ekologinen vastuullisuus, ennalta varautumisen periaate ja järkevä käyttö, jottei tulevien sukupolvien tarpeita vaaranneta; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että veden ja veden saastumisen ongelma on monialainen kysymys ja siihen on puututtava monitieteellisen ja monenvälisen lähestymistavan avulla; siinä on yhdistettävä taloudellinen kannattavuus, sosiaalinen yhteisvastuu, työpaikkojen suojeleminen, ekologinen vastuullisuus, ennalta varautumisen periaate ja järkevä käyttö, jottei tulevien sukupolvien tarpeita vaaranneta;

| 4. | katsoo jokaisen investoinnin vesi-infrastruktuuriin ja -palveluihin kehityksen vauhdittajaksi, sillä parannetut vesipalvelut luovat työpaikkoja paikallisyhteisöihin, vapauttavat aikaa muulle tuottavalle toiminnalle ja edistävät sosiaalista ulottuvuutta paikallistasolla; |
| --- | --- |

4.

katsoo jokaisen investoinnin vesi-infrastruktuuriin ja -palveluihin kehityksen vauhdittajaksi, sillä parannetut vesipalvelut luovat työpaikkoja paikallisyhteisöihin, vapauttavat aikaa muulle tuottavalle toiminnalle ja edistävät sosiaalista ulottuvuutta paikallistasolla;

| 5. | korostaa toimielinten ja paikallisen väestön välisen vuoropuhelun merkitystä koko vesivaroja koskevan päätöksentekoprosessin aikana kaikkien asianosaisten osallistumisen helpottamiseksi, käyttäjien todellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ja sellaisten ratkaisujen valitsemiseksi, joiden yhteydessä otetaan huomioon ilmasto, ympäristö ja juomavesihuollon järjestelmien asentamiseen ja huoltoon käytettävissä olevat taidot; korostaa asianmukaisen viestintästrategian sekä puhtaan veden merkitystä korostavien koulutus- ja neuvontatoimenpiteiden tarvetta; |
| --- | --- |

5.

korostaa toimielinten ja paikallisen väestön välisen vuoropuhelun merkitystä koko vesivaroja koskevan päätöksentekoprosessin aikana kaikkien asianosaisten osallistumisen helpottamiseksi, käyttäjien todellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ja sellaisten ratkaisujen valitsemiseksi, joiden yhteydessä otetaan huomioon ilmasto, ympäristö ja juomavesihuollon järjestelmien asentamiseen ja huoltoon käytettävissä olevat taidot; korostaa asianmukaisen viestintästrategian sekä puhtaan veden merkitystä korostavien koulutus- ja neuvontatoimenpiteiden tarvetta;

| 6. | korostaa pienten ja mikrohankkeiden rahoittamisen merkitystä paikallisten olosuhteiden parantamiseksi kestävästi ja painottaa mahdollisia tukilähteitä koskevan tiedon parantamisen tarvetta; |
| --- | --- |

6.

korostaa pienten ja mikrohankkeiden rahoittamisen merkitystä paikallisten olosuhteiden parantamiseksi kestävästi ja painottaa mahdollisia tukilähteitä koskevan tiedon parantamisen tarvetta;

| 7. | korostaa sellaisen asianmukaisen lainsäädännön tarvetta, joka takaa veden – myös juomaveden – saatavuuden, laadun ja vastuullisen käytön; suosittelee aiheuttamisperiaatteen (polluter pays) täytäntöönpanoa; muistuttaa, että juomaveden suojelua koskevan lainsäädännön hyväksymisen on oltava hallitusten ensisijainen tavoite; |
| --- | --- |

7.

korostaa sellaisen asianmukaisen lainsäädännön tarvetta, joka takaa veden – myös juomaveden – saatavuuden, laadun ja vastuullisen käytön; suosittelee aiheuttamisperiaatteen (polluter pays) täytäntöönpanoa; muistuttaa, että juomaveden suojelua koskevan lainsäädännön hyväksymisen on oltava hallitusten ensisijainen tavoite;

Jäteveden aiheuttama saastuminen

| 8. | korostaa, että puhtaan veden turvallinen saatavuus, jäteveden asianmukainen hävittäminen ja vedenpuhdistus ovat tärkeitä edellytyksiä kansanterveydelle, koska ne auttavat veden laatuun liittyvien tautien aiheuttaman kuolleisuuden vähentämisessä, erityisesti lasten parissa; huomauttaa, että YK on tunnustanut oikeuden jätevesihuollon saatavuuteen ihmisoikeudeksi aivan kuten oikeuden puhtaaseen juomaveteen; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että puhtaan veden turvallinen saatavuus, jäteveden asianmukainen hävittäminen ja vedenpuhdistus ovat tärkeitä edellytyksiä kansanterveydelle, koska ne auttavat veden laatuun liittyvien tautien aiheuttaman kuolleisuuden vähentämisessä, erityisesti lasten parissa; huomauttaa, että YK on tunnustanut oikeuden jätevesihuollon saatavuuteen ihmisoikeudeksi aivan kuten oikeuden puhtaaseen juomaveteen;

| 9. | korostaa kuitenkin, että juomaveden yleisen, turvallisen saatavuuden toteuttaminen juomavettä toimittavien ja jätevesiä poistavien verkostojen kautta on kallista ja suuri rasite monien AKT-maiden rajallisille taloudellisille resursseille; muistuttaa kuitenkin, että tämän on oltava yksi viranomaisten ensisijaisista tavoitteista; suosittelee porakaivojen käytön lisäämistä kylissä ja slummeissa, joiden väestö kasvaa erittäin nopeasti, sekä innovatiivisten ratkaisujen, kuten klooritablettien, käyttöä sellaisten koleran tapaisten tautien torjumiseksi, joita aiheuttaa tulvien lisääntyminen; |
| --- | --- |

9.

korostaa kuitenkin, että juomaveden yleisen, turvallisen saatavuuden toteuttaminen juomavettä toimittavien ja jätevesiä poistavien verkostojen kautta on kallista ja suuri rasite monien AKT-maiden rajallisille taloudellisille resursseille; muistuttaa kuitenkin, että tämän on oltava yksi viranomaisten ensisijaisista tavoitteista; suosittelee porakaivojen käytön lisäämistä kylissä ja slummeissa, joiden väestö kasvaa erittäin nopeasti, sekä innovatiivisten ratkaisujen, kuten klooritablettien, käyttöä sellaisten koleran tapaisten tautien torjumiseksi, joita aiheuttaa tulvien lisääntyminen;

| 10. | korostaa tarvetta välttää jätteiden syntymistä kaikkialla, missä on olemassa vedenpuutteen riski, ja optimoida vedenkäyttö erityisesti uudelleenkäytön avulla pitäen mielessä veden moninaiset käyttötarkoitukset ja edistäen vastuullisuutta käyttäjien keskuudessa; |
| --- | --- |

10.

korostaa tarvetta välttää jätteiden syntymistä kaikkialla, missä on olemassa vedenpuutteen riski, ja optimoida vedenkäyttö erityisesti uudelleenkäytön avulla pitäen mielessä veden moninaiset käyttötarkoitukset ja edistäen vastuullisuutta käyttäjien keskuudessa;

| 11. | katsoo, että veden kiertokulun tasapainottamista koskevia innovatiivisia lähestymistapoja, kuten paikalliseen tilanteeseen mukautettuja vaihtoehtoisia tekniikoita ja orgaanisen aineksen käyttöä lannoitteena, on edistettävä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että veden kiertokulun tasapainottamista koskevia innovatiivisia lähestymistapoja, kuten paikalliseen tilanteeseen mukautettuja vaihtoehtoisia tekniikoita ja orgaanisen aineksen käyttöä lannoitteena, on edistettävä;

| 12. | korostaa, että asianmukainen, turvallinen vesihuolto voidaan varmistaa ainoastaan pitkän aikavälin strategioilla, ja että tämän saavuttamiseksi on edistettävä edullisimpia ja innovatiivisimpia, tehokkaimpia ja kestävimpiä käsittelytekniikoita, tarvittaessa teknologian siirron avulla, sivuuttamatta ympäristöulottuvuutta ja ottaen huomioon paikallisen tilanteen, paikallisväestöä kuullen; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että asianmukainen, turvallinen vesihuolto voidaan varmistaa ainoastaan pitkän aikavälin strategioilla, ja että tämän saavuttamiseksi on edistettävä edullisimpia ja innovatiivisimpia, tehokkaimpia ja kestävimpiä käsittelytekniikoita, tarvittaessa teknologian siirron avulla, sivuuttamatta ympäristöulottuvuutta ja ottaen huomioon paikallisen tilanteen, paikallisväestöä kuullen;

| 13. | korostaa toisen vesialan AKT-EU-välineen merkitystä ja tukee sen hankkeita, joihin on myönnetty 200 miljoonaa euroa kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta ja joissa taataan vesihuolto ja perusjätevesihuolto heikoimmassa asemassa oleville väestönosille, autetaan vesihallinnon ja vesivarojen hoidon parantamisessa ja edistetään vesi-infrastruktuurin kestävää kehittämistä ja ylläpitoa; muistuttaa kuitenkin, että kaikki asiaan liittyvät päätökset on tehtävä mahdollisimman lähellä asianomaisia ihmisiä; |
| --- | --- |

13.

korostaa toisen vesialan AKT-EU-välineen merkitystä ja tukee sen hankkeita, joihin on myönnetty 200 miljoonaa euroa kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta ja joissa taataan vesihuolto ja perusjätevesihuolto heikoimmassa asemassa oleville väestönosille, autetaan vesihallinnon ja vesivarojen hoidon parantamisessa ja edistetään vesi-infrastruktuurin kestävää kehittämistä ja ylläpitoa; muistuttaa kuitenkin, että kaikki asiaan liittyvät päätökset on tehtävä mahdollisimman lähellä asianomaisia ihmisiä;

Teollisuuden ja maatalouden aiheuttama saastuminen

| 14. | panee merkille AKT-maissa lisääntyvän maataloustuotannon, kaivostoiminnan, teollisuustuotannon, energiantuotannon, metsätalouden ja muun taloudellisen toiminnan, jotka tuovat mukanaan muutoksia veden kemiallisiin, biologisiin ja fysikaalisiin ominaisuuksiin tavoilla, jotka voivat uhata ihmisten terveyttä, ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

14.

panee merkille AKT-maissa lisääntyvän maataloustuotannon, kaivostoiminnan, teollisuustuotannon, energiantuotannon, metsätalouden ja muun taloudellisen toiminnan, jotka tuovat mukanaan muutoksia veden kemiallisiin, biologisiin ja fysikaalisiin ominaisuuksiin tavoilla, jotka voivat uhata ihmisten terveyttä, ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta;

| 15. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita puuttumaan myrkyllisten kemikaalien ja raskasmetallien, jotka ovat yksi pahimmista veden saastuttajista EU-maissa sekä joissakin AKT-maissa, aiheuttamaan jokien saastumiseen; pyytää ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin sen estämiseksi, että teollisuus, metsien hävittäminen, kaivostoiminta, kemikaalituotanto ja torjunta-aineiden runsas käyttö maa- ja puutarhataloudessa vaikuttavat veden laatuun ja puhtauteen, ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti; kehottaa ottamaan käyttöön normeja ja tekemään analyyseja riskialttiilla alueilla sekä rankaisemaan saastuttajia, jotta voidaan torjua lannoitteiden, torjunta-aineiden, myrkyllisten kemikaalien ja raskasmetallien aiheuttama pintavesien (jokien, järvien, valumavesien) ja pohjaveden saastuminen; |
| --- | --- |

15.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita puuttumaan myrkyllisten kemikaalien ja raskasmetallien, jotka ovat yksi pahimmista veden saastuttajista EU-maissa sekä joissakin AKT-maissa, aiheuttamaan jokien saastumiseen; pyytää ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin sen estämiseksi, että teollisuus, metsien hävittäminen, kaivostoiminta, kemikaalituotanto ja torjunta-aineiden runsas käyttö maa- ja puutarhataloudessa vaikuttavat veden laatuun ja puhtauteen, ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti; kehottaa ottamaan käyttöön normeja ja tekemään analyyseja riskialttiilla alueilla sekä rankaisemaan saastuttajia, jotta voidaan torjua lannoitteiden, torjunta-aineiden, myrkyllisten kemikaalien ja raskasmetallien aiheuttama pintavesien (jokien, järvien, valumavesien) ja pohjaveden saastuminen;

Ilmastonmuutos ja väestörakenteen muutos

| 16. | korostaa tarvetta tutkia edelleen maailman kasvavan väestön ja ilmastonmuutoksen välisiä yhteyksiä ja erityisesti niiden mahdollista vaikutusta olennaisten luonnonvarojen, kuten puhtaan juomaveden, saatavuuteen sekä rannikkovesiin; |
| --- | --- |

16.

korostaa tarvetta tutkia edelleen maailman kasvavan väestön ja ilmastonmuutoksen välisiä yhteyksiä ja erityisesti niiden mahdollista vaikutusta olennaisten luonnonvarojen, kuten puhtaan juomaveden, saatavuuteen sekä rannikkovesiin;

| 17. | panee merkille AKT-maiden lisääntyvän kaupungistumisen, joka saa aikaan tarpeen investoida merkittävästi veden toimittamiseen ja jäteveden käsittelyyn liittyvään infrastruktuuriin; kannustaa siksi investoimaan veden talteenottoon ja uudelleenkäyttöön veden ja näin ollen energian säästämiseksi; |
| --- | --- |

17.

panee merkille AKT-maiden lisääntyvän kaupungistumisen, joka saa aikaan tarpeen investoida merkittävästi veden toimittamiseen ja jäteveden käsittelyyn liittyvään infrastruktuuriin; kannustaa siksi investoimaan veden talteenottoon ja uudelleenkäyttöön veden ja näin ollen energian säästämiseksi;

| 18. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä tunnustamaan trooppisten metsien suojelun merkityksen ja ottamaan asian ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa kaikkia asianosaisia, myös nopean talouskasvun maita, noudattamaan Kööpenhaminan sopimukseen kirjattuja lieventämistä ja puhtaiden tekniikoiden siirtoa koskevia sitoumuksia planeetan vesivarojen säilyttämiseksi sekä ilmastonmuutoksen ja niiden rajoitusten, joita se voi aiheuttaa juomavesivaroihin, käsittelemiseksi; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä tunnustamaan trooppisten metsien suojelun merkityksen ja ottamaan asian ensisijaiseksi tavoitteeksi; kehottaa kaikkia asianosaisia, myös nopean talouskasvun maita, noudattamaan Kööpenhaminan sopimukseen kirjattuja lieventämistä ja puhtaiden tekniikoiden siirtoa koskevia sitoumuksia planeetan vesivarojen säilyttämiseksi sekä ilmastonmuutoksen ja niiden rajoitusten, joita se voi aiheuttaa juomavesivaroihin, käsittelemiseksi;

| 19. | kehottaa Euroopan komissiota siirtämään parhaat lainsäädännölliset ja teknologiset vesiensuojelukäytännöt AKT-maihin ja luomaan Internet-foorumin vesiensuojelun parhaiden käytäntöjen kokoamiseksi; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan komissiota siirtämään parhaat lainsäädännölliset ja teknologiset vesiensuojelukäytännöt AKT-maihin ja luomaan Internet-foorumin vesiensuojelun parhaiden käytäntöjen kokoamiseksi;

| 20. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (7)

Norsunluurannikon tilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Norsunluurannikkoa koskevat Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat sekä Afrikan unionin, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Euroopan unionin päätökset ja julistukset,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvoston 25. maaliskuuta 2011 antaman päätöslauselman Norsunluurannikon marraskuun 2010 presidentinvaalien jälkeisiä ihmisoikeusrikkomuksia tutkivan kansainvälisen selvityskomitean perustamisesta,

ottaa huomioon Norsunluurannikon hallituksen 1. lokakuuta 2003 antaman julistuksen, jossa se hyväksyi Kansainvälisen rikostuomioistuimen tuomiovallan alueellaan 19. syyskuuta 2002 lähtien tehtyjen rikosten osalta,

ottaa huomioon yhteispuheenjohtajiensa 3. joulukuuta 2010 ja 18. maaliskuuta 2011 antamat lausunnot, joissa nämä tuomitsivat väkivallan ja ihmisoikeusrikkomukset Norsunluurannikolla,

ottaa huomioon Norsunluurannikon tilanteesta 16. joulukuuta 2006 ja 7. huhtikuuta 2011 annetut Euroopan parlamentin päätöslauselmat,

| A. | katsoo, että ainoa laillisuuden lähde on yleiset vaalit, mikä tarkoittaa kiistattomia vaalituloksia, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ainoa laillisuuden lähde on yleiset vaalit, mikä tarkoittaa kiistattomia vaalituloksia,

| B. | katsoo, että poliittinen kriisi, joka sai alkunsa Norsunluurannikon presidentinvaalien 28. marraskuuta 2010 järjestetyn toisen kierroksen tulosten kyseenalaistamisesta, on vakava, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että poliittinen kriisi, joka sai alkunsa Norsunluurannikon presidentinvaalien 28. marraskuuta 2010 järjestetyn toisen kierroksen tulosten kyseenalaistamisesta, on vakava,

| C. | katsoo, että vaalien tavoitteena oli tehdä loppu poliittisesta kriisistä, joka oli jakanut maata vuosikymmenen ajan, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että vaalien tavoitteena oli tehdä loppu poliittisesta kriisistä, joka oli jakanut maata vuosikymmenen ajan,

| D. | katsoo, että YK:n tehtäväksi annettiin, ensimmäistä kertaa Afrikassa, kahden YK:n päätöslauselman nojalla ja silloisen presidentin Laurent Gbagbon suostumuksella presidentinvaalien tulosten varmentaminen ja että näiden varmennettujen tulosten perusteella Alassane Ouattara nimitettiin Norsunluurannikon valituksi presidentiksi, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että YK:n tehtäväksi annettiin, ensimmäistä kertaa Afrikassa, kahden YK:n päätöslauselman nojalla ja silloisen presidentin Laurent Gbagbon suostumuksella presidentinvaalien tulosten varmentaminen ja että näiden varmennettujen tulosten perusteella Alassane Ouattara nimitettiin Norsunluurannikon valituksi presidentiksi,

| E. | katsoo, että laissa 2001-303 ja vuoden 2008 asetuksen 64 pykälässä ei anneta Norsunluurannikon perustuslakineuvostolle valtuuksia julistaa riippumattoman vaalilautakunnan tuloksista poikkeavia tuloksia, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että laissa 2001-303 ja vuoden 2008 asetuksen 64 pykälässä ei anneta Norsunluurannikon perustuslakineuvostolle valtuuksia julistaa riippumattoman vaalilautakunnan tuloksista poikkeavia tuloksia,

| F. | katsoo, että eroava presidentti Laurent Gbagbo oli vastuussa sen varmistamisesta, että valta siirtyisi rauhanomaisesti hänen seuraajalleen yhteiskuntarauhan säilyttämiseksi, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että eroava presidentti Laurent Gbagbo oli vastuussa sen varmistamisesta, että valta siirtyisi rauhanomaisesti hänen seuraajalleen yhteiskuntarauhan säilyttämiseksi,

| G. | katsoo, että jo 7. joulukuuta 2010 ECOWAS kehotti eroavaa presidenttiä luopumaan vallasta viipymättä, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että jo 7. joulukuuta 2010 ECOWAS kehotti eroavaa presidenttiä luopumaan vallasta viipymättä,

| H. | katsoo, että 8. joulukuuta 2010 Afrikan unioni kehotti eroavaa presidenttiä kunnioittamaan kansan vaaliuurnilla ilmaisemaa tahtoa ja luopumaan vallasta rauhanomaisesti verilöylyn välttämiseksi; katsoo, että se on lukuisia kertoja pyrkinyt toimimaan välittäjänä, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että 8. joulukuuta 2010 Afrikan unioni kehotti eroavaa presidenttiä kunnioittamaan kansan vaaliuurnilla ilmaisemaa tahtoa ja luopumaan vallasta rauhanomaisesti verilöylyn välttämiseksi; katsoo, että se on lukuisia kertoja pyrkinyt toimimaan välittäjänä,

| I. | katsoo, että kaikki välitysyritykset entisen presidentin Gbagbon taivuttelemiseksi luovuttamaan valta demokraattisesti valitulle presidentille ovat epäonnistuneet, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että kaikki välitysyritykset entisen presidentin Gbagbon taivuttelemiseksi luovuttamaan valta demokraattisesti valitulle presidentille ovat epäonnistuneet,

| J. | katsoo, että entisen presidentin Gbagbon kieltäytyminen luovuttamasta valtaa demokraattisesti valitulle presidentille on vienyt Norsunluurannikon sisällissodan partaalle, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että entisen presidentin Gbagbon kieltäytyminen luovuttamasta valtaa demokraattisesti valitulle presidentille on vienyt Norsunluurannikon sisällissodan partaalle,

| K. | katsoo, että siviileihin kohdistunut väkivalta on johtanut siihen, että useita tuhansia ihmisiä on kuollut, yli miljoona ihmistä on joutunut maan sisäisiksi pakolaisiksi ja yli 100 000 ihmistä on hakeutunut turvaan naapurimaihin, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että siviileihin kohdistunut väkivalta on johtanut siihen, että useita tuhansia ihmisiä on kuollut, yli miljoona ihmistä on joutunut maan sisäisiksi pakolaisiksi ja yli 100 000 ihmistä on hakeutunut turvaan naapurimaihin,

| L. | katsoo, että Norsunluurannikolla on syyllistytty julmuuksiin, kuten seksuaaliseen väkivaltaan, tahdonvastaisiin katoamisiin, laittomiin teloituksiin sekä kohtuuttomaan ja summittaiseen voimankäyttöön siviilejä vastaan, jotka ovat rikoksia ihmisyyttä vastaan, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että Norsunluurannikolla on syyllistytty julmuuksiin, kuten seksuaaliseen väkivaltaan, tahdonvastaisiin katoamisiin, laittomiin teloituksiin sekä kohtuuttomaan ja summittaiseen voimankäyttöön siviilejä vastaan, jotka ovat rikoksia ihmisyyttä vastaan,

| M. | katsoo, että näihin väärinkäytöksiin, joita kolme YK:n nimittämää kansainvälistä tutkijaa on tarkastellut, ovat todennäköisesti syyllistyneet konfliktin eri osapuolet pelkästään sen epäilyksen perusteella, että uhrit kuuluivat eri etniseen ryhmään kuin tekijät, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että näihin väärinkäytöksiin, joita kolme YK:n nimittämää kansainvälistä tutkijaa on tarkastellut, ovat todennäköisesti syyllistyneet konfliktin eri osapuolet pelkästään sen epäilyksen perusteella, että uhrit kuuluivat eri etniseen ryhmään kuin tekijät,

| N. | katsoo, että myös tahallisesti YK:n rauhanturvaajiin ja toimielimiin kohdistetut hyökkäykset ovat sotarikoksia, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että myös tahallisesti YK:n rauhanturvaajiin ja toimielimiin kohdistetut hyökkäykset ovat sotarikoksia,

| O. | ottaa huomioon Kansainväliselle rikostuomioistuimelle esitetyn kanteen, joka toimitettiin Haagiin presidentti Ouattaran puolesta 9. maaliskuuta 2011, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon Kansainväliselle rikostuomioistuimelle esitetyn kanteen, joka toimitettiin Haagiin presidentti Ouattaran puolesta 9. maaliskuuta 2011,

| P. | katsoo, että tällä väkivallalla on arvaamattomat seuraukset väestön elämään, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että tällä väkivallalla on arvaamattomat seuraukset väestön elämään,

| Q. | katsoo, että presidentti Ouattara on kehottanut lopettamaan väkivallan, tekemään sovinnon ja perustamaan totuus-, sovinto- ja vuoropuhelukomission, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että presidentti Ouattara on kehottanut lopettamaan väkivallan, tekemään sovinnon ja perustamaan totuus-, sovinto- ja vuoropuhelukomission,

| R. | katsoo, että tällä kriisikaudella on ollut äärimmäisen kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia ja humanitaarisia vaikutuksia, joiden takia nuorilla on huonot työllistymismahdollisuudet, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että tällä kriisikaudella on ollut äärimmäisen kielteisiä taloudellisia, sosiaalisia ja humanitaarisia vaikutuksia, joiden takia nuorilla on huonot työllistymismahdollisuudet,

| S. | katsoo, että Norsunluurannikolle avautuu suotuisammat näköalat entisen presidentin Gbagbon pidättämisen jälkeen, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että Norsunluurannikolle avautuu suotuisammat näköalat entisen presidentin Gbagbon pidättämisen jälkeen,

| 1. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Norsunluurannikon valittu presidentti Alassane Ouattara on nyt astunut virkaan; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Norsunluurannikon valittu presidentti Alassane Ouattara on nyt astunut virkaan;

| 2. | tuomitsee entisen presidentin Gbagbon ja hänen kannattajiensa yritykset väkivaltaisesti kaapata valta vastoin Norsunluurannikon kansan tahtoa; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee entisen presidentin Gbagbon ja hänen kannattajiensa yritykset väkivaltaisesti kaapata valta vastoin Norsunluurannikon kansan tahtoa;

| 3. | toteaa luottavansa ehdottomasti YK:n henkilöstöön, joka on vastuussa vaalitulosten varmentamisesta; |
| --- | --- |

3.

toteaa luottavansa ehdottomasti YK:n henkilöstöön, joka on vastuussa vaalitulosten varmentamisesta;

| 4. | kiittää ECOWASia, Afrikan unionia ja YK:ta ponnisteluista diplomaattisen ratkaisun, joka olisi voinut estää aseellisen voimankäytön aiheuttaman laajan kärsimyksen, löytämiseksi ja pahoittelee näiden ponnistelujen epäonnistumista; |
| --- | --- |

4.

kiittää ECOWASia, Afrikan unionia ja YK:ta ponnisteluista diplomaattisen ratkaisun, joka olisi voinut estää aseellisen voimankäytön aiheuttaman laajan kärsimyksen, löytämiseksi ja pahoittelee näiden ponnistelujen epäonnistumista;

| 5. | pahoittelee korkeaa hintaa, joka Norsunluurannikon kansan on täytynyt maksaa varmistaakseen, että sen demokraattisesti ilmaisemaa tahtoa kunnioitetaan; |
| --- | --- |

5.

pahoittelee korkeaa hintaa, joka Norsunluurannikon kansan on täytynyt maksaa varmistaakseen, että sen demokraattisesti ilmaisemaa tahtoa kunnioitetaan;

| 6. | tuomitsee varauksetta kaiken julmuuden, toistuvat kampanjat vihan lietsomiseksi, kostotoimet, ryöstelyn, tilienselvittelyn ja vakavat ihmisoikeusrikkomukset; tuomitsee erityisesti kaiken väkivallan, etenkin raskaiden aseiden käytön siviilejä vastaan, YK:n henkilöstöön kohdistetut hyökkäykset, seksuaalisen väkivallan ja verilöylyt, jotka YK ja humanitaariset järjestöt ovat vahvistaneet; |
| --- | --- |

6.

tuomitsee varauksetta kaiken julmuuden, toistuvat kampanjat vihan lietsomiseksi, kostotoimet, ryöstelyn, tilienselvittelyn ja vakavat ihmisoikeusrikkomukset; tuomitsee erityisesti kaiken väkivallan, etenkin raskaiden aseiden käytön siviilejä vastaan, YK:n henkilöstöön kohdistetut hyökkäykset, seksuaalisen väkivallan ja verilöylyt, jotka YK ja humanitaariset järjestöt ovat vahvistaneet;

| 7. | suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätökseen valtuuttaa YK:n Norsunluurannikon operaatio (ONUCI) käyttämään voimaa siviiliväestön suojelemiseksi, muun muassa estämällä raskaiden aseiden käytön jatkamisen; kehottaa ONUCIa, ranskalaisten Licorne-joukkojen avulla, jatkamaan Norsunluurannikon siviilien tehokasta suojelua niin pitkään kuin Norsunluurannikon viranomaiset sitä pyytävät; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston päätökseen valtuuttaa YK:n Norsunluurannikon operaatio (ONUCI) käyttämään voimaa siviiliväestön suojelemiseksi, muun muassa estämällä raskaiden aseiden käytön jatkamisen; kehottaa ONUCIa, ranskalaisten Licorne-joukkojen avulla, jatkamaan Norsunluurannikon siviilien tehokasta suojelua niin pitkään kuin Norsunluurannikon viranomaiset sitä pyytävät;

| 8. | tuomitsee sen, ettei aseidenvientikieltoa ole noudatettu; on tyytyväinen YK:n 28. huhtikuuta 2011 tekemään päätökseen pitää tämä kielto yllä vielä vuoden ajan ja kehottaa Euroopan unionin ja Afrikan unionin jäsenvaltioita tekemään kaiken mahdollisen sen saamiseksi voimaan; |
| --- | --- |

8.

tuomitsee sen, ettei aseidenvientikieltoa ole noudatettu; on tyytyväinen YK:n 28. huhtikuuta 2011 tekemään päätökseen pitää tämä kielto yllä vielä vuoden ajan ja kehottaa Euroopan unionin ja Afrikan unionin jäsenvaltioita tekemään kaiken mahdollisen sen saamiseksi voimaan;

| 9. | kehottaa Norsunluurannikon naapureita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin sen varmistamiseksi, etteivät ne toimi pakopaikkana voimille, jotka pyrkivät horjuttamaan maan vakautta, auttaen näin Norsunluurannikon hallitusta parantamaan rajojensa turvallisuutta; |
| --- | --- |

9.

kehottaa Norsunluurannikon naapureita ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin sen varmistamiseksi, etteivät ne toimi pakopaikkana voimille, jotka pyrkivät horjuttamaan maan vakautta, auttaen näin Norsunluurannikon hallitusta parantamaan rajojensa turvallisuutta;

| 10. | pahoittelee lukuisia kuolonuhreja ja tahallista omaisuuden tuhoamista; ilmaisee osanottonsa loukkaantuneille sekä uhrien ja kadonneiden perheille; lähettää vilpittömän osanottonsa Norsunluurannikon kansalle ja hallitukselle ja kehottaa asianosaisia tekemään kaiken voitavansa ehkäistäkseen uudet ihmisoikeusrikkomukset ja varmistaakseen väestön turvallisuuden; |
| --- | --- |

10.

pahoittelee lukuisia kuolonuhreja ja tahallista omaisuuden tuhoamista; ilmaisee osanottonsa loukkaantuneille sekä uhrien ja kadonneiden perheille; lähettää vilpittömän osanottonsa Norsunluurannikon kansalle ja hallitukselle ja kehottaa asianosaisia tekemään kaiken voitavansa ehkäistäkseen uudet ihmisoikeusrikkomukset ja varmistaakseen väestön turvallisuuden;

| 11. | suhtautuu myönteisesti presidentti Ouattaran sitoutumiseen oikeusvaltion periaatteen palauttamiseen, kehottaa Norsunluurannikon viranomaisia varmistamaan, että kaikissa niiden toimissa noudatetaan oikeusvaltion periaatetta, mikä tarkoittaa, että on asetettava asianmukaisesti syytteeseen kaikki, jotka ovat käyttäneet tai käyttävät edelleen väkivaltaa, ja kaikki, jotka ovat ohjanneet valtion varoja yksityisille, mutta painottaa, että kaikille syytetyille on annettava täysi oikeus puolustautua puolueettomassa ja ei-valikoivassa tuomioistuinrakenteessa; suhtautuu myönteisesti EU:n päätökseen myöntää 18 miljoonan euron välitön avustus Norsunluurannikon oikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi; |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti presidentti Ouattaran sitoutumiseen oikeusvaltion periaatteen palauttamiseen, kehottaa Norsunluurannikon viranomaisia varmistamaan, että kaikissa niiden toimissa noudatetaan oikeusvaltion periaatetta, mikä tarkoittaa, että on asetettava asianmukaisesti syytteeseen kaikki, jotka ovat käyttäneet tai käyttävät edelleen väkivaltaa, ja kaikki, jotka ovat ohjanneet valtion varoja yksityisille, mutta painottaa, että kaikille syytetyille on annettava täysi oikeus puolustautua puolueettomassa ja ei-valikoivassa tuomioistuinrakenteessa; suhtautuu myönteisesti EU:n päätökseen myöntää 18 miljoonan euron välitön avustus Norsunluurannikon oikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi;

| 12. | toivoo, että totuus kaikista verilöylyistä ja rikoksista tuodaan esiin; on tyytyväinen YK:n päätökseen perustaa riippumaton kansainvälinen selvityskomitea tutkimaan ihmisoikeusrikkomuksia, sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevia syytöksiä; kehottaa kaikkia asianosaisia täysimääräiseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

12.

toivoo, että totuus kaikista verilöylyistä ja rikoksista tuodaan esiin; on tyytyväinen YK:n päätökseen perustaa riippumaton kansainvälinen selvityskomitea tutkimaan ihmisoikeusrikkomuksia, sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevia syytöksiä; kehottaa kaikkia asianosaisia täysimääräiseen yhteistyöhön;

| 13. | on tyytyväinen Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän päätökseen pyytää esitutkintajaostolta lupaa käynnistää selvitys laajalle levinneistä ja järjestelmällisistä surmatöistä, koska Kansainvälinen rikostuomioistuin voi määritellä toimivaltansa Rooman perussäännön 12 artiklan 3 kohdan nojalla; |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjän päätökseen pyytää esitutkintajaostolta lupaa käynnistää selvitys laajalle levinneistä ja järjestelmällisistä surmatöistä, koska Kansainvälinen rikostuomioistuin voi määritellä toimivaltansa Rooman perussäännön 12 artiklan 3 kohdan nojalla;

| 14. | muistuttaa, ettei sotarikoksia ja ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia koske vanhentumissääntö ja ettei niistä vastuussa oleviin saa soveltaa ajallista, maantieteellistä eikä poliittista rankaisemattomuutta; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, ettei sotarikoksia ja ihmisyyttä vastaan tehtyjä rikoksia koske vanhentumissääntö ja ettei niistä vastuussa oleviin saa soveltaa ajallista, maantieteellistä eikä poliittista rankaisemattomuutta;

| 15. | suhtautuu myönteisesti presidentti Ouattaran kehotuksiin lopettaa väkivalta ja tehdä sovinto ja toivoo, että nämä kehotukset huomioidaan kaikkialla maassa, erityisesti viranomaisten ja asevoimien keskuudessa; suhtautuu myönteisesti totuus-, sovinto- ja vuoropuhelukomission perustamiseen ja painottaa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden merkitystä maassa; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti presidentti Ouattaran kehotuksiin lopettaa väkivalta ja tehdä sovinto ja toivoo, että nämä kehotukset huomioidaan kaikkialla maassa, erityisesti viranomaisten ja asevoimien keskuudessa; suhtautuu myönteisesti totuus-, sovinto- ja vuoropuhelukomission perustamiseen ja painottaa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden merkitystä maassa;

| 16. | toistaa tukevansa presidentti Ouattaraa, hänen hallitustaan ja Norsunluurannikon kansaa niiden tehtävässä, jonka tavoitteena on sovinto, toipuminen ja kestävä kehitys; kehottaa käynnistämään neuvottelut järjestyksen ja rauhan palauttamiseksi ja vakauden ja turvallisuuden aikaansaamiseksi maassa edistäen samalla kansallista yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

16.

toistaa tukevansa presidentti Ouattaraa, hänen hallitustaan ja Norsunluurannikon kansaa niiden tehtävässä, jonka tavoitteena on sovinto, toipuminen ja kestävä kehitys; kehottaa käynnistämään neuvottelut järjestyksen ja rauhan palauttamiseksi ja vakauden ja turvallisuuden aikaansaamiseksi maassa edistäen samalla kansallista yhtenäisyyttä;

| 17. | muistuttaa presidentti Ouattaran ehdotuksesta muodostaa kansallisen yhtenäisyyden hallitus demokraattisen ja rauhanomaisen poliittisen siirtymän tukemiseksi ja maan kaikkien poliittisten mielipiteiden ja jokaisen alueen edustuksen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

17.

muistuttaa presidentti Ouattaran ehdotuksesta muodostaa kansallisen yhtenäisyyden hallitus demokraattisen ja rauhanomaisen poliittisen siirtymän tukemiseksi ja maan kaikkien poliittisten mielipiteiden ja jokaisen alueen edustuksen mahdollistamiseksi;

| 18. | toivoo, että tämä yhteiskuntarauhan palauttaminen mahdollistaa parlamentin valitsemisen mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

18.

toivoo, että tämä yhteiskuntarauhan palauttaminen mahdollistaa parlamentin valitsemisen mahdollisimman pian;

| 19. | onnittelee Euroopan unionia sen tehokkaasta humanitaarisesta avusta, jota on annettu yhteensä yli 54 miljoonaa euroa, ja kannustaa sitä jatkamaan ponnistelujaan, kunnes pakolaiset ja kotiseudultaan siirtymään joutuneet ihmiset palaavat; muistuttaa, että yli 100 000 pakolaista on paennut Norsunluurannikolta, useimmat Liberiaan, ja että yli miljoona ihmistä on maansisäisinä pakolaisina; kehottaa kansainvälisiä avunantajia tukemaan Euroopan unionin, joka on huhtikuusta 2011 lähtien myöntänyt 180 miljoonan euron edestä apua, toimia; |
| --- | --- |

19.

onnittelee Euroopan unionia sen tehokkaasta humanitaarisesta avusta, jota on annettu yhteensä yli 54 miljoonaa euroa, ja kannustaa sitä jatkamaan ponnistelujaan, kunnes pakolaiset ja kotiseudultaan siirtymään joutuneet ihmiset palaavat; muistuttaa, että yli 100 000 pakolaista on paennut Norsunluurannikolta, useimmat Liberiaan, ja että yli miljoona ihmistä on maansisäisinä pakolaisina; kehottaa kansainvälisiä avunantajia tukemaan Euroopan unionin, joka on huhtikuusta 2011 lähtien myöntänyt 180 miljoonan euron edestä apua, toimia;

| 20. | on tyytyväinen Norsunluurannikon viranomaisten päätökseen perua kaakaon vientikielto ja EU:n asettamien talouspakotteiden kumoamiseen, mikä on mahdollistanut kaakaon viennin aloittamisen uudelleen; |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen Norsunluurannikon viranomaisten päätökseen perua kaakaon vientikielto ja EU:n asettamien talouspakotteiden kumoamiseen, mikä on mahdollistanut kaakaon viennin aloittamisen uudelleen;

| 21. | toivoo, että Norsunluurannikko voi hyötyä ulkomaanvelkaansa koskevasta 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin helpotuksesta, joka sille myönnettiin voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen (HIPC) yhteydessä, EKR-hankkeista, Maailmanpankin ja IMF:n avusta ja tarvittaessa Euroopan unionin lisärahoituksesta, jotta Norsunluurannikon talous saadaan uudelleen käyntiin mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

21.

toivoo, että Norsunluurannikko voi hyötyä ulkomaanvelkaansa koskevasta 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin helpotuksesta, joka sille myönnettiin voimakkaasti velkaantuneita köyhiä maita koskevan aloitteen (HIPC) yhteydessä, EKR-hankkeista, Maailmanpankin ja IMF:n avusta ja tarvittaessa Euroopan unionin lisärahoituksesta, jotta Norsunluurannikon talous saadaan uudelleen käyntiin mahdollisimman nopeasti;

| 22. | odottaa kiinnostuneena tiedonhankintamatkaansa Norsunluurannikolle; |
| --- | --- |

22.

odottaa kiinnostuneena tiedonhankintamatkaansa Norsunluurannikolle;

| 23. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Norsunluurannikon presidentille Alassane Ouattaralle, Euroopan unionin toimielimille, Afrikan unionille ja ECOWASille, YK:n pääsihteerille ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjälle. |
| --- | --- |

23.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman Norsunluurannikon presidentille Alassane Ouattaralle, Euroopan unionin toimielimille, Afrikan unionille ja ECOWASille, YK:n pääsihteerille ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjälle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (8)

demokraattisista mullistuksista Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä: seuraukset AKT-maille, Euroopalle ja maailmalle

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 Pariisissa hyväksymän yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen,

ottaa huomioon YK:n peruskirjan 2 artiklan 7 momentin, jossa vahvistetaan se, että jonkin valtion sisäisiin asioihin ei puututa, kansainvälisten suhteiden rauhanpalauttamisperiaatteeksi, ja poikkeukset puuttumattomuuden periaatteeseen, joita sovelletaan ainoastaan yhteistä turvallisuutta uhattaessa ja jotka määrittelee yksinomaan YK:n turvallisuusneuvosto (VII Luku),

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan kehityksen vuodesta 2004 lähtien, erityisesti komission 12. toukokuuta 2010 esittämät tilannekatsaukset naapurimaiden vaurauden, vakauden ja turvallisuuden vahvistamista koskevien tavoitteiden saavuttamisesta (9),

ottaa huomioon yhteisen tiedonannon demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävästä kumppanuudesta eteläisen Välimeren maiden kanssa (10); tiedonannossa esitellään Euroopan unionin eteläisiä naapureita koskevaa politiikkaa koskeva uusi lähestymistapa,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 3. ja 17. helmikuuta, 24. maaliskuuta ja 7. huhtikuuta 2011 Tunisian ja Egyptin tilanteesta, EU:n suhteista Persianlahden yhteistyöneuvostoon, Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen ulottuvuuden uudelleentarkastelusta (11) sekä Syyrian, Bahrainin ja Jemenin tilanteesta antamat päätöslauselmat (12),

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen vuodelta 1975, jonka sopimuspuolia Bahrain, Syyria ja Jemen ovat,

ottaa huomioon Välimeren unionin parlamentaarisen edustajakokouksen puhemiehistön julkilausumat sen Pariisissa (12. heinäkuuta 2008), Kairossa (20. marraskuuta 2009), Rabatissa (22. tammikuuta 2010), Palermossa (18. kesäkuuta 2010) ja Roomassa (12. marraskuuta 2010) pidetyissä kokouksissa,

ottaa huomioon aiemmat Libyasta annetut YK:n päätöslauselmat, mukaan luettuna 17. maaliskuuta 2011 annettu päätöslauselma 1973(2011), jonka nojalla jäsenvaltiot ja alueelliset organisaatiot saavat osallistua lentokieltoalueeseen siviiliväestön suojelemiseksi ja ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin Libyan arabijamahiriyassa hyökkäysuhan alaisina olevien siviiliväestöjen ja alueiden suojelemiseksi,

ottaa 8737huomioon ristiriitaiset tulkinnat tämän päätöslauselman soveltamisesta,

ottaa huomioon Afrikan unionin ilmaisemat epäilykset kyseisen päätöslauselman täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan helmikuun ja toukokuun 2011 välisenä aikana Euroopan unionin puolesta antamat lausunnot Libyasta, Egyptistä, Tunisiasta, Syyriasta, Jemenistä ja Bahrainista,

ottaa huomioon Afrikan unionin neuvottelualoitteen, jonka tarkoitus on tehdä loppu taisteluista Libyan opposition ja Muammar Gaddafin hallituksen välillä,

| A. | katsoo, että Tunisian ja Egyptin kansojen voitto on merkki uudesta toivon, vapauden, solidaarisuuden, demokratian ja todellisen muutoksen tuulesta, jota ovat toivoneet sekä kyseisten maiden asukkaat että kaikki sorretut kansat, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Tunisian ja Egyptin kansojen voitto on merkki uudesta toivon, vapauden, solidaarisuuden, demokratian ja todellisen muutoksen tuulesta, jota ovat toivoneet sekä kyseisten maiden asukkaat että kaikki sorretut kansat,

| B. | katsoo, että eteläisen Välimeren maiden ja useiden Lähi-idän maiden kansat ovat rauhanomaisten mielenosoitusten avulla selvästi ilmaisseet perustellut pyrkimyksensä saada aikaan demokraattisia uudistuksia, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että eteläisen Välimeren maiden ja useiden Lähi-idän maiden kansat ovat rauhanomaisten mielenosoitusten avulla selvästi ilmaisseet perustellut pyrkimyksensä saada aikaan demokraattisia uudistuksia,

| C. | katsoo, että nämä mullistukset ovat johtaneet kuolonuhreihin ja saaneet tuhannet ihmiset jättämään kotiseutunsa ja lähtemään pakolaisiksi sekä kyseisten maiden sisällä että niiden ulkopuolelle, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nämä mullistukset ovat johtaneet kuolonuhreihin ja saaneet tuhannet ihmiset jättämään kotiseutunsa ja lähtemään pakolaisiksi sekä kyseisten maiden sisällä että niiden ulkopuolelle,

| D. | katsoo, että näiden demokraattisten kansannousujen taustalla ovat pääasiassa varallisuuden epätasainen jakautuminen, vapauksien puute, korruptio ja nepotismi; katsoo, että ne kertovat väestön yleisestä tyytymättömyydestä vallassa oleviin hallituksiin ja sen halusta saada maahan sekä taloudellista kasvua, demokraattisten arvojen kunnioittamista että sosiaalista hyvinvointia, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että näiden demokraattisten kansannousujen taustalla ovat pääasiassa varallisuuden epätasainen jakautuminen, vapauksien puute, korruptio ja nepotismi; katsoo, että ne kertovat väestön yleisestä tyytymättömyydestä vallassa oleviin hallituksiin ja sen halusta saada maahan sekä taloudellista kasvua, demokraattisten arvojen kunnioittamista että sosiaalista hyvinvointia,

| E. | katsoo, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tukeneet useimpia näillä alueilla kaatuneista tai kyseenalaistetuista hallituksista, lähinnä geostrategisista, sotilaallisista, kaupallisista ja taloudellisista syistä, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat tukeneet useimpia näillä alueilla kaatuneista tai kyseenalaistetuista hallituksista, lähinnä geostrategisista, sotilaallisista, kaupallisista ja taloudellisista syistä,

| F. | katsoo, että on tärkeää huomioida sota-aseiden leviämisen riski ja sen aiheuttamat uhat ihmisten turvallisuudelle, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että on tärkeää huomioida sota-aseiden leviämisen riski ja sen aiheuttamat uhat ihmisten turvallisuudelle,

| G. | katsoo, että maailman alueet ovat toisistaan riippuvaisia ja että näillä liikkeillä saattaa olla väistämättömiä seurauksia – myönteisiä tai kielteisiä – naapurialueille Afrikassa ja Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että maailman alueet ovat toisistaan riippuvaisia ja että näillä liikkeillä saattaa olla väistämättömiä seurauksia – myönteisiä tai kielteisiä – naapurialueille Afrikassa ja Euroopan unionissa,

| H. | katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehittyminen vuodesta 2004 lähtien on paljastanut useita puutteita ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden puolustamisessa, ja ettei sen avulla ole onnistuttu saamaan aikaan tarvittavia poliittisia, yhteiskunnallisia ja toimielimiin liittyviä uudistuksia, mikä johtuu etenkin siitä, ettei kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten voimien kanssa ole käyty riittävää vuoropuhelua, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehittyminen vuodesta 2004 lähtien on paljastanut useita puutteita ihmisoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden puolustamisessa, ja ettei sen avulla ole onnistuttu saamaan aikaan tarvittavia poliittisia, yhteiskunnallisia ja toimielimiin liittyviä uudistuksia, mikä johtuu etenkin siitä, ettei kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten voimien kanssa ole käyty riittävää vuoropuhelua,

| I. | katsoo, että Tunisian, Egyptin, Libyan, Syyrian, Algerian, Marokon, Jordanian ja muiden Lähi-idän maiden demokraattiset kansannousut merkitsevät, että Euroopan unionin on mukautettava ENP:tä poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen prosessin tukemiseksi tehokkaasti tuomiten samalla ehdottomasti voimankäytön rauhanomaisten mielenosoitusten tukahduttamiseksi, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että Tunisian, Egyptin, Libyan, Syyrian, Algerian, Marokon, Jordanian ja muiden Lähi-idän maiden demokraattiset kansannousut merkitsevät, että Euroopan unionin on mukautettava ENP:tä poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen prosessin tukemiseksi tehokkaasti tuomiten samalla ehdottomasti voimankäytön rauhanomaisten mielenosoitusten tukahduttamiseksi,

| J. | katsoo, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) mukaan yli 450 000 ihmistä on paennut Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin, Nigeriin, Maliin ja Tšadiin sekä Eurooppaan ja että sadattuhannet pakolaiset ja ulkomaalaiset työntekijät taistelevat epätoivoisesti päästäkseen konfliktin jaloista tai lähteäkseen Libyasta; katsoo, että tämä on saanut aikaan humanitaarisen hätätilan, joka edellyttää EU:lta nopeaa reaktiota sekä jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välistä solidaarisuutta, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) mukaan yli 450 000 ihmistä on paennut Libyasta naapurimaihin Tunisiaan, Egyptiin, Nigeriin, Maliin ja Tšadiin sekä Eurooppaan ja että sadattuhannet pakolaiset ja ulkomaalaiset työntekijät taistelevat epätoivoisesti päästäkseen konfliktin jaloista tai lähteäkseen Libyasta; katsoo, että tämä on saanut aikaan humanitaarisen hätätilan, joka edellyttää EU:lta nopeaa reaktiota sekä jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välistä solidaarisuutta,

| K. | katsoo, että maanantaina, 16. toukokuuta 2011 Haagin Kansainvälinen rikostuomioistuin vaati Libyan johtajaa Muammar Gaddafia, tämän poikaa Saif al-Islam Gaddafia ja sotilastiedustelupalvelun päällikköä koskevia pidätysmääräyksiä syyttäen heitä rikoksista ihmisyyttä vastaan, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että maanantaina, 16. toukokuuta 2011 Haagin Kansainvälinen rikostuomioistuin vaati Libyan johtajaa Muammar Gaddafia, tämän poikaa Saif al-Islam Gaddafia ja sotilastiedustelupalvelun päällikköä koskevia pidätysmääräyksiä syyttäen heitä rikoksista ihmisyyttä vastaan,

| 1. | suhtautuu myönteisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kansojen rohkeuteen ja päättäväisyyteen ja tukee voimakkaasti niiden perusteltuja demokraattisia pyrkimyksiä, jotka voivat inspiroida demokraattiseen muutokseen Afrikan, Karibian, Tyynenmeren, Euroopan ja muun maailman maissa; toistaa tukevansa voimakkaasti kansoja, jotka osoittavat rauhanomaisesti mieltään autoritaarisia sortohallituksia vastaan, etenkin nuoria ja naisia, jotka toimivat keskeisinä demokraattisen uudistuksen alkuunpanijoina ja käynnistäjinä arabimaissa; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kansojen rohkeuteen ja päättäväisyyteen ja tukee voimakkaasti niiden perusteltuja demokraattisia pyrkimyksiä, jotka voivat inspiroida demokraattiseen muutokseen Afrikan, Karibian, Tyynenmeren, Euroopan ja muun maailman maissa; toistaa tukevansa voimakkaasti kansoja, jotka osoittavat rauhanomaisesti mieltään autoritaarisia sortohallituksia vastaan, etenkin nuoria ja naisia, jotka toimivat keskeisinä demokraattisen uudistuksen alkuunpanijoina ja käynnistäjinä arabimaissa;

| 2. | huomauttaa, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän viimeaikaisilla tapahtumilla on poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia ennen kaikkea maille itselleen mutta myös AKT-valtioille ja Euroopalle; |
| --- | --- |

2.

huomauttaa, että Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän viimeaikaisilla tapahtumilla on poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia ennen kaikkea maille itselleen mutta myös AKT-valtioille ja Euroopalle;

| 3. | kehottaa Euroopan unionia antamaan runsaasti tukea alueen poliittisille ja taloudellisille uudistuksille; painottaa, että demokraattisen siirtymän tukemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla on olennaista ottaa käyttöön kaikki ENP:n ja kehitysyhteistyöpolitiikan nykyiset välineet; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota perusvapauksien kunnioittamiseen, hyvään hallintoon, riippumattomaan oikeusjärjestelmään ja korruption torjuntaan kansan tarpeisiin ja odotuksiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

3.

kehottaa Euroopan unionia antamaan runsaasti tukea alueen poliittisille ja taloudellisille uudistuksille; painottaa, että demokraattisen siirtymän tukemiseksi parhaalla mahdollisella tavalla on olennaista ottaa käyttöön kaikki ENP:n ja kehitysyhteistyöpolitiikan nykyiset välineet; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota perusvapauksien kunnioittamiseen, hyvään hallintoon, riippumattomaan oikeusjärjestelmään ja korruption torjuntaan kansan tarpeisiin ja odotuksiin vastaamiseksi;

| 4. | kehottaa Euroopan unionia harkitsemaan kyseisten maiden velkojen takaisinmaksun väliaikaista keskeyttämistä ja painottaa, että velat on tarkastettava; vaatii korruptoituneiden johtajien omaisuuden jäädyttämistä ja palauttamista kyseisten maiden valtionkassaan; |
| --- | --- |

4.

kehottaa Euroopan unionia harkitsemaan kyseisten maiden velkojen takaisinmaksun väliaikaista keskeyttämistä ja painottaa, että velat on tarkastettava; vaatii korruptoituneiden johtajien omaisuuden jäädyttämistä ja palauttamista kyseisten maiden valtionkassaan;

| 5. | kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa, koska se on kansannousujen tärkein käynnistäjä kaikkialla tällä alueella; kehottaa myös varmistamaan kaikin tavoin, että Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön antama apu todella saavuttaa sen; |
| --- | --- |

5.

kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan kanssa, koska se on kansannousujen tärkein käynnistäjä kaikkialla tällä alueella; kehottaa myös varmistamaan kaikin tavoin, että Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön antama apu todella saavuttaa sen;

| 6. | pahoittelee kansainvälisen yhteisön valikoivaa tuohtumusta sen reagoidessa väkivaltaan Jemenissä, Syyriassa ja etenkin Bahrainissa, missä Persianlahden yhteistyöneuvoston yhteiset joukot tulivat Saudi-Arabiasta murskaamaan protestit; |
| --- | --- |

6.

pahoittelee kansainvälisen yhteisön valikoivaa tuohtumusta sen reagoidessa väkivaltaan Jemenissä, Syyriassa ja etenkin Bahrainissa, missä Persianlahden yhteistyöneuvoston yhteiset joukot tulivat Saudi-Arabiasta murskaamaan protestit;

| 7. | kehottaa viranomaisia pidättäytymään väkivallasta mielenosoittajia kohtaan, kunnioittamaan heidän oikeuttaan kokoontua ja ilmaista mielipiteensä sekä takaamaan heidän turvallisuutensa; kehottaa tekemään puolueettoman tutkimuksen tapahtumista, jotka ovat johtaneet siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on kuollut ja haavoittunut ja että heitä on vangittu, ja kehottaa saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen; kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielenosoitusten aikana pidätetyt henkilöt sekä poliittiset vangit, ihmisoikeusaktivistit ja toimittajat; |
| --- | --- |

7.

kehottaa viranomaisia pidättäytymään väkivallasta mielenosoittajia kohtaan, kunnioittamaan heidän oikeuttaan kokoontua ja ilmaista mielipiteensä sekä takaamaan heidän turvallisuutensa; kehottaa tekemään puolueettoman tutkimuksen tapahtumista, jotka ovat johtaneet siihen, että rauhanomaisia mielenosoittajia on kuollut ja haavoittunut ja että heitä on vangittu, ja kehottaa saattamaan vastuussa olevat oikeuden eteen; kehottaa vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielenosoitusten aikana pidätetyt henkilöt sekä poliittiset vangit, ihmisoikeusaktivistit ja toimittajat;

| 8. | katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden, Afrikan unionin ja ENP:n kattamien maiden, jotka jakavat yhteiset intressit, arvot ja ongelmat, välinen tiiviimpi alueellinen yhteistyö voisi saada aikaan muutosvoiman koko Välimeren alueelle; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden, Afrikan unionin ja ENP:n kattamien maiden, jotka jakavat yhteiset intressit, arvot ja ongelmat, välinen tiiviimpi alueellinen yhteistyö voisi saada aikaan muutosvoiman koko Välimeren alueelle;

| 9. | tuomitsee taloudellis-strategisten etujen takia harjoitetun asemyynnin ja lahjoitukset sekä ystävälliset suhteet, joita jotkin EU:n jäsenvaltiot ja AKT-maat ovat vuosien ajan ylläpitäneet diktaattoreihin; suhtautuu myönteisesti näiden kansojen itsemääräämisoikeuteen ja tuomitsee niiden kärsimän väkivallan; |
| --- | --- |

9.

tuomitsee taloudellis-strategisten etujen takia harjoitetun asemyynnin ja lahjoitukset sekä ystävälliset suhteet, joita jotkin EU:n jäsenvaltiot ja AKT-maat ovat vuosien ajan ylläpitäneet diktaattoreihin; suhtautuu myönteisesti näiden kansojen itsemääräämisoikeuteen ja tuomitsee niiden kärsimän väkivallan;

| 10. | kehottaa Euroopan unionia analysoimaan ja uudistamaan perusteellisesti sekä diplomaattisen politiikkansa että niiden poliittisten, kauppa- ja yhteistyösuhteiden luonteen, jotka sillä on Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maihin; |
| --- | --- |

10.

kehottaa Euroopan unionia analysoimaan ja uudistamaan perusteellisesti sekä diplomaattisen politiikkansa että niiden poliittisten, kauppa- ja yhteistyösuhteiden luonteen, jotka sillä on Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän maihin;

| 11. | kehottaa yleisafrikkalaisen parlamentin kanssa kaikkia Afrikan unionin jäsenvaltioita ratifioimaan demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa yleisafrikkalaisen parlamentin kanssa kaikkia Afrikan unionin jäsenvaltioita ratifioimaan demokratiaa, vaaleja ja hallintoa koskevan afrikkalaisen peruskirjan;

| 12. | muistuttaa, että aseellisten väliintulojen tarkoituksena saa olla ainoastaan siviilien suojeleminen, että niiden on oltava puolueettomia ja että niiden alkuunpanijat eivät missään tapauksessa saa ottaa itselleen oikeutta määrittää, kuka voi hallita ja kuka on suljettava ulkopuolelle; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että aseellisten väliintulojen tarkoituksena saa olla ainoastaan siviilien suojeleminen, että niiden on oltava puolueettomia ja että niiden alkuunpanijat eivät missään tapauksessa saa ottaa itselleen oikeutta määrittää, kuka voi hallita ja kuka on suljettava ulkopuolelle;

| 13. | kehottaa Afrikan unionia, Arabiliittoa ja Euroopan unionia saattamaan kaikki tarvittavat varat ja henkilöresurssit saataville, jotta voidaan tukea raskasta kansainvälistä humanitaarista operaatiota kyseisissä maissa YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja muiden humanitaaristen järjestöjen avustamiseksi suojelun ja hätäavun järjestämisessä kaikille niitä tarvitseville; |
| --- | --- |

13.

kehottaa Afrikan unionia, Arabiliittoa ja Euroopan unionia saattamaan kaikki tarvittavat varat ja henkilöresurssit saataville, jotta voidaan tukea raskasta kansainvälistä humanitaarista operaatiota kyseisissä maissa YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun ja muiden humanitaaristen järjestöjen avustamiseksi suojelun ja hätäavun järjestämisessä kaikille niitä tarvitseville;

| 14. | muistuttaa jälleen ihmisten valinnan ja vaalien tuloksen kunnioittamisen ja hyväksymisen merkityksestä riippumatta siitä, kuka voittaa, edellyttäen, että vaalit ovat demokraattiset, vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa jälleen ihmisten valinnan ja vaalien tuloksen kunnioittamisen ja hyväksymisen merkityksestä riippumatta siitä, kuka voittaa, edellyttäen, että vaalit ovat demokraattiset, vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet;

| 15. | suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston sekä Tunisian ja Egyptin viranomaisten aikaansaamaan edistykseen ja rohkaisee jatkamaan ponnisteluja demokraattisen vakauttamisen prosessin käynnistämiseksi ja vapauden, perus- ja ihmisoikeuksien, rauhan ja oikeuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston sekä Tunisian ja Egyptin viranomaisten aikaansaamaan edistykseen ja rohkaisee jatkamaan ponnisteluja demokraattisen vakauttamisen prosessin käynnistämiseksi ja vapauden, perus- ja ihmisoikeuksien, rauhan ja oikeuden takaamiseksi;

| 16. | kehottaa Euroopan komissiota ja kyseisiä maita jatkamaan ponnistelujaan varmistaen samalla, että yhteinen strategia, mukaan lukien riittävä rahoitus, inhimilliset voimavarat ja tekniset resurssit, otetaan käyttöön sen takaamiseksi, että EU voi reagoida asianmukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa soveltaen mahdollisiin huomattaviin muuttovirtoihin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Euroopan komissiota ja kyseisiä maita jatkamaan ponnistelujaan varmistaen samalla, että yhteinen strategia, mukaan lukien riittävä rahoitus, inhimilliset voimavarat ja tekniset resurssit, otetaan käyttöön sen takaamiseksi, että EU voi reagoida asianmukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 80 artiklaa soveltaen mahdollisiin huomattaviin muuttovirtoihin;

| 17. | kehottaa noudattamaan tiukasti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1973(2011), jonka tarkoitus on siviiliväestön suojeleminen; |
| --- | --- |

17.

kehottaa noudattamaan tiukasti YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1973(2011), jonka tarkoitus on siviiliväestön suojeleminen;

| 18. | kehottaa kyseisiä johtajia käyttämään malttia voimankäytössä ja ryhtymään neuvotteluihin myönteisen ratkaisun löytämiseksi kriisiin ja pahoittelee siviilikuolonuhreja; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kyseisiä johtajia käyttämään malttia voimankäytössä ja ryhtymään neuvotteluihin myönteisen ratkaisun löytämiseksi kriisiin ja pahoittelee siviilikuolonuhreja;

| 19. | pyytää Afrikan unionia osallistumaan kaikkien osapuolten hyväksyttävissä olevien ratkaisujen etsimiseen; |
| --- | --- |

19.

pyytää Afrikan unionia osallistumaan kaikkien osapuolten hyväksyttävissä olevien ratkaisujen etsimiseen;

| 20. | kehottaa YK:ta, Afrikan unionia, Euroopan unionia, Arabiliittoa ja koalitiota järjestämään pyöreän pöydän neuvottelut, jotta löydetään kriisiin ratkaisu, joka tuo mukanaan pysyvän rauhan ja demokratian Libyaan; |
| --- | --- |

20.

kehottaa YK:ta, Afrikan unionia, Euroopan unionia, Arabiliittoa ja koalitiota järjestämään pyöreän pöydän neuvottelut, jotta löydetään kriisiin ratkaisu, joka tuo mukanaan pysyvän rauhan ja demokratian Libyaan;

| 21. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin toimielimille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän maiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan kattamien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille. |
| --- | --- |

21.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Afrikan unionin toimielimille, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, YK:n yleiskokoukselle, yleisafrikkalaisen parlamentin puhemiehelle, Lähi-idän maiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan kattamien maiden hallituksille ja parlamenteille sekä Välimeren unionin pääsihteerille.

BUDAPESTIN JULKILAUSUMA

avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa vuonna 2011 järjestettävästä neljännestä korkean tason foorumista

Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta 2011 kokoontuneen AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. istunto

| A. | katsoo, että avun tuloksellisuudessa on kyse elämän parantamisesta, köyhyyden vähentämisestä ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että avun tuloksellisuudessa on kyse elämän parantamisesta, köyhyyden vähentämisestä ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisesta,

| B. | katsoo, että avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa 29. marraskuuta–1. joulukuuta 2011 järjestettävässä neljännessä korkean tason foorumissa on tarkoitus viedä päätökseen OECD:n/kehitysapukomitean johtama avun tuloksellisuutta koskeva prosessi, joka käynnistettiin Pariisin julkilausumalla vuonna 2005 ja jonka seurantatoimista sovittiin Accran toimintaohjelmassa vuonna 2008, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että avun tuloksellisuudesta Busanissa, Etelä-Koreassa 29. marraskuuta–1. joulukuuta 2011 järjestettävässä neljännessä korkean tason foorumissa on tarkoitus viedä päätökseen OECD:n/kehitysapukomitean johtama avun tuloksellisuutta koskeva prosessi, joka käynnistettiin Pariisin julkilausumalla vuonna 2005 ja jonka seurantatoimista sovittiin Accran toimintaohjelmassa vuonna 2008,

| C. | katsoo, että neljännessä korkean tason foorumissa selvitetään myös tulevaa suuntaa tehokkaammalle kehitysyhteistyölle ja luodaan uutta kansainvälistä apurakennetta vuosituhannen kehitystavoitteiden määräajaksi asetettuun vuoteen 2015 saakka ja sen jälkeen, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että neljännessä korkean tason foorumissa selvitetään myös tulevaa suuntaa tehokkaammalle kehitysyhteistyölle ja luodaan uutta kansainvälistä apurakennetta vuosituhannen kehitystavoitteiden määräajaksi asetettuun vuoteen 2015 saakka ja sen jälkeen,

| D. | katsoo, että EU ja sen jäsenvaltiot antavat yli puolet maailman julkisesta kehitysavusta ja ovat siten merkittävä toimija avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EU ja sen jäsenvaltiot antavat yli puolet maailman julkisesta kehitysavusta ja ovat siten merkittävä toimija avun tuloksellisuutta koskevassa ohjelmassa,

| E. | katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa EU sitoutuu pyrkimään kehityspolitiikan yhdenmukaisuuteen, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa EU sitoutuu pyrkimään kehityspolitiikan yhdenmukaisuuteen,

| F. | katsoo, että Ouagadougoussa, Burkina Fasossa 23. kesäkuuta 2010 allekirjoitetussa Cotonoun sopimuksen toisessa tarkistuksessa hyväksyttiin avun tuloksellisuutta koskeva toimintaohjelma (johdanto-osan 12a kohta ja 1 osan 2 artikla) sellaisena kuin siihen sitouduttiin avun tuloksellisuutta koskevassa Pariisin julistuksessa ja Accran toimintaohjelmassa; katsoo, että Cotonoun sopimuksen ensisijainen tavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että Ouagadougoussa, Burkina Fasossa 23. kesäkuuta 2010 allekirjoitetussa Cotonoun sopimuksen toisessa tarkistuksessa hyväksyttiin avun tuloksellisuutta koskeva toimintaohjelma (johdanto-osan 12a kohta ja 1 osan 2 artikla) sellaisena kuin siihen sitouduttiin avun tuloksellisuutta koskevassa Pariisin julistuksessa ja Accran toimintaohjelmassa; katsoo, että Cotonoun sopimuksen ensisijainen tavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta poistaminen,

| G. | katsoo, että avun tuloksellisuudessa on saatu aikaan huomattavia parannuksia, mutta että parannettavaa on vielä paljon; katsoo, että avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman jatkuvuus on välttämätön edellytys olemassa olevien sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiselle, etenkin rahoituskriisi huomioon ottaen, sekä avun ja kehityksen tuloksellisuuden erilaisten ja uusien ulottuvuuksien harkitsemiselle, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että avun tuloksellisuudessa on saatu aikaan huomattavia parannuksia, mutta että parannettavaa on vielä paljon; katsoo, että avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman jatkuvuus on välttämätön edellytys olemassa olevien sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiselle, etenkin rahoituskriisi huomioon ottaen, sekä avun ja kehityksen tuloksellisuuden erilaisten ja uusien ulottuvuuksien harkitsemiselle,

| 1. | painottaa, että neljännen korkean tason foorumin olisi oltava enemmän kuin arviointitapahtuma ja että siellä olisi siirryttävä lupauksista käsin kosketeltaviin saavutuksiin avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanossa, ja odottaa EU:n ja AKT-maiden omaksuvan asiassa johtavan roolin; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että neljännen korkean tason foorumin olisi oltava enemmän kuin arviointitapahtuma ja että siellä olisi siirryttävä lupauksista käsin kosketeltaviin saavutuksiin avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman täytäntöönpanossa, ja odottaa EU:n ja AKT-maiden omaksuvan asiassa johtavan roolin;

| 2. | muistuttaa kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden ja yhteisten arvojen, kuten ihmisoikeuksien, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden, korruption torjunnan, vastuullisuuden ja sukupuolten tasa-arvon, aktiivisen edistämisen merkityksestä avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman yhteydessä; |
| --- | --- |

2.

muistuttaa kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden ja yhteisten arvojen, kuten ihmisoikeuksien, yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden, korruption torjunnan, vastuullisuuden ja sukupuolten tasa-arvon, aktiivisen edistämisen merkityksestä avun tuloksellisuutta koskevan toimintaohjelman yhteydessä;

I.   Avun ennustettavuus

| 3. | kehottaa avunantajia ryhtymään välittömiin toimenpiteisiin Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten, esimerkiksi avun sidonnaisuuksien purkamisen, avun ennustettavuuden, ehdollisuuden ja avoimuuden, toimeenpanemiseksi; toimeenpanoa hankaloittavat ainoastaan poliittinen tahto ja byrokratia; |
| --- | --- |

3.

kehottaa avunantajia ryhtymään välittömiin toimenpiteisiin Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten, esimerkiksi avun sidonnaisuuksien purkamisen, avun ennustettavuuden, ehdollisuuden ja avoimuuden, toimeenpanemiseksi; toimeenpanoa hankaloittavat ainoastaan poliittinen tahto ja byrokratia;

| 4. | kehottaa avunantajamaita pitämään kiinni sitoumuksestaan antaa 0,7 prosenttia BKT:stään / BKTL:stään kehitysapuun ja tiukentamaan julkisen kehitysavun määritelmää; |
| --- | --- |

4.

kehottaa avunantajamaita pitämään kiinni sitoumuksestaan antaa 0,7 prosenttia BKT:stään / BKTL:stään kehitysapuun ja tiukentamaan julkisen kehitysavun määritelmää;

| 5. | kehottaa avunantajia lisäämään avun ennustettavuutta rahoitusvirtojensa luotettavien monivuotisten aikataulujen sekä kumppanimaiden kanssa tehtävien pitkän aikavälin kehityssopimusten, jotka perustuvat keskinäiseen kehitystä koskevaan vastuullisuuteen, avulla; |
| --- | --- |

5.

kehottaa avunantajia lisäämään avun ennustettavuutta rahoitusvirtojensa luotettavien monivuotisten aikataulujen sekä kumppanimaiden kanssa tehtävien pitkän aikavälin kehityssopimusten, jotka perustuvat keskinäiseen kehitystä koskevaan vastuullisuuteen, avulla;

| 6. | muistuttaa tarpeesta käyttää innovatiivisia rahoitusmenetelmiä, kuten pääomaliikkeiden verottamista, vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa tarpeesta käyttää innovatiivisia rahoitusmenetelmiä, kuten pääomaliikkeiden verottamista, vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi;

| 7. | kehottaa avunantajia koordinoimaan ja yhdenmukaistamaan toimiaan paremmin ja yksinkertaistamaan menetelmiään; |
| --- | --- |

7.

kehottaa avunantajia koordinoimaan ja yhdenmukaistamaan toimiaan paremmin ja yksinkertaistamaan menetelmiään;

II.   Avun yhdenmukaistaminen, maan omien järjestelmien käyttö ja maan oma vastuu

| 8. | tunnustaa avun yhdenmukaistamisen ja maan omien järjestelmien käytön merkityksen kehitysavun jakamisen kannalta sekä kumppanimaiden valmiuksien kehittämisessä, omistajuuden edistämisessä, avoimuuden ja keskinäisen vastuullisuuden lisäämisessä ja kumppanimaiden parlamentaarisen valvonnan helpottamisessa; |
| --- | --- |

8.

tunnustaa avun yhdenmukaistamisen ja maan omien järjestelmien käytön merkityksen kehitysavun jakamisen kannalta sekä kumppanimaiden valmiuksien kehittämisessä, omistajuuden edistämisessä, avoimuuden ja keskinäisen vastuullisuuden lisäämisessä ja kumppanimaiden parlamentaarisen valvonnan helpottamisessa;

| 9. | kehottaa kumppanimaita panemaan täytäntöön oikeudellisen kehyksen avun sisällyttämiselle kansalliseen talousarvioon tuen käyttämisen parlamentaarisen valvonnan ja vastuun lisäämisen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kumppanimaita panemaan täytäntöön oikeudellisen kehyksen avun sisällyttämiselle kansalliseen talousarvioon tuen käyttämisen parlamentaarisen valvonnan ja vastuun lisäämisen mahdollistamiseksi;

| 10. | kehottaa avunantajia lisäämään maakohtaisen ohjelmoitavan avun osuutta avunsaajamaiden valmiuksien ja omistajuuden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

10.

kehottaa avunantajia lisäämään maakohtaisen ohjelmoitavan avun osuutta avunsaajamaiden valmiuksien ja omistajuuden kehittämiseksi;

| 11. | painottaa, että budjettituki on yksi parhaista tavoista lisätä avun tuloksellisuutta, mutta että sen on perustuttava kehityksen rahoitusta ja köyhyyden vähentämistä koskeviin kansallisiin suunnitelmiin; rohkaisee komissiota säilyttämään tukikelpoisuusperusteita koskevan dynaamisen lähestymistapansa ja edistämään yhteisen EU:n tavoitteen vahvistamista budjettituelle; |
| --- | --- |

11.

painottaa, että budjettituki on yksi parhaista tavoista lisätä avun tuloksellisuutta, mutta että sen on perustuttava kehityksen rahoitusta ja köyhyyden vähentämistä koskeviin kansallisiin suunnitelmiin; rohkaisee komissiota säilyttämään tukikelpoisuusperusteita koskevan dynaamisen lähestymistapansa ja edistämään yhteisen EU:n tavoitteen vahvistamista budjettituelle;

| 12. | kehottaa avunantajia ja kumppanimaita panemaan nopeasti täytäntöön maatason apua koskevia avoimuustoimia, sillä omistajuus ei ole mahdollista ilman tietoa; |
| --- | --- |

12.

kehottaa avunantajia ja kumppanimaita panemaan nopeasti täytäntöön maatason apua koskevia avoimuustoimia, sillä omistajuus ei ole mahdollista ilman tietoa;

| 13. | katsoo, että verotus takaa riippumattoman rahoituslähteen kestävälle kehitykselle ja muodostaa tärkeän yhdyssiteen kehittyvien maiden hallitusten ja kansalaisten välille; kehottaa ottamaan käyttöön verohallinnon toteuttamiskelpoisen muodon, joka perustuu veronmaksajien maksukykyyn; suosittelee tehostamaan veroparatiisien – jotka eivät ole sama asia kuin alhaisen verotuksen hallintoalueet – veronkierron ja laittomien pääoman siirtojen torjuntaa sekä hallinnoimaan luonnonvaroja avoimesti; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että verotus takaa riippumattoman rahoituslähteen kestävälle kehitykselle ja muodostaa tärkeän yhdyssiteen kehittyvien maiden hallitusten ja kansalaisten välille; kehottaa ottamaan käyttöön verohallinnon toteuttamiskelpoisen muodon, joka perustuu veronmaksajien maksukykyyn; suosittelee tehostamaan veroparatiisien – jotka eivät ole sama asia kuin alhaisen verotuksen hallintoalueet – veronkierron ja laittomien pääoman siirtojen torjuntaa sekä hallinnoimaan luonnonvaroja avoimesti;

III.   Parlamenttien rooli

| 14. | korostaa johtavaa roolia, joka kansallisilla parlamenteilla pitäisi olla siksi, että niillä on parhaat mahdollisuudet määrittää ensisijaisia toimialoja ja tarkastaa maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja talousarvion määrärahoja; kehottaa kansallisia parlamentteja hyväksymään maakohtaiset strategia-asiakirjat ja vuosibudjetin kuultuaan kansalaisyhteiskuntaa ennen avunantajamaiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua, jotta demokraattinen valvonta voi toimia täysimääräisesti; |
| --- | --- |

14.

korostaa johtavaa roolia, joka kansallisilla parlamenteilla pitäisi olla siksi, että niillä on parhaat mahdollisuudet määrittää ensisijaisia toimialoja ja tarkastaa maakohtaisia strategia-asiakirjoja ja talousarvion määrärahoja; kehottaa kansallisia parlamentteja hyväksymään maakohtaiset strategia-asiakirjat ja vuosibudjetin kuultuaan kansalaisyhteiskuntaa ennen avunantajamaiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua, jotta demokraattinen valvonta voi toimia täysimääräisesti;

| 15. | kehottaa parlamentteja hoitamaan valvonnan tarkastelemalla talousarvioita, menettelytapoja ja niiden tuloksia sekä ottamalla kansalaiset mukaan päätöksentekoon demokraattisen prosessin avulla; |
| --- | --- |

15.

kehottaa parlamentteja hoitamaan valvonnan tarkastelemalla talousarvioita, menettelytapoja ja niiden tuloksia sekä ottamalla kansalaiset mukaan päätöksentekoon demokraattisen prosessin avulla;

| 16. | muistuttaa, ettei kehittyvien maiden parlamenteilla ole riittäviä perusvalmiuksia hoitaa tehtäväänsä täysimääräisesti; kehottaa siksi avunantajia tukemaan valmiuksien luomista ja kehittämistä kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, ettei kehittyvien maiden parlamenteilla ole riittäviä perusvalmiuksia hoitaa tehtäväänsä täysimääräisesti; kehottaa siksi avunantajia tukemaan valmiuksien luomista ja kehittämistä kansallisella ja alueellisella tasolla;

| 17. | ehdottaa, että parlamentaariset valmiudet otetaan avun ja kehityksen tuloksellisuuden indikaattoriksi ja että niitä mitataan ajan myötä tiedostaen, että ne edistävät osaltaan moitteetonta varainhoitoa, kestävää poliittista vakautta ja taloudellista menestystä; |
| --- | --- |

17.

ehdottaa, että parlamentaariset valmiudet otetaan avun ja kehityksen tuloksellisuuden indikaattoriksi ja että niitä mitataan ajan myötä tiedostaen, että ne edistävät osaltaan moitteetonta varainhoitoa, kestävää poliittista vakautta ja taloudellista menestystä;

| 18. | muistuttaa, että omistajuuden periaatteen olisi annettava kumppanimaille mahdollisuus määritellä omat poliittiset painopisteensä; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että omistajuuden periaatteen olisi annettava kumppanimaille mahdollisuus määritellä omat poliittiset painopisteensä;

IV.   Valtiosta riippumattomien toimijoiden ja paikallisviranomaisten sitoutuminen

| 19. | kehottaa EU:ta ja kumppanimaita syventämään ja laajentamaan rakenteellisen vuoropuhelun prosessia kansalaisjärjestöjen ja paikallisviranomaisten sitoutumisen lisäämiseksi, jotta varmistetaan niiden täysimääräinen ja merkityksellinen osallistuminen talousarvioiden ja ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:ta ja kumppanimaita syventämään ja laajentamaan rakenteellisen vuoropuhelun prosessia kansalaisjärjestöjen ja paikallisviranomaisten sitoutumisen lisäämiseksi, jotta varmistetaan niiden täysimääräinen ja merkityksellinen osallistuminen talousarvioiden ja ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin;

| 20. | painottaa, että alueellinen lähestymistapa ja monitasoinen hallinto ovat keskeisiä tekijöitä tehokkaammissa kehitysstrategioissa; kehottaa siksi EU:ta ja kumppanimaita ottamaan paremmin huomioon alueet julkisen toiminnan ympäristönä; |
| --- | --- |

20.

painottaa, että alueellinen lähestymistapa ja monitasoinen hallinto ovat keskeisiä tekijöitä tehokkaammissa kehitysstrategioissa; kehottaa siksi EU:ta ja kumppanimaita ottamaan paremmin huomioon alueet julkisen toiminnan ympäristönä;

| 21. | kehottaa avunantajia ja kumppanimaita arvioimaan täysimääräisesti ja syventämään Pariisin ja Accran sitoumuksia demokraattiseen omistajuuteen ja kansalaisjärjestöille ja paikallisviranomaisille annettavaan tukeen perustuvien uudistusten avulla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa avunantajia ja kumppanimaita arvioimaan täysimääräisesti ja syventämään Pariisin ja Accran sitoumuksia demokraattiseen omistajuuteen ja kansalaisjärjestöille ja paikallisviranomaisille annettavaan tukeen perustuvien uudistusten avulla;

| 22. | korostaa myös riippumattomien oikeusjärjestelmien ja vapaiden tiedotusvälineiden roolia hyvän hallinnon ja vastuullisuuden edistämisessä; |
| --- | --- |

22.

korostaa myös riippumattomien oikeusjärjestelmien ja vapaiden tiedotusvälineiden roolia hyvän hallinnon ja vastuullisuuden edistämisessä;

V.   Uudet kehityskumppanuudet

| 23. | toteaa, että 72 prosenttia maailman köyhimmistä ihmisistä elää keskitulotason maissa (MIC) (13); toteaa, että keskitulotason maissa tarvitaan erilaista kehityskumppanuutta, jossa keskitytään enemmän osallistavaan kasvuun, talouden monipuolistamiseen, vaurauden uudelleenjakoon sekä kehityksen tuloksellisuuden edistämiseen etelä–etelä-yhteistyön avulla ja vertaisoppimisen ja kehityskokemusten jakamisen edistämiseen; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että 72 prosenttia maailman köyhimmistä ihmisistä elää keskitulotason maissa (MIC) (13); toteaa, että keskitulotason maissa tarvitaan erilaista kehityskumppanuutta, jossa keskitytään enemmän osallistavaan kasvuun, talouden monipuolistamiseen, vaurauden uudelleenjakoon sekä kehityksen tuloksellisuuden edistämiseen etelä–etelä-yhteistyön avulla ja vertaisoppimisen ja kehityskokemusten jakamisen edistämiseen;

| 24. | muistuttaa, että tarvitaan apua, joka on mukautettu haavoittuvassa asemassa olevien valtioiden, selkkauksista toipuvien alhaisemman tulotason maiden ja pienten saarikehitysvaltioiden ominaispiirteisiin ja tarpeisiin, sekä tehostettuja toimia yhteistyön tekemiseksi köyhimpien maiden kanssa; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että tarvitaan apua, joka on mukautettu haavoittuvassa asemassa olevien valtioiden, selkkauksista toipuvien alhaisemman tulotason maiden ja pienten saarikehitysvaltioiden ominaispiirteisiin ja tarpeisiin, sekä tehostettuja toimia yhteistyön tekemiseksi köyhimpien maiden kanssa;

| 25. | kehottaa osoittamaan apua köyhimmille ihmisille eikä vain köyhimmille maille; |
| --- | --- |

25.

kehottaa osoittamaan apua köyhimmille ihmisille eikä vain köyhimmille maille;

| 26. | korostaa, että apu pitäisi katsoa kehityksen käynnistäjäksi eikä sen välineeksi; katsoo, että avun perimmäinen tarkoitus on saada aikaan valtio, jossa apu ei enää ole tarpeen; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että apu pitäisi katsoa kehityksen käynnistäjäksi eikä sen välineeksi; katsoo, että avun perimmäinen tarkoitus on saada aikaan valtio, jossa apu ei enää ole tarpeen;

VI.   Työnjako

| 27. | kehottaa EU:ta omaksumaan neljännen korkean tason foorumin yhteydessä johtavan roolin työnjakoasiassa ja tehostamaan pyrkimyksiään avunantajien koordinoinnin ja työnjaon parantamiseksi ryhtyen samalla toimenpiteisiin demokraattisen omistajuuden, vastuun ottamisen ja parempilaatuisen avun edistämiseksi; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:ta omaksumaan neljännen korkean tason foorumin yhteydessä johtavan roolin työnjakoasiassa ja tehostamaan pyrkimyksiään avunantajien koordinoinnin ja työnjaon parantamiseksi ryhtyen samalla toimenpiteisiin demokraattisen omistajuuden, vastuun ottamisen ja parempilaatuisen avun edistämiseksi;

| 28. | painottaa tarvetta ratkaista houkuttelevien ja avutta jäävien maiden ongelma ja laiminlyönnit tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuollossa, koulutuksessa sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sukupuolten tasa-arvon aloilla; |
| --- | --- |

28.

painottaa tarvetta ratkaista houkuttelevien ja avutta jäävien maiden ongelma ja laiminlyönnit tärkeillä aloilla, kuten terveydenhuollossa, koulutuksessa sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sukupuolten tasa-arvon aloilla;

| 29. | suhtautuu myönteisesti yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 15. toukokuuta 2007 hyväksymiin kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskeviin menettelysääntöihin ja huomauttaa, että koska EU ei ole pannut täysimääräisesti täytäntöön työnjakoa koskevien menettelysääntöjen sisältämiä periaatteita, siltä menee ohi tilaisuus säästää jopa 6 miljardia euroa (14); |
| --- | --- |

29.

suhtautuu myönteisesti yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 15. toukokuuta 2007 hyväksymiin kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskeviin menettelysääntöihin ja huomauttaa, että koska EU ei ole pannut täysimääräisesti täytäntöön työnjakoa koskevien menettelysääntöjen sisältämiä periaatteita, siltä menee ohi tilaisuus säästää jopa 6 miljardia euroa (14);

| 30. | kehottaa EU:ta tarkistamaan työnjakopolitiikkaansa varmistaakseen, että kaikkiin aloihin liittyviä kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, ei laiminlyödä; |
| --- | --- |

30.

kehottaa EU:ta tarkistamaan työnjakopolitiikkaansa varmistaakseen, että kaikkiin aloihin liittyviä kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa, ei laiminlyödä;

VII.   Yksityinen sektori kehitysyhteistyön toimijana

| 31. | panee merkille yksityisen sektorin sidosryhmien kasvavan osallistumisen kehityskumppanuuksiin; panee merkille hyödyt, jotka aiheutuvat yksityisen sektorin antaman kehitysavun sisällyttämisestä avun tuloksellisuutta koskeviin sopimuksiin, mutta myös tarpeen selventää, mitä tehtäviä yksityisellä sektorilla voisi ja pitäisi olla, ja yhdistää ne vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja kestävään kehitykseen, samoin kuin julkisen sektorin ensisijaiseen vastuuseen; korostaa, että on tärkeää olla palaamatta sidottuun apuun tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

31.

panee merkille yksityisen sektorin sidosryhmien kasvavan osallistumisen kehityskumppanuuksiin; panee merkille hyödyt, jotka aiheutuvat yksityisen sektorin antaman kehitysavun sisällyttämisestä avun tuloksellisuutta koskeviin sopimuksiin, mutta myös tarpeen selventää, mitä tehtäviä yksityisellä sektorilla voisi ja pitäisi olla, ja yhdistää ne vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja kestävään kehitykseen, samoin kuin julkisen sektorin ensisijaiseen vastuuseen; korostaa, että on tärkeää olla palaamatta sidottuun apuun tässä yhteydessä;

| 32. | korostaa, että on tärkeää edistää avoimuutta ja arvioida yksityiseen sektoriin kuuluvien kehitysyhteistyön toimijoiden vaikutusta kehitystuloksiin; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että on tärkeää edistää avoimuutta ja arvioida yksityiseen sektoriin kuuluvien kehitysyhteistyön toimijoiden vaikutusta kehitystuloksiin;

| 33. | kehottaa avunantajia hyödyntämään apua kumppanimaiden yksityisen sektorin kehittämisen käynnistäjänä, parantamaan kumppanimaiden yksityisen sektorin sääntelyelinten toimintaa ja edistämään yksityisen sektorin kehittämistä siten, että se hyödyttää köyhimpiä väestönosia ja edistää kehitystavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

33.

kehottaa avunantajia hyödyntämään apua kumppanimaiden yksityisen sektorin kehittämisen käynnistäjänä, parantamaan kumppanimaiden yksityisen sektorin sääntelyelinten toimintaa ja edistämään yksityisen sektorin kehittämistä siten, että se hyödyttää köyhimpiä väestönosia ja edistää kehitystavoitteiden saavuttamista;

VIII.   Busanin jälkeen

| 34. | korostaa, että on tärkeää pitää yllä avun ja kehityksen tuloksellisuuden liikevoima myös Busanin foorumin jälkeen; |
| --- | --- |

34.

korostaa, että on tärkeää pitää yllä avun ja kehityksen tuloksellisuuden liikevoima myös Busanin foorumin jälkeen;

| 35. | suosittelee Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten täytäntöönpanon ja niihin liittyvän edistyksen seuraamisen ja arvioinnin jatkamista; suosittelee, että seuraava tutkimus tehdään ajankohtana, jona vuosituhannen kehitystavoitteiden määräaika päättyy, jotta voidaan täydentää maailmanlaajuisia katsauksia kehityksessä kyseisenä ajankohtana saavutettuun edistykseen; |
| --- | --- |

35.

suosittelee Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman sitoumusten täytäntöönpanon ja niihin liittyvän edistyksen seuraamisen ja arvioinnin jatkamista; suosittelee, että seuraava tutkimus tehdään ajankohtana, jona vuosituhannen kehitystavoitteiden määräaika päättyy, jotta voidaan täydentää maailmanlaajuisia katsauksia kehityksessä kyseisenä ajankohtana saavutettuun edistykseen;

| 36. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää avun tuloksellisuus kehityksen tuloksellisuuden kehykseen, jossa asetetaan etusijalle kehityksen kokonaistulokset ja joka sisältää kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden ja alueellisten talousyhteisöjen osallistumisen, jotta voidaan paremmin ottaa huomioon avun ja kehityksen tuloksellisuuden alueelliset ulottuvuudet; |
| --- | --- |

36.

korostaa, että on tärkeää sisällyttää avun tuloksellisuus kehityksen tuloksellisuuden kehykseen, jossa asetetaan etusijalle kehityksen kokonaistulokset ja joka sisältää kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden ja alueellisten talousyhteisöjen osallistumisen, jotta voidaan paremmin ottaa huomioon avun ja kehityksen tuloksellisuuden alueelliset ulottuvuudet;

| 37. | vaatii, että neljännessä korkean tason foorumissa tehdään aloite kattavasta "Busanin sopimuksesta", jossa yhdistyvät erityiset aikatauluun sidotut sitoumukset ja jonka avulla pannaan alulle kehitysyhteistyön maailmanlaajuisen hallinnan perustavanlaatuiset uudistukset; |
| --- | --- |

37.

vaatii, että neljännessä korkean tason foorumissa tehdään aloite kattavasta "Busanin sopimuksesta", jossa yhdistyvät erityiset aikatauluun sidotut sitoumukset ja jonka avulla pannaan alulle kehitysyhteistyön maailmanlaajuisen hallinnan perustavanlaatuiset uudistukset;

| 38. | panee merkille uusien kehitysyhteistyön toimijoiden, joihin kuuluu yksittäisiä maita, joiden lähestymistapaa eivät säätele eurooppalaiset yhteistyön normit, ilmaantumisen ja kehottaa omaksumaan näitä maita koskevan poliittisen, sallivan lähestymistavan avoimen ja kattavan kehitysyhteistyön dynamiikan saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

38.

panee merkille uusien kehitysyhteistyön toimijoiden, joihin kuuluu yksittäisiä maita, joiden lähestymistapaa eivät säätele eurooppalaiset yhteistyön normit, ilmaantumisen ja kehottaa omaksumaan näitä maita koskevan poliittisen, sallivan lähestymistavan avoimen ja kattavan kehitysyhteistyön dynamiikan saavuttamiseksi.

JULKILAUSUMA

Yhteistoiminta yleisen saatavuuden hyväksi kesäkuussa pidettävää vuoden 2011 korkean tason aids-kokousta silmällä pitäen

Budapestissa (Unkari) 16.–18. toukokuuta kokoontunut AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen New Yorkissa 8.–10. kesäkuuta pidettävän korkean tason aids-kokouksen, ja

| 1. | muistuttaa, että tavoite tehostaa pyrkimyksiä tuoda HIV:n/aidsin ehkäisytoimet, hoito ja tukitoimet kaikkien ulottuville ja pitää niitä yllä on kirjattu keskeisenä kehitystavoitteena tarkistetun Cotonoun sopimuksen 31 artiklaan; |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että tavoite tehostaa pyrkimyksiä tuoda HIV:n/aidsin ehkäisytoimet, hoito ja tukitoimet kaikkien ulottuville ja pitää niitä yllä on kirjattu keskeisenä kehitystavoitteena tarkistetun Cotonoun sopimuksen 31 artiklaan;

| 2. | painottaa, että 30 vuotta aids-epidemian alkamisen jälkeen aidsin torjunta on osoittanut arvonsa tehokkaana sijoituksena, joka on tuottanut tulosta HIV:n mutta myös laajempien terveyteen, kehitykseen ja ihmisoikeuksiin liittyvien päämäärien kannalta, ja että kuluneiden kymmenen vuoden aikana uusien HIV-tartuntojen määrä väheni monissa maissa, antiretroviraalilääkitystä saavien ihmisten määrä lisääntyi, samoin kuin niiden palvelujen kattavuus, joilla ehkäistään taudin siirtyminen äideiltä lapsille. Siitä huolimatta saavutukset ovat riittämättömiä ja hauraita; |
| --- | --- |

2.

painottaa, että 30 vuotta aids-epidemian alkamisen jälkeen aidsin torjunta on osoittanut arvonsa tehokkaana sijoituksena, joka on tuottanut tulosta HIV:n mutta myös laajempien terveyteen, kehitykseen ja ihmisoikeuksiin liittyvien päämäärien kannalta, ja että kuluneiden kymmenen vuoden aikana uusien HIV-tartuntojen määrä väheni monissa maissa, antiretroviraalilääkitystä saavien ihmisten määrä lisääntyi, samoin kuin niiden palvelujen kattavuus, joilla ehkäistään taudin siirtyminen äideiltä lapsille. Siitä huolimatta saavutukset ovat riittämättömiä ja hauraita;

| 3. | kehottaa siksi AKT-maiden ja EU:n hallituksia tehostamaan yhteistyöponnistelujaan tukeakseen AKT-valtioita niiden tehostaessa pyrkimyksiä tuoda HIV:n/aidsin ehkäisytoimet, hoito ja tukitoimet kaikkien ulottuville ja pitää niitä yllä, mikä on keskeinen edellytys vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle vuoteen 2015 mennessä; |
| --- | --- |

3.

kehottaa siksi AKT-maiden ja EU:n hallituksia tehostamaan yhteistyöponnistelujaan tukeakseen AKT-valtioita niiden tehostaessa pyrkimyksiä tuoda HIV:n/aidsin ehkäisytoimet, hoito ja tukitoimet kaikkien ulottuville ja pitää niitä yllä, mikä on keskeinen edellytys vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiselle vuoteen 2015 mennessä;

| 4. | kehottaa AKT:n ja EU:n osapuolia – AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia sekä Euroopan komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa – lähettämään korkeimman tason edustajat vuoden 2011 korkean tason aids-kokoukseen, tukemaan YK:n pääsihteerin kertomuksen suosituksia ja hyväksymään hänen ehdotuksensa kuudesta maailmanlaajuisesta tavoitteesta vuodelle 2015; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT:n ja EU:n osapuolia – AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia sekä Euroopan komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa – lähettämään korkeimman tason edustajat vuoden 2011 korkean tason aids-kokoukseen, tukemaan YK:n pääsihteerin kertomuksen suosituksia ja hyväksymään hänen ehdotuksensa kuudesta maailmanlaajuisesta tavoitteesta vuodelle 2015;

| 5. | kehottaa EU:ta säilyttämään johtavan asemansa aidsin torjunnassa, erityisesti käynnistämällä laajan kuulemisprosessin kaikkien sidosryhmien – EU:n jäsenvaltiot, parlamentaarikot ja kansalaisyhteiskunta mukaan luettuna – kanssa maantieteellisesti kattavan HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävän ulkoisena toimena toteutettavan eurooppalaisen toimintaohjelman valmistelemiseksi vuodelle 2012 ja sen jälkeiselle ajalle; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta säilyttämään johtavan asemansa aidsin torjunnassa, erityisesti käynnistämällä laajan kuulemisprosessin kaikkien sidosryhmien – EU:n jäsenvaltiot, parlamentaarikot ja kansalaisyhteiskunta mukaan luettuna – kanssa maantieteellisesti kattavan HI-viruksen/aidsin, malarian ja tuberkuloosin torjumiseen tähtäävän ulkoisena toimena toteutettavan eurooppalaisen toimintaohjelman valmistelemiseksi vuodelle 2012 ja sen jälkeiselle ajalle;

| 6. | kehottaa AKT:n ja EU:n hallituksia edistämään leimautumista torjuvien strategioiden sisällyttämistä kansallisiin aids-ohjelmiin, myös yhteisöjärjestelmien vahvistamisen avulla; poistamaan rankaisevat lait, menettelytavat, käytännöt, leimaamisen ja syrjinnän, jotka heikentävät ihmisoikeuksia ja lisäävät alttiutta HI-virukselle/aidsille; sitoutumaan tarjoamaan kokonaisvaltaista hoitoa ja tukitoimia aikuisille ja lapsille, jotka elävät HI-viruksen/aidsin kanssa ja joihin se vaikuttaa, myös huoltajille; |
| --- | --- |

6.

kehottaa AKT:n ja EU:n hallituksia edistämään leimautumista torjuvien strategioiden sisällyttämistä kansallisiin aids-ohjelmiin, myös yhteisöjärjestelmien vahvistamisen avulla; poistamaan rankaisevat lait, menettelytavat, käytännöt, leimaamisen ja syrjinnän, jotka heikentävät ihmisoikeuksia ja lisäävät alttiutta HI-virukselle/aidsille; sitoutumaan tarjoamaan kokonaisvaltaista hoitoa ja tukitoimia aikuisille ja lapsille, jotka elävät HI-viruksen/aidsin kanssa ja joihin se vaikuttaa, myös huoltajille;

| 7. | kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia kasvattamaan HI-viruksen torjumiseen osoittamiaan määrärahoja ja keskittämään torjuntainvestoinnit yhdennettyihin ja todisteisiin perustuviin torjuntaohjelmiin, jotka kohdistetaan niihin väestönosiin, jotka ovat haavoittuvimpia ja suurimmassa vaarassa saada tartunnan, sillä nämä kuuluvat kustannustehokkaimpiin toimenpiteisiin, sekä tehostamaan investointeja tutkimukseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia kasvattamaan HI-viruksen torjumiseen osoittamiaan määrärahoja ja keskittämään torjuntainvestoinnit yhdennettyihin ja todisteisiin perustuviin torjuntaohjelmiin, jotka kohdistetaan niihin väestönosiin, jotka ovat haavoittuvimpia ja suurimmassa vaarassa saada tartunnan, sillä nämä kuuluvat kustannustehokkaimpiin toimenpiteisiin, sekä tehostamaan investointeja tutkimukseen;

| 8. | painottaa, että hoito on tehokas investointi, joka vähentää HI-viruksen tartuntoja, tuberkuloosia sekä äitiys- ja lapsikuolleisuutta. Kehottaa siksi AKT:n ja EU:n hallituksia tukemaan hoidon saatavuuteen liittyviä innovaatioita, poistamaan oikeudellisia esteitä ja takaamaan turvallisten, korkealaatuisten ja edullisempien lääkkeiden yleisen ja luotettavan saatavuuden, kehittämään terveys- ja yhteisöjärjestelmien valmiutta tarjota ja tukea yhdennettyjä hoitopalveluja sekä käsittelemään HI-virus- ja tuberkuloositartuntoja johdonmukaisesti; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että hoito on tehokas investointi, joka vähentää HI-viruksen tartuntoja, tuberkuloosia sekä äitiys- ja lapsikuolleisuutta. Kehottaa siksi AKT:n ja EU:n hallituksia tukemaan hoidon saatavuuteen liittyviä innovaatioita, poistamaan oikeudellisia esteitä ja takaamaan turvallisten, korkealaatuisten ja edullisempien lääkkeiden yleisen ja luotettavan saatavuuden, kehittämään terveys- ja yhteisöjärjestelmien valmiutta tarjota ja tukea yhdennettyjä hoitopalveluja sekä käsittelemään HI-virus- ja tuberkuloositartuntoja johdonmukaisesti;

| 9. | kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia edistämään HI-virukseen sekä lisääntymisterveyteen, äitien ja vastasyntyneiden terveyteen liittyvien palvelujen yhdentämistä keskeisenä toimenpiteenä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2015 mennessä, erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan EU:n aloitteen avulla. Tässä mielessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveys- ja yhteisöjärjestelmien vahvistamiseen HI-virukseen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien terveysohjelmien yhdentämiseksi tehokkaasti ja ohjelmien välisten yhteyksien luomiseen, jotta saadaan aikaan kaikkien terveyteen liittyvien vuosituhannen kehitystavoitteiden kannalta parempia toisiinsa liittyviä tuloksia; |
| --- | --- |

9.

kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia edistämään HI-virukseen sekä lisääntymisterveyteen, äitien ja vastasyntyneiden terveyteen liittyvien palvelujen yhdentämistä keskeisenä toimenpiteenä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2015 mennessä, erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteita koskevan EU:n aloitteen avulla. Tässä mielessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveys- ja yhteisöjärjestelmien vahvistamiseen HI-virukseen sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien terveysohjelmien yhdentämiseksi tehokkaasti ja ohjelmien välisten yhteyksien luomiseen, jotta saadaan aikaan kaikkien terveyteen liittyvien vuosituhannen kehitystavoitteiden kannalta parempia toisiinsa liittyviä tuloksia;

| 10. | kehottaa AKT:n ja EU:n hallituksia tekemään oikeudenmukaiseen jakoon perustuvia sitoumuksia terveyteen yleisesti ja maailmanlaajuiseen aidsin torjuntaan erityisesti liittyviin investointitarpeisiin vastaamiseksi; tässä yhteydessä EU:n jäsenvaltiot toteuttavat pitkän aikavälin ennustettavat rahoitussitoumuksensa, kun taas kotimaisia investointeja kehittyvissä maissa lisätään huomattavasti, jotta voidaan panna täytäntöön Abujan julistuksen vaatimus käyttää 15 prosenttia kansallisesta talousarviosta terveydenhoitoon, nopean talouskasvun maita kannustetaan kantamaan osuutensa vastuusta ja innovatiivisia rahoitusmekanismeja laajennetaan. |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT:n ja EU:n hallituksia tekemään oikeudenmukaiseen jakoon perustuvia sitoumuksia terveyteen yleisesti ja maailmanlaajuiseen aidsin torjuntaan erityisesti liittyviin investointitarpeisiin vastaamiseksi; tässä yhteydessä EU:n jäsenvaltiot toteuttavat pitkän aikavälin ennustettavat rahoitussitoumuksensa, kun taas kotimaisia investointeja kehittyvissä maissa lisätään huomattavasti, jotta voidaan panna täytäntöön Abujan julistuksen vaatimus käyttää 15 prosenttia kansallisesta talousarviosta terveydenhoitoon, nopean talouskasvun maita kannustetaan kantamaan osuutensa vastuusta ja innovatiivisia rahoitusmekanismeja laajennetaan.

TYÖVALIOKUNNAN TYÖJÄRJESTYKSEN 34 ARTIKLAN MUKAISESTI ESITTÄMÄT TARKISTUKSET AKT:n JA EU:n YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN TYÖJÄRJESTYKSEEN

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestys

1 artikla

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

1.   AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous,
  jäljempänä ‧edustajakokous‧
  , perustetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan
  unionin
  ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 17 artiklan mukaisesti.

2.   
  Edustajakokous muodostuu
  kahdesta huoneesta,
  joissa on tasalukuinen määrä EU:n ja AKT:n edustajia. Edustajakokouksen jäsenet ovat Euroopan parlamentin jäseniä ja kunkin AKT-valtion nimeämiä parlamentin jäseniä tai, jollei näitä ole
  , poikkeustapauksissa, esimerkiksi, jos kyse on ylivoimaisesta esteestä, josta on ilmoitettava etukäteen kirjallisesti 2 artiklassa tarkoitetulle työvaliokunnalle, jäljempänä ‧työvaliokunta‧,
  kyseisen AKT-valtion parlamentin nimeämiä edustajia. Jos parlamenttia ei ole, kyseisen AKT-valtion edustajan osanottoon, ilman äänestysoikeutta, tarvitaan edustajakokouksen ennakolta antama hyväksyntä.

3.   
  AKT:n edustajat saavat edustajakokouksen jäsenyyteen oikeuttavan valtakirjan nimityskirjeenä kunkin valtion asianomaisilta viranomaisilta ja Euroopan parlamentin edustajat parlamentin puhemieheltä.

2 artikla

Edustajakokouksen työvaliokunta

1.   
  Kumpikin huone
  valitsee
  jäsenensä
  työvaliokuntaan
  oman käytäntönsä mukaisesti
  .

2.   Työvaliokunnan muodostavat kaksi samanarvoista yhteispuheenjohtajaa ja kaksikymmentäneljä varapuheenjohtajaa. Puolet työvaliokunnan jäsenistä nimitetään AKT-valtioiden esityksestä ja puolet Euroopan parlamentin esityksestä kummankin huoneen keskuudessaan määräämien menettelyjen mukaisesti.

3.   Työvaliokunta valmistelee edustajakokouksen työtä, seuraa sen toimintaa, sen päätöslauselmien noudattamista ja luo tarvittavat yhteydet AKT–EU-ministerineuvostoon ja AKT–EU-suurlähettiläskomiteaan.

4.   Työvaliokunta vastaa edustajakokouksen työn yhteensovittamisesta.

5.   Työvaliokunta kokoontuu yhteispuheenjohtajiensa aloitteesta
  vähintään neljä kertaa vuodessa
  , ja
  kokouksista kaksi järjestetään
  edustajakokouksen täysistuntoja
  edeltävinä päivinä
  .

6.   Työvaliokunta antaa edustajakokoukselle ehdotuksen sen keskustelujen esityslistaksi. Sen tehtävänä on varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että puolet esityslistalle otetuista kohdista koskee kysymyksiä, joihin sisältyy yhteinen ulottuvuus.

Se voi ehdottaa keskustelujen puheajan rajoituksia.

7.   Se voi ehdottaa keskustelujen puheajan rajoituksia. Työvaliokunta päättää 25 artiklassa tarkoitettujen pysyvien valiokuntien, jäljempänä ‧pysyvät valiokunnat‧, kokoonpanosta ja valtuuksista.

8.   Työvaliokunta antaa pysyville valiokunnille luvan mietintöjen ja päätöslauselmaesitysten laatimiseen.

9.   Työvaliokunta voi myös lähettää asiat pysyvien valiokuntien käsiteltäväksi, ja ne voivat sen jälkeen pyytää luvan laatia mietinnön erityisestä aiheesta.

10.   Työvaliokunnan tehtävänä on valvoa edustajakokouksen päätöslauselmien ja päätösten noudattamista. Se voi antaa pysyvän parlamentaarisen valiokunnan käsiteltäväksi antamien päätöslauselmien noudattamisen valvonnan pysyvän parlamentaarisen valiokunnan puheenjohtajan ja esittelijän tehtäväksi.

11.   Työvaliokunnan kokoukset eivät ole julkisia.
  Euroopan unionin neuvosto, AKT:n ministerineuvosto ja Euroopan komissio voidaan kutsua kokoukseen, jos siinä käsitellään niiden vastuualueisiin liittyviä asioita
  .

11 a.   
  Työvaliokunta vahvistaa työjärjestyksensä.

3 artikla

Muiden toimielinten osallistuminen

1.   AKT-EU-ministerineuvosto
  kutsutaan antamaan selonteko
  edustajakokoukselle
  vähintään kerran vuodessa kumppanuussopimuksen 15 artiklassa määrätyn mukaisesti
  .

2.   AKT-neuvosto ja AKT-suurlähettiläskomitea sekä Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio voivat osallistua edustajakokouksen täysistuntoihin työvaliokunnan kutsumina.

4 artikla

Tarkkailijat

1.   Kumppanuussopimukseen liittyneen uuden valtion edustaja voi osallistua edustajakokouksen täysistuntoihin tarkkailijana, kun kyseinen valtio ei ole vielä ratifioinut kumppanuussopimusta. Valtiot, jotka ovat AKT-ryhmän jäseniä, voivat osallistua edustajakokouksen täysistuntoihin tarkkailijoina.

2.   
  Työvaliokunta käsittelee
  kansalaisyhteiskunnan edustajien
  osallistumisen
  edustajakokouksen täysistuntoihin, pysyvien valiokuntien kokouksiin sekä alueiden parlamentaarisiin kokouksiin
  ja tarvittaessa hyväksyy sen tapauskohtaisesti
  .

3.   
  Yhteispuheenjohtajat
  voivat työvaliokunnan suostumuksella kutsua muita järjestöjä tai henkilöitä
  tarkkailijoiksi
  edustajakokouksen täysistuntoihin, pysyvien valiokuntien kokouksiin ja alueiden parlamentaarisiin kokouksiin.

4.   Tarkkailijoilla ei ole oikeutta äänestää. He voivat
  tapauskohtaisesti
  käyttää puheenvuoroja täysistunnoissa
  tai valiokuntien kokouksissa
  edustajakokouksen
  tai kunkin kyseessä olevan valiokunnan puheenjohtajiston
  suostumuksella.

5 artikla

Edustajakokouksen täysistunnot

1.   Edustajakokous kokoontuu kaksi kertaa vuodessa
  kolmen päivän ajan
  . Yhteispuheenjohtajat kutsuvat sen täysistunnot koolle ja kokouspaikkana on vuorotellen AKT-valtio ja
  Euroopan unionin
  jäsenvaltio –
  jos mahdollista, Euroopan unionin neuvoston kiertävää puheenjohtajuutta hoitava jäsenvaltio
  .

2.   AKT:n valtioryhmät ja
  Euroopan unionin
  jäsenvaltiot otetaan vuorollaan huomioon kokouspaikasta päätettäessä.

3.   Yhteispuheenjohtajat voivat työvaliokunnan tai EU-AKT-ministerineuvoston pyynnöstä kutsua koolle edustajakokouksen ylimääräisen täysistunnon.

6 artikla

Edustajakokouksen alueiden kokoukset

1.   Edustajakokous voi kumppanuussopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti pitää alueiden parlamentaarisia kokouksia. Näistä kokouksista päätetään työvaliokunnan tai kyseisten alueiden pyynnöstä.

2.   
  Tässä
  työjärjestyksessä "alueella" tarkoitetaan yksiköitä, jotka AKT-valtioiden kansalliset parlamentit määrittelevät. Tällä tavoin määritellyt yksiköt hyväksytään lopullisesti edustajakokouksessa.

3.   Kokouksiin osallistuu yksi parlamentin jäsen jokaisesta alueen AKT-valtiosta sekä vastaava määrä Euroopan parlamentin jäseniä.

4.   Edustajakokous pitää enintään
  kolme
  alueiden kokousta vuodessa, ja
  jokainen niistä kestää enintään kolme päivää
  .
  Jos järjestetään enemmän kuin kaksi kokousta, yksi niistä on järjestettävä AKT-valtiossa järjestettävän täysistunnon yhteydessä. Näiden kokousten päätökset esitetään tiedonannon muodossa. Työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin alueiden kokouksiin.

5.   Alueellisissa kokouksissa
  keskitytään alueellisiin ja aihekohtaisiin asioihin, erityisesti kyseessä olevan alueen alue- ja maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Kustakin alueiden kokouksesta esitetään seurantaraportti seuraavalle edustajakokouksen täysistunnolle.

7 artikla

Esityslista

1.   Työvaliokunta valmistelee täysistunnon esityslistaluonnoksen. Yhteispuheenjohtajat antavat luonnoksen edustajakokouksen hyväksyttäväksi. Käsiteltävät asiat liittyvät kumppanuussopimuksen puitteissa toteutettavaan Euroopan unionin ja AKT-valtioiden väliseen kehitysyhteistyöhön.

Kunkin täysistunnon esityslistaluonnos sisältää
  seuraavat
  käsiteltävien asioiden luokat:

| i) | pysyvien valiokuntien esittämät mietinnöt. Kussakin täysistunnossa näitä voi olla enintään kolme. Mietintöihin sisältyvien päätöslauselmaesitysten pituus vahvistetaan tämän työjärjestyksen liitteessä II; |
| --- | --- |

i)

pysyvien valiokuntien esittämät mietinnöt. Kussakin täysistunnossa näitä voi olla enintään kolme. Mietintöihin sisältyvien päätöslauselmaesitysten pituus vahvistetaan tämän työjärjestyksen liitteessä II;

| ii) | pysyvän valiokunnan tai työvaliokunnan itsensä esittämät kiireelliset asiat. Esityslistalle otetaan kiireellisiä asioita vain poikkeustapauksissa ja kussakin täysistunnossa niitä voidaan ottaa käsittelyyn enintään kaksi;
  muut asiat välitetään asiasta vastaavalle pysyvälle valiokunnalle
  ; |
| --- | --- |

ii)

pysyvän valiokunnan tai työvaliokunnan itsensä esittämät kiireelliset asiat. Esityslistalle otetaan kiireellisiä asioita vain poikkeustapauksissa ja kussakin täysistunnossa niitä voidaan ottaa käsittelyyn enintään kaksi;
  muut asiat välitetään asiasta vastaavalle pysyvälle valiokunnalle
  ;

| iii) | korkean tason keskustelun keskeinen aihe. |
| --- | --- |

iii)

korkean tason keskustelun keskeinen aihe.

2.   AKT-valtioiden edustaja, poliittinen ryhmä tai kymmenen jäsentä voi jättää kiireellisistä asioista päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesityksiä voidaan jättää vain täysistunnon esityslistaluonnokseen otetuista kiireellisistä asioista, ja niiden enimmäispituus on vahvistettu tämän työjärjestyksen liitteessä II. Päätöslauselmaesitykset annetaan käsiteltäväksi viimeistään neljä viikkoa ennen sen täysistunnon alkamista, jonka aikana niistä keskustellaan ja äänestetään.

3.   
  Kiireellisissä tapauksissa yhteispuheenjohtajat voivat päivittää esityslistaluonnosta työvaliokunnan kokousten välillä kirjallisen ja/tai hiljaisen menettelyn mukaisesti.

4.   Päätöslauselmaesitys kiireellisestä asiasta jätetään työvaliokunnalle. Työvaliokunta tarkastaa, että kukin 2 kohdan vaatimukset täyttävä päätöslauselmaesitys otetaan esityslistalle ja että se on saatavilla englanniksi ja ranskaksi. Työvaliokunnan esitykset annetaan edustajakokouksen hyväksyttäväksi.

5.   Työvaliokunta lähettää asiasta vastaavalle valiokunnalle tiedoksi päätöslauselmaesitykset kiireellisistä asioista.

8 artikla

Päätösvaltaisuus

1.   Edustajakokous on päätösvaltainen, kun kolmannes AKT-valtioiden edustajista ja kolmannes Euroopan parlamentin edustajista on läsnä.

2.   Äänestys on lainmukainen äänestäjien määrästä riippumatta, ellei puheenjohtaja totea, vähintään kymmenen jäsenen ennen äänestystä sitä pyydettyä, että kokous ei ole äänestyshetkellä päätösvaltainen. Jos edustajakokous ei ole päätösvaltainen, äänestys otetaan seuraavan istunnon esityslistalle.

9 artikla

Istuntojen puheenjohtajuus

1.   Yhteispuheenjohtajat päättävät yhdessä, kumpi heistä toimii puheenjohtajana edustajakokouksen kussakin istunnossa.

2.   Puheenjohtaja avaa, keskeyttää ja päättää edustajakokouksen istunnot. Hän huolehtii työjärjestyksen noudattamisesta, pitää yllä järjestystä, myöntää puheenvuorot, päättää keskustelut, toimittaa äänestykset ja ilmoittaa äänestystulokset.

3.   Puheenjohtaja saa käyttää keskustelun aikana puheenvuoroja ainoastaan tehdäkseen keskustelusta yhteenvedon tai kehottaakseen puhujia pysymään asiassa. Halutessaan osallistua keskusteluun hän siirtyy pois puheenjohtajan paikalta.

4.   Kumpikin yhteispuheenjohtaja voi päättää, että varapuheenjohtaja tulee hänen tilalleen.

10 artikla

Istumajärjestys

Jäsenet istuvat aakkosjärjestyksessä, joka määräytyy Euroopan parlamentin edustajien nimien perusteella ja AKT:n edustajien maiden nimien perusteella, ja
  aloituskirjain vaihtuu jokaisessa täysistunnossa aakkosjärjestyksessä
  .

11 artikla

Viralliset kielet

1.   Edustajakokouksen viralliset kielet ovat bulgaria, englanti, espanja, hollanti, italia, kreikka, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, sloveeni, slovakki, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro.

Kaikissa Euroopan parlamentin tavanomaisissa työskentelypaikoissa järjestetyissä kokouksissa järjestetään tulkkaus kaikilla tosiasiassa läsnä olevien Euroopan parlamentin jäsenten työkielillä. Kaikissa Euroopan parlamentin tavanomaisten työskentelypaikkojen ulkopuolella järjestetyissä kokouksissa tulkkaus järjestetään niiden Euroopan parlamentin asiaankuuluvien sisäisten sääntöjen mukaisesti, jotka sisältyvät AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ja sen elimien kokouksia koskeviin sääntöihin, jotka on vahvistettu Euroopan parlamentin puhemiehistön 10. helmikuuta 2003 tekemässä päätöksessä. Jokaisen kokouksen aikana tarjotaan käännöspalvelut englanniksi ja ranskaksi.

2.   Edustajakokouksen hyväksymät asiakirjat julkaistaan virallisilla kielillä. Valmisteluasiakirjat ja työskentelyasiakirjat julkaistaan ainakin englanniksi ja ranskaksi.

12 artikla

Käsittelyn julkisuus

Edustajakokouksen täysistunnot ovat julkisia, ellei se toisin päätä.

13 artikla

Pöytäkirja

1.   Kunkin istunnon pöytäkirja, johon sisältyy edustajakokouksen päätökset ja puhujien nimet, jaetaan seuraavassa istunnossa.

2.   Euroopan parlamentti julkaisee käsittelyjen pöytäkirjat
  Euroopan unionin
  virallisessa lehdessä ja kukin AKT-valtio sopivaksi katsomassaan muodossa.
  Täysistunnon viimeisen istunnon pöytäkirja toimitetaan hyväksyttäväksi seuraavan täysistunnon alussa, ja Euroopan parlamentti julkaisee kaikki sen korjaukset Euroopan unionin virallisessa lehdessä. AKT-maat julkaisevat pöytäkirjan kunkin maan haluamassa muodossa.

14 artikla

Yhteispuheenjohtajien lausunnot ja lehdistötiedotteet

1.   
  Yhteispuheenjohtajat voivat, kuultuaan mahdollisuuksien mukaan työvaliokunnan jäseniä kirjallisessa ja/tai hiljaisessa menettelyssä, antaa yhteisiä kiireellisiä lausuntoja mistä tahansa AKT:n ja EU:n kumppanuutta koskevasta asiasta. Kyseisten lausuntojen on perustuttava voimassa oleviin päätöslauselmiin ja julkilausumiin. Kun on ne on annettu, yhteispuheenjohtajien on ensin tiedotettava niistä työvaliokunnalle, jotta niistä voidaan keskustella, ja mahdollisimman pian sen jälkeen kaikille edustajakokouksen jäsenille.

2.   
  Lehdistötiedotteet laaditaan englanniksi ja ranskaksi. Ne eivät ole virallisia asiakirjoja.

15 artikla

Puheoikeus

1.   Edustajakokouksen jäsen saa käyttää puheenvuoron ainoastaan, jos puheenjohtaja on sen hänelle myöntänyt. Päätöslauselmissa
  tai keskustelujen aikana
  mainittujen maiden edustajilla on oikeus vastata niille myönnetyssä ajassa.

2.   
  Puheaika edustajakokouksen keskusteluissa jaetaan tasapuolisesti Euroopan parlamentin ja AKT-valtioiden edustajien kesken.
  Edustajakokous voi puheenjohtajan ehdotuksesta päättää rajoittaa puheaikaa.
  Jäsenet voivat täydentää lausuntojaan kirjallisilla lausumilla, joiden enimmäispituus on 2 000 merkkiä. Kirjalliset lausumat arkistoidaan niiden alkuperäisellä kielellä.

3.   Euroopan parlamentin jäsenten puheaika myönnetään d'Hondtin järjestelmän mukaisesti.

4.   AKT-EU-ministerineuvoston jäseniä tai heidän edustajiaan ja 3 artiklan 2 kohdassa mainittuja elimiä ja toimielimiä kuullaan niiden pyynnöstä.

5.   Jäljempänä 6 kohdan mukaisen tapauksen lisäksi puhujan saa keskeyttää ainoastaan istunnon puheenjohtaja siinä tapauksessa, että puhuja on ylittänyt hänelle myönnetyn puheajan.

6.   Jos puhuja poikkeaa asiasta, puheenjohtaja kehottaa häntä pysymään asiassa. Jos puhuja edelleen poikkeaa asiasta, puheenjohtaja voi kieltää häneltä puheenvuorot sopivaksi katsomakseen ajaksi.

16 artikla

Äänestysoikeus ja äänestystavat

1.   Kullakin jäsenellä, jolla on äänioikeus, on yksi ääni, jota ei voi siirtää toiselle.

2.   Edustajakokouksessa äänestetään tavallisesti kättä nostamalla. Jos äänestystulos on epäselvä, suoritetaan uusi äänestys värikortteja käyttäen tai äänestyskoneella.

3.   Edustajakokous voi toteuttaa salaisen lippuäänestyksen, jos vähintään kymmenen jäsentä pyytää sitä kirjallisesti
  äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä
  .

4.   Päätöksen katsotaan tulleen hyväksytyksi ainoastaan, kun se on saanut annettujen äänten enemmistön. Jos vähintään viisi jäsentä pyytää
  äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä
  erillistä äänestystä, suoritetaan äänestys, jossa
  AKT-valtioiden parlamenttien jäsenet
  ja Euroopan parlamentin
  jäsenet
  äänestävät erikseen ja vuorotellen. Tällaisessa tapauksessa päätöksen katsotaan tulleen hyväksytyksi ainoastaan, kun se saa samanaikaisesti enemmistön sekä äänestykseen osallistuvien
  AKT-valtioiden parlamenttien jäsenten
  antamista äänistä että Euroopan parlamentin
  jäsenten
  antamista äänistä.

5.   Äänten mennessä tasan esitystä ei hyväksytä. Se voidaan antaa uudelleen käsiteltäväksi edustajakokouksen seuraavassa täysistunnossa.

6.   Edustajakokous äänestää kohdan tai tarkistuksen tekstin erillisistä osista, jos vähintään viisi jäsentä on sitä pyytänyt
  äänestyspäivän aamuun kello 10:een mennessä
  .

7.   Kaikki 3, 4 ja 6 kohdan mukaisesti jätetyt pyynnöt ovat tekijän omia, ja näin ollen tekijä voi peruuttaa ne koska tahansa ennen äänestystä.

17 artikla

Äänestysselitykset

Jäsen voi antaa lopullisesta äänestyksestä enintään puolentoista minuutin pituisen suullisen selityksen tai enintään 200 sanan pituisen kirjallisen selityksen.
  Kirjalliset äänestysselitykset arkistoidaan alkuperäisellä kielellä.

18 artikla

Edustajakokouksen päätöslauselmat

1.   Edustajakokous äänestää pysyvien valiokuntien tekemiin mietintöihin sisältyvistä päätöslauselmaesityksistä 7 artiklan mukaisesti.

2.   Edustajakokous äänestää myös kiireellisiä asioita koskevista päätöslauselmaesityksistä 7 artiklan mukaisesti.

3.   
  Puheenjohtaja
  pyytää tarvittaessa samoja kiireellisiä asioita käsittelevien päätöslauselmien laatijoita laatimaan kompromissipäätöslauselman. Keskustelun jälkeen edustajakokous äänestää kaikista kompromissipäätöslauselmista ja niitä koskevista tarkistuksista. Jos kompromissipäätöslauselma hyväksytään, muut samasta aiheesta esitetyt päätöslauselmat raukeavat.

4.   Edustajakokouksen vahvistamat päätöslauselmat välitetään Euroopan komissiolle, AKT-EU-ministerineuvostolle ja muille asianosaisille. Euroopan komissio ja AKT-EU-ministerineuvosto tekevät edustajakokouksen seuraavassa täysistunnossa selkoa hyväksyttyjen päätöslauselmien perusteella toteutettavista toimista.

19 artikla

Tarkistukset

1.   AKT-valtion edustaja, jolla on äänioikeus, poliittinen ryhmä tai kymmenen jäsentä voi antaa käsiteltäväksi tarkistuksia. Tarkistusten on liityttävä tekstiin, jota niillä pyritään muuttamaan, ja ne on esitettävä kirjallisina. Puheenjohtaja päättää tämän perusteella ovatko ne sallittuja.

2.   Tarkistusten jättämisen määräaika ilmoitetaan täysistunnon alussa.

3.   Tarkistuksista äänestetään ennen tekstiä, johon ne liittyvät.

4.   Jos samaan tekstin osaan on esitetty kaksi tai useampia tarkistuksia, äänestetään ensin tarkistuksesta, joka poikkeaa sisällöltään eniten alkuperäisestä tekstistä. Huomioon voidaan ottaa ainoastaan suulliset tarkistukset, joilla korjataan sisältö- tai kielivirheitä. Muiden suullisten tarkistusten huomioon ottamisesta päättää edustajakokous harkintansa mukaan. Suullista tarkistusta ei oteta huomioon, jos kymmenen jäsentä vastustaa sitä seisomaan nousten.

20 artikla

Kysymykset, joihin vastataan kirjallisesti

1.   Edustajakokouksen jäsen voi esittää AKT-EU-ministerineuvostolle tai Euroopan komissiolle kysymyksiä, joihin vastataan kirjallisesti.

2.   Kysymykset annetaan kirjallisina työvaliokunnalle, joka päättää, ovatko ne sallittuja, ja välittää ne AKT-EU-ministerineuvostolle tai Euroopan komissiolle tapauksesta riippuen. AKT-EU-ministerineuvostoa tai Euroopan komissiota pyydetään vastaamaan kirjallisesti kahden kuukauden kuluessa siitä päivästä, jolloin kysymys on niille välitetty.

3.   Euroopan parlamentti julkaisee kysymykset ja niihin annetut vastaukset Euroopan
  unionin
  virallisessa lehdessä ja kukin AKT-valtio sopivaksi katsomassaan muodossa.

4.   Kysymykset, joihin ei ole vastattu asetettuna määräaikana, julkaistaan samalla tavoin ilmoittaen, että vastausta ei ole vielä annettu.

21 artikla

Kysymykset, joihin vastataan suullisesti

1.   Työvaliokunta päättää AKT-EU-ministerineuvoston ja Euroopan komission kyselytunnin ajankohdasta kunkin täysistunnon aikana siten, että paikalla on mahdollisimman korkea-arvoisia edustajia molemmista toimielimistä.

2.   Kukin edustajakokouksen jäsen voi esittää sekä AKT-EU-ministerineuvostolle että Euroopan komissiolle yhden kysymyksen, johon vastataan suullisesti. Kysymykset, joilla on useita allekirjoittajia, esittää vain yksi jäsen.

3.   Kysymykset annetaan kirjallisina työvaliokunnalle sen asettamaan määräaikaan mennessä.

4.   Kiireellisissä tapauksissa yhteispuheenjohtajat ja työvaliokunta voivat päättää kysymyksen ottamisesta esityslistalle työvaliokunnan asettaman määräajan umpeuduttua sen toimielimen suostumuksella, jolle kysymykset on osoitettu.

5.   Edustajakokouksen yhteispuheenjohtajat päättävät kumppanuussopimuksen alan ja sisällön huomioon ottaen, ovatko suullisesti vastattavat kysymykset sallittuja. Esityslistalla jo olevia asioita koskevat kysymykset eivät ole sallittuja. Sallituiksi todetut kysymykset välitetään AKT-EU-ministerineuvostolle ja Euroopan komissiolle. Yhteispuheenjohtajat päättävät kysymysten järjestyksestä. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi kysymysten laatijoille.

6.   Kysymykset saavat olla enintään sadan sanan pituisia. Ne eivät saa olla väittämiä, vaan niiden on oltava kysymyksen muodossa.

7.   Edustajakokous varaa kustakin täysistunnosta enintään kaksi tuntia suullisesti vastattavien kysymysten käsittelyyn. Kysymyksiin, joihin ajan puutteen vuoksi ei voida vastata, annetaan kirjallinen vastaus, jollei kysymyksen laatija peruuta kysymystään.

8.   Kysymykseen voidaan vastata ainoastaan, jos kysymyksen laatija on paikalla tai jos hän on kirjallisesti ilmoittanut sijaisensa nimen yhteispuheenjohtajille ennen kyselytunnin alkua.

9.   Kysymykseen vastataan kirjallisesti, jos kysymyksen laatija tai hänen sijaisensa ei ole paikalla.

10.   AKT-EU-ministerineuvostolta tai Euroopan komissiolta pyydetään lyhyttä vastausta. Kun vastaus on annettu, alkuperäisen kysymyksen laatija voi esittää yhden lyhyen lisäkysymyksen, jos aikaa on. Puheenjohtaja voi kieltää kysymyksen, joka ei liity alkuperäiseen kysymykseen.

11.   AKT-EU-ministerineuvoston tai Euroopan komission antaman vastauksen jälkeen voidaan kymmenen tai useamman edustajakokouksen jäsenen pyynnöstä järjestää keskustelu. Puheenjohtaja asettaa keskustelulle määräajan.

22 artikla

Kertomus AKT-EU-ministerineuvoston toiminnasta

AKT-EU-ministerineuvoston toimintaa koskeva kertomus, jossa käsitellään muun muassa edustajakokouksen päätöslauselmien nojalla toteutetut toimenpiteet, painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan.

23 artikla

Kumppanuussopimuksen täytäntöönpanon tutkinta

Edustajakokous voi työvaliokunnan ehdotuksesta nimittää yhden AKT-valtiota edustavan ja yhden EU:ta edustavan esittelijän laatimaan kertomuksen tietystä alueesta tai jostakin muusta kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon liittyvästä asiasta.

24 artikla

Ministerineuvoston lausuntopyynnöt

1.   Jos edustajakokousta pyydetään antamaan lausunto AKT-EU-ministerineuvoston päätöksestä tai ehdotetusta päätöksestä, päätöslauselmasta, suosituksesta tai lausunnosta, pyyntö annetaan työvaliokunnalle, joka tuo asian ja sitä koskevan suosituksen edustajakokouksen käsiteltäväksi.

2.   Työvaliokunta voi tehdä lopullisen päätöksen AKT-EU-ministerineuvoston kiireelliseksi julistamassa asiassa.

24 artikla

Pysyvät valiokunnat

1.   Edustajakokous asettaa kolme pysyvää valiokuntaa, jotka suorittavat kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä seuraavilla aloilla:

| — | demokratiakehityksen edistäminen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta; |
| --- | --- |

—

demokratiakehityksen edistäminen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta;

| — | taloudelliset ja rahoitukselliset kysymykset, kauppakysymykset ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

taloudelliset ja rahoitukselliset kysymykset, kauppakysymykset ja Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano;

| — | yhteiskunta- ja ympäristökysymykset. |
| --- | --- |

—

yhteiskunta- ja ympäristökysymykset.

2.   Edustajakokouksen yleisten toimintaperiaatteiden mukaisesti sen pysyvät valiokunnat muodostetaan edustajakokouksen jäsenistä 1 artiklan mukaisesti, ja ne toimivat siten, että kumpikin osapuoli on täysin yhdenvertainen.

3.   Edustajakokous vahvistaa pysyvien parlamentaaristen valiokuntien työjärjestyksen työvaliokunnan ehdotuksesta.

26 artikla

Väliaikaiset seurantakomiteat

1.   Työvaliokunta voi, yhteisen edustajakokouksen ehdotuksesta, perustaa väliaikaisia seurantakomiteoita, jotka käsittelevät kumppanuussopimukseen tai sopimuksen alaan liittyviä tiettyjä aiheita. Samanaikaisesti voi toimia korkeintaan kaksi tällaista komiteaa. Seurantakomiteoiden on saatettava työnsä päätökseen yhden vuoden kuluessa.

2.   Työvaliokunnan on määritettävä niiden tehtävät, kokoonpano ja toimivalta.

27 artikla

Seminaarit

1.   Edustajakokous järjestää säännöllisesti sekä Euroopan unionissa että AKT-valtioissa seminaareja Euroopan unionin ja AKT-valtioiden kansojen keskinäisen ymmärryksen lisäämiseksi sekä yleisen tietoisuuden lisäämiseksi kehitysasioista.

2.   Seminaarien järjestämisestä vastaa työvaliokunta, ja ne tarjoavat edustajakokoukselle erityisesti mahdollisuuden kutsua henkilöitä, jotka voivat antaa sille tietoja poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen sekä kulttuurikysymyksiin liittyvistä huolenaiheista.

28 artikla

Työmatkat ja valtuuskunnat

1.   Työvaliokunta voi päättää tiedonhankintamatkojen tekemisestä AKT-valtioihin tai unionin jäsenvaltioihin tai kansainvälisiin järjestöihin talousarvion sallimissa rajoissa. Työvaliokunta tai edustajakokous voi myös päättää
  yhteisten
  valtuuskuntien lähettämisestä seuraamaan presidentin- tai parlamenttivaaleja kyseisen maan kutsusta edellyttäen, että valtuuskuntien turvallisuus ei ole uhattuna
  ja että se on Euroopan parlamentin jäsenten osalta yhdenmukaista Euroopan parlamentin sisäisten sääntöjen kanssa
  . Työvaliokunta voi lisäksi lähettää valtuuskuntia Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä sosiaalisten yhteistyökumppanien kokouksiin – vaikka kokoukset järjestettäisiinkin muualla kuin Brysselissä – 29 artiklan edellyttämän tiiviin yhteistyön periaatteen mukaisesti.

Työvaliokunnalle ja edustajakokouksen seuraavalle täysistunnolle toimitetaan raportti. Seuraavassa työvaliokunnan kokouksessa laaditaan raporttiin sisältyvistä suosituksista konkreettisia jatkotoimenpiteitä.

2.   Yhteispuheenjohtajat tai varapuheenjohtajat voivat yhdessä tai erikseen osallistua edustajakokouksen puolesta korkean tason kokouksiin
  tai kansainvälisten parlamentaaristen elinten kokouksiin
  , joihin heidät on kutsuttu virkansa puolesta. Heidän on tällaisilla työmatkoilla edustettava koko edustajakokousta, ja niihin liittyvien toimintojen on ilmennettävä AKT:n ja EU:n yhteisiä etuja.

29 artikla

Neuvottelut kansalaisyhteiskunnan kanssa

Edustajakokous toteuttaa toimia, joilla varmistetaan, että AKT-valtiot ja Euroopan unioni pitävät säännöllisesti yhteyttä ja neuvottelevat AKT-valtioiden ja EU:n taloudellisten ja sosiaalisten kumppanien edustajien ja muiden kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa kuullakseen niiden näkemyksiä kumppanuussopimuksen tavoitteiden saavuttamisesta. Nämä kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua alueiden kokouksiin, pysyvien valiokuntien kokouksiin ja seminaareihin. Työvaliokunta tutkii tapauskohtaisesti, millä ehdoilla ne kutsutaan.

30 artikla

Kunniapuheenjohtaja

Edustajakokous voi työvaliokunnan ehdotuksesta poikkeuksellisissa tapauksissa myöntää kunniapuheenjohtajan arvon entiselle yhteispuheenjohtajalleen. Tällä kunnianosoituksella edustajakokous antaa tunnustuksen kyseisen henkilön erinomaiselle toiminnalle edustajakokouksen hyväksi jäsenyytensä aikana.

31 artikla

Sihteeristö

Euroopan parlamentin pääsihteeri ja AKT:n sihteeristön pääsihteeri toteuttavat kaikki toimet, joita edustajakokouksen avustamiseksi ja sen kitkattoman toiminnan varmistamiseksi tarvitaan. He ovat vastuussa työvaliokunnalle.

32 artikla

Varainhoitosääntö

Edustajakokous vahvistaa varainhoitosääntönsä työvaliokunnan ehdotusten perusteella.

33 artikla

Työjärjestyksen tulkinta

Puheenjohtaja, tai hänen pyynnöstään työvaliokunta, päättää työjärjestyksen tulkintaan liittyvistä kysymyksistä.

34 artikla

Työjärjestyspuheenvuorot

1.   Jäsen voi käyttää työjärjestyksen noudattamista koskevan puheenvuoron tai tehdä menettelyä koskevan aloitteen, jolloin hän saa käyttää puheenvuoron ennen muita. Työjärjestyksen noudattamista tai menettelyä koskeva puheenvuoro saa kestää enintään kaksi minuuttia.

2.   Puheenjohtaja voi pyynnöstä myöntää esitystä vastustavalle puhujalle enintään kaksi minuuttia kestävän puheenvuoron.

3.   Muita puheenvuoroja ei myönnetä.

4.   Puheenjohtaja ilmoittaa työjärjestyksen noudattamista tai menettelyaloitetta koskevan päätöksensä. Hän voi neuvotella ensin työvaliokunnan kanssa.

35 artikla

Työjärjestyksen tarkistaminen

1.   Edustajakokous päättää työjärjestystä koskevista tarkistuksista työvaliokunnan ehdotusten perusteella kuultuaan poliittisten asioiden valiokuntaa.

2.   Tarkistukset hyväksytään ainoastaan jos ne saavat edustajakokouksen molempien edustajaryhmien äänten enemmistön.

3.   Jollei äänestyksen yhteydessä toisin määrätä, työjärjestystä koskevat muutokset tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavan täysistunnon ensimmäisenä päivänä.

LIITE I

Pysyvien valiokuntien toimivalta, vastuualueet, kokoonpano ja menettelyt

1 artikla

Pysyviä parlamentaarisia valiokuntia on kolme. Niiden toimivalta ja vastuualueet ovat seuraavat:

| I. | POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | poliittinen vuoropuhelu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artikla), kehitys ja institutionaaliset kysymykset; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

poliittinen vuoropuhelu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 8 artikla), kehitys ja institutionaaliset kysymykset;

| 2. | ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, demokratia ja moitteeton hallintotapa (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artikla); |
| --- | --- |

2.

ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, demokratia ja moitteeton hallintotapa (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 9 artikla);

| 3. | rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 11 artikla); |
| --- | --- |

3.

rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 11 artikla);

| 4. | maahanmuuttokysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artikla); |
| --- | --- |

4.

maahanmuuttokysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 13 artikla);

| 5. | edustajakokouksen suhteet kansainvälisiin järjestöihin. |
| --- | --- |

5.

edustajakokouksen suhteet kansainvälisiin järjestöihin.

Valiokunta yhteensovittaa tiedonhankinta- ja vaalitarkkailumatkoihin liittyvät työt edustajakokouksen työjärjestyksen 28 artiklan mukaisesti.

| II. | TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | taloudellinen kehitys ja kaupallinen yhteistyö sekä kehityksen ja kumppanuuden edellytysten vahvistaminen; |
| --- | --- | --- |

II.

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

taloudellinen kehitys ja kaupallinen yhteistyö sekä kehityksen ja kumppanuuden edellytysten vahvistaminen;

| 2. | makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset, talouden eri sektorien kehittäminen ja matkailu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 22–24 artikla); |
| --- | --- |

2.

makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset, talouden eri sektorien kehittäminen ja matkailu (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 22–24 artikla);

| 3. | uudet AKT–EU-kauppajärjestelyt, markkinoille pääsy ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 34–37 artikla); |
| --- | --- |

3.

uudet AKT–EU-kauppajärjestelyt, markkinoille pääsy ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 34–37 artikla);

| 4. | kauppa ja työelämää koskevat normit (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 50 artikla); |
| --- | --- |

4.

kauppa ja työelämää koskevat normit (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 50 artikla);

| 5. | maaseudun kehittäminen, kalastus ja elintarviketurva (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 53 ja 54 artikla); |
| --- | --- |

5.

maaseudun kehittäminen, kalastus ja elintarviketurva (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 53 ja 54 artikla);

| 6. | kaikki kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat kysymykset, Euroopan kehitysrahaston toteuttamisen seuranta mukaan lukien. |
| --- | --- |

6.

kaikki kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat kysymykset, Euroopan kehitysrahaston toteuttamisen seuranta mukaan lukien.

| III. | SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

  Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:






  1. | sosiaalialan ja yksilön kehitys; |
| --- | --- | --- |

III.

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat:

1.

sosiaalialan ja yksilön kehitys;

| 2. | perusinfrastruktuuri ja -sosiaalipalvelut, terveyteen ja koulutukseen liittyvät asiat mukaan lukien (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 25 artikla); |
| --- | --- |

2.

perusinfrastruktuuri ja -sosiaalipalvelut, terveyteen ja koulutukseen liittyvät asiat mukaan lukien (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 25 artikla);

| 3. | nuoriso- ja kulttuuriasiat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 26 ja 27 artikla); |
| --- | --- |

3.

nuoriso- ja kulttuuriasiat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 26 ja 27 artikla);

| 4. | sukupuoleen liittyvät kysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 31 artikla); |
| --- | --- |

4.

sukupuoleen liittyvät kysymykset (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 31 artikla);

| 5. | ympäristö ja luonnonvarat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 32 artikla). |
| --- | --- |

5.

ympäristö ja luonnonvarat (AKT–EU-kumppanuussopimuksen 32 artikla).

2 artikla

1.   Jokaisella edustajakokouksen jäsenellä on oikeus olla jäsenenä yhdessä pysyvässä valiokunnassa.

2.   Valiokunnissa on 52 jäsentä. Niissä on tasalukuinen määrä Euroopan parlamentin jäseniä ja parlamentin jäseniä AKT-valtioista. Jos AKT-valtioiden määrä kasvaa, lisätään pysyvien valiokuntien jäsenmäärää samassa suhteessa.

3.   Valiokunnan puheenjohtajiston kutsusta jäsen voi osallistua myös sellaisen valiokunnan kokoukseen, johon hän ei kuulu, joko neuvonantajan ominaisuudessa tai silloin kun valiokunnassa käsitellään hänen maataan tai aluettaan koskevia asioita.

4.   Edustajat, jotka eivät ole parlamentin jäseniä, voivat osallistua kokouksiin vain silloin, kun valiokunnassa käsitellään heidän maataan koskevia asioita. Näillä edustajilla ei kuitenkaan ole äänestysoikeutta.

5.   Kaikki kokoukset ovat julkisia, jos valiokunta ei päätä toisin.

3 artikla

1.   Valiokuntien kokoonpano vastaa mahdollisimman pitkälle edustajakokouksen kokoonpanoa.

2.   Kukin valiokunta valitsee keskuudestaan valiokunnan puheenjohtajiston vuodeksi kerrallaan.

3.   Valiokunnan puheenjohtajisto muodostuu kahdesta yhteispuheenjohtajasta (Euroopan parlamentin edustaja ja AKT-valtioiden edustaja) ja neljästä yhteisvarapuheenjohtajasta (kaksi AKT-valtioiden edustajaa ja kaksi Euroopan parlamentin edustajaa).

4.   Valiokuntien puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin jäsen ja parlamentin jäsen AKT-valtioista yhdessä.

5.   Valiokunnat voivat työvaliokunnan luvalla nimittää esittelijöitä selvittämään toimivaltansa piiriin kuuluvia erityiskysymyksiä ja laatimaan mietintöjä edustajakokoukselle jätettäväksi työjärjestyksen 2 artiklan mukaisesti.

Mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin voidaan liittää perusteluosa, jonka enimmäispituus on neljä sivua.

6.   Pysyvät valiokunnat voivat keskustella muista esityslistalla olevista asioista ilman mietintöä ja ilmoittaa työvaliokunnalle kirjallisesti, että mainituista asioista on keskusteltu.

7.   Valiokunnat osallistuvat myös muita kuin valtioita edustavien toimijoiden kanssa käytävään vuoropuheluun kumppanuussopimuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityisesti kuulemisten avulla.

8.   Valiokunnat tekevät selkoa toiminnastaan edustajakokoukselle.

4 artikla

1.   Valiokunnat kokoontuvat yhteispuheenjohtajiensa kutsusta. Vuoden aikana järjestetään enintään neljä kokousta, joista kaksi edustajakokouksen täysistuntojen aikana.

2.   Kaikki jäsenet voivat jättää tarkistuksia valiokunnan käsiteltäväksi. Menettelyn osalta valiokuntien kokouksiin sovelletaan soveltuvin osin edustajakokouksen työjärjestyksen 3 artiklaa (muiden toimielinten osallistuminen), 4 artiklaa (tarkkailijat), 8 artiklaa (päätösvaltaisuus), 9 artiklaa (istuntojen puheenjohtajuus), 16 artiklaa (äänestysoikeus ja äänestystavat) ja 29 artiklaa (neuvottelut kansalaisyhteiskunnan kanssa).

LIITE II

Tekstien pituus

Käännettäviksi ja jäljennettäviksi toimitettaviin teksteihin sovelletaan seuraavia enimmäispituuksia:

| — | perustelut, valmistelevat työasiakirjat ja tiedonhankintamatkoista laaditut raportit: 6 sivua |
| --- | --- |

—

perustelut, valmistelevat työasiakirjat ja tiedonhankintamatkoista laaditut raportit: 6 sivua

| — | mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset ja kiireelliset aiheet: 4 sivua, johdanto-osan kappaleet mukaan luettuina, mutta johdanto-osan viitteet pois luettuina |
| --- | --- |

—

mietintöihin sisältyvät päätöslauselmaesitykset ja kiireelliset aiheet: 4 sivua, johdanto-osan kappaleet mukaan luettuina, mutta johdanto-osan viitteet pois luettuina

"Sivulla" tarkoitetaan 1 500 merkin pituista tekstiä (välilyöntejä ei lasketa merkeiksi).

Liitettä voidaan muuttaa puhemiehistön yksinkertaisella päätöksellä.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011.

1

(2)  Tyynenmeren saarten, Australian ja Uuden-Seelannin vaaliviranomaisten verkosto.

2

(3)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011.

3

(4)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 243.

4

(5)  EUVL C 61, 16.3.2009, s. 26.

5

(6)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011.

6

(7)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011.

7

(8)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Budapestissa (Unkari) 18. toukokuuta 2011.

8

(9)  KOM(2010)207.

9

(10)  KOM(2011)200 lopullinen.

10

(11)  Ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

11

(12)  Ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

12

(13)  Sumner, A. (2011), "The New Bottom Billion: What If Most of the World's Poor Live in Middle-Income Countries?”, Center for Global Development, CGD:n muistio, maaliskuu 2011, saatavilla Internetissä osoitteessa: www.cgdev.org, avattu 7. huhtikuuta 2011.

13

(14)  Euroopan komissio (2009): Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach. HTSPE-konsulttiyrityksen Euroopan komissiolle laatima tutkimus avun tuloksellisuudesta ja eurooppalaisesta lähestymistavasta.

14

---