# Jurnalul Oficial C 321/2011

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2011.321.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 321 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 544 noiembrie 2011 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2011.321.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 321

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 544 noiembrie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 321/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 321/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 321/02 | Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 1,5 % în 1 noiembrie 2011 – Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2011/C 321/03 | Rata de schimb a monedei euro | 3 |
| 2011/C 321/04 | Rata de schimb a monedei euro | 4 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2011/C 321/05 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate | 5 |
| 2011/C 321/06 | Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public | 6 |
| 2011/C 321/07 | Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit | 7 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2011/C 321/02

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare: 1,5 % în 1 noiembrie 2011 – Rata de schimb a monedei euro

2

2011/C 321/03

Rata de schimb a monedei euro

3

2011/C 321/04

Rata de schimb a monedei euro

4

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2011/C 321/05

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

5

2011/C 321/06

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

6

2011/C 321/07

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

7

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 321/08 | Cerere de propuneri – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare – i2i Audiovisual | 8 |
| 2011/C 321/09 | Cerere de propuneri – EACEA/25/11 – Tempus IV – Reforma învățământului superior prin cooperare universitară internațională | 11 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 321/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 321/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 16 |
| 2011/C 321/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 321/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 321/14 | Retragerea notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  ) | 19 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 321/15 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 20 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2011/C 321/08

Cerere de propuneri – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare – i2i Audiovisual

8

2011/C 321/09

Cerere de propuneri – EACEA/25/11 – Tempus IV – Reforma învățământului superior prin cooperare universitară internațională

11

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2011/C 321/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  )

1

15

2011/C 321/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

16

2011/C 321/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

17

2011/C 321/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  )

1

18

2011/C 321/14

Retragerea notificării unei concentrări (Cazul COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  )

1

19

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2011/C 321/15

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/01

La data de 27 octombrie 2011, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6356. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32011M6356. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/2

---

Rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare (1):

1,5 % în 1 noiembrie 2011

Rata de schimb a monedei euro (2)

1 noiembrie 2011

2011/C 321/02

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3627 |
| JPY | yen japonez | 106,58 |
| DKK | coroana daneză | 7,4414 |
| GBP | lira sterlină | 0,85515 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0625 |
| CHF | franc elvețian | 1,2174 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,758 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,03 |
| HUF | forint maghiar | 309,48 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7037 |
| PLN | zlot polonez | 4,4774 |
| RON | leu românesc nou | 4,3528 |
| TRY | lira turcească | 2,4508 |
| AUD | dolar australian | 1,3237 |
| CAD | dolar canadian | 1,3855 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,592 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7152 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7402 |
| KRW | won sud-coreean | 1 529,33 |
| ZAR | rand sud-african | 11,1484 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,6613 |
| HRK | kuna croată | 7,501 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 121,45 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2525 |
| PHP | peso Filipine | 58,289 |
| RUB | rubla rusească | 42,14 |
| THB | baht thailandez | 42,162 |
| BRL | real brazilian | 2,3945 |
| MXN | peso mexican | 18,6867 |
| INR | rupie indiană | 67,154 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3627

JPY

yen japonez

106,58

DKK

coroana daneză

7,4414

GBP

lira sterlină

0,85515

SEK

coroana suedeză

9,0625

CHF

franc elvețian

1,2174

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,758

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,03

HUF

forint maghiar

309,48

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7037

PLN

zlot polonez

4,4774

RON

leu românesc nou

4,3528

TRY

lira turcească

2,4508

AUD

dolar australian

1,3237

CAD

dolar canadian

1,3855

HKD

dolar Hong Kong

10,592

NZD

dolar neozeelandez

1,7152

SGD

dolar Singapore

1,7402

KRW

won sud-coreean

1 529,33

ZAR

rand sud-african

11,1484

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,6613

HRK

kuna croată

7,501

IDR

rupia indoneziană

12 121,45

MYR

ringgit Malaiezia

4,2525

PHP

peso Filipine

58,289

RUB

rubla rusească

42,14

THB

baht thailandez

42,162

BRL

real brazilian

2,3945

MXN

peso mexican

18,6867

INR

rupie indiană

67,154

---

(1)  Rată aplicată pentru ultima operație efectuată înainte de ziua indicată. În cazul unui anunț de licitație cu rată variabilă, rata dobânzii este rata marginală.

(2)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/3

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

2 noiembrie 2011

2011/C 321/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3809 |
| JPY | yen japonez | 107,78 |
| DKK | coroana daneză | 7,441 |
| GBP | lira sterlină | 0,8619 |
| SEK | coroana suedeză | 9,073 |
| CHF | franc elvețian | 1,2166 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7585 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,145 |
| HUF | forint maghiar | 305,36 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,703 |
| PLN | zlot polonez | 4,3725 |
| RON | leu românesc nou | 4,348 |
| TRY | lira turcească | 2,4528 |
| AUD | dolar australian | 1,3303 |
| CAD | dolar canadian | 1,3977 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,7303 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7387 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7587 |
| KRW | won sud-coreean | 1 547,96 |
| ZAR | rand sud-african | 11,0139 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,7785 |
| HRK | kuna croată | 7,499 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 331,89 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,325 |
| PHP | peso Filipine | 59,097 |
| RUB | rubla rusească | 42,135 |
| THB | baht thailandez | 42,504 |
| BRL | real brazilian | 2,4 |
| MXN | peso mexican | 18,6495 |
| INR | rupie indiană | 67,92 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3809

JPY

yen japonez

107,78

DKK

coroana daneză

7,441

GBP

lira sterlină

0,8619

SEK

coroana suedeză

9,073

CHF

franc elvețian

1,2166

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7585

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,145

HUF

forint maghiar

305,36

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,703

PLN

zlot polonez

4,3725

RON

leu românesc nou

4,348

TRY

lira turcească

2,4528

AUD

dolar australian

1,3303

CAD

dolar canadian

1,3977

HKD

dolar Hong Kong

10,7303

NZD

dolar neozeelandez

1,7387

SGD

dolar Singapore

1,7587

KRW

won sud-coreean

1 547,96

ZAR

rand sud-african

11,0139

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,7785

HRK

kuna croată

7,499

IDR

rupia indoneziană

12 331,89

MYR

ringgit Malaiezia

4,325

PHP

peso Filipine

59,097

RUB

rubla rusească

42,135

THB

baht thailandez

42,504

BRL

real brazilian

2,4

MXN

peso mexican

18,6495

INR

rupie indiană

67,92

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/4

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

3 noiembrie 2011

2011/C 321/04

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3773 |
| JPY | yen japonez | 107,33 |
| DKK | coroana daneză | 7,4411 |
| GBP | lira sterlină | 0,85930 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0272 |
| CHF | franc elvețian | 1,2156 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7210 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,911 |
| HUF | forint maghiar | 302,90 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7029 |
| PLN | zlot polonez | 4,3463 |
| RON | leu românesc nou | 4,3523 |
| TRY | lira turcească | 2,4230 |
| AUD | dolar australian | 1,3215 |
| CAD | dolar canadian | 1,3874 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,7009 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7325 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7464 |
| KRW | won sud-coreean | 1 550,10 |
| ZAR | rand sud-african | 10,8292 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,7544 |
| HRK | kuna croată | 7,4997 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 351,18 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3171 |
| PHP | peso Filipine | 59,421 |
| RUB | rubla rusească | 42,1525 |
| THB | baht thailandez | 42,311 |
| BRL | real brazilian | 2,3675 |
| MXN | peso mexican | 18,3560 |
| INR | rupie indiană | 67,6870 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3773

JPY

yen japonez

107,33

DKK

coroana daneză

7,4411

GBP

lira sterlină

0,85930

SEK

coroana suedeză

9,0272

CHF

franc elvețian

1,2156

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7210

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,911

HUF

forint maghiar

302,90

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7029

PLN

zlot polonez

4,3463

RON

leu românesc nou

4,3523

TRY

lira turcească

2,4230

AUD

dolar australian

1,3215

CAD

dolar canadian

1,3874

HKD

dolar Hong Kong

10,7009

NZD

dolar neozeelandez

1,7325

SGD

dolar Singapore

1,7464

KRW

won sud-coreean

1 550,10

ZAR

rand sud-african

10,8292

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,7544

HRK

kuna croată

7,4997

IDR

rupia indoneziană

12 351,18

MYR

ringgit Malaiezia

4,3171

PHP

peso Filipine

59,421

RUB

rubla rusească

42,1525

THB

baht thailandez

42,311

BRL

real brazilian

2,3675

MXN

peso mexican

18,3560

INR

rupie indiană

67,6870

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/5

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 16 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Obligații de serviciu public pentru servicii aeriene regulate

2011/C 321/05

| Stat membru | Grecia |
| --- | --- |
| Rute vizate | — | Atena–Astypalea |

Stat membru

Grecia

Rute vizate

—

Atena–Astypalea

| — | Atena–Ikaria |
| --- | --- |

—

Atena–Ikaria

| — | Atena–Leros |
| --- | --- |

—

Atena–Leros

| — | Atena–Milos |
| --- | --- |

—

Atena–Milos

| — | Salonic–Samos |
| --- | --- |

—

Salonic–Samos

| — | Salonic–Chios |
| --- | --- |

—

Salonic–Chios

| — | Limnos–Mytilene–Chios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mytilene–Chios–Samos–Rodos

| — | Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia

| — | Alexandroupolis–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroupolis–Sitia

| — | Aktio–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktio–Sitia

| — | Atena–Kithira |
| --- | --- |

—

Atena–Kithira

| — | Atena–Naxos |
| --- | --- |

—

Atena–Naxos

| — | Atena–Paros |
| --- | --- |

—

Atena–Paros

| — | Atena–Karpathos |
| --- | --- |

—

Atena–Karpathos

| — | Atena–Sitia |
| --- | --- |

—

Atena–Sitia

| — | Atena–Skiathos |
| --- | --- |

—

Atena–Skiathos

| — | Salonic–Corfu |
| --- | --- |

—

Salonic–Corfu

| — | Rodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalea |
| --- | --- |

—

Rodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalea

| — | Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos–Kithira |
| --- | --- |

—

Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos–Kithira

| — | Atena–Kalymnos |
| --- | --- |

—

Atena–Kalymnos

| — | Salonic–Kalamata |
| --- | --- |

—

Salonic–Kalamata

| — | Atena–Skyros |
| --- | --- |

—

Atena–Skyros

| — | Salonic–Skyros |
| --- | --- |

—

Salonic–Skyros

| — | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rodos–Kastelorizo

Data intrării în vigoare a obligațiilor de serviciu public

De la 1 aprilie 2012

Adresa de la care se pot obține, în mod gratuit, textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

| Hellenic Civil Aviation Authority |
| --- |
| Directorate-General for Air Transport |
| Directorate for Air Operations |
| Department Β |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tel. +30 2108916149 / 2108916121 |
| Fax +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate-General for Air Transport

Directorate for Air Operations

Department Β

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tel. +30 2108916149 / 2108916121

Fax +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/6

---

Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la licitație pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

2011/C 321/06

| Stat membru | Grecia |
| --- | --- |
| Rute vizate | — | Atena–Astypalea |

Stat membru

Grecia

Rute vizate

—

Atena–Astypalea

| — | Atena–Ikaria |
| --- | --- |

—

Atena–Ikaria

| — | Atena–Leros |
| --- | --- |

—

Atena–Leros

| — | Atena–Milos |
| --- | --- |

—

Atena–Milos

| — | Salonic–Samos |
| --- | --- |

—

Salonic–Samos

| — | Salonic–Chios |
| --- | --- |

—

Salonic–Chios

| — | Limnos–Mytilene–Chios–Samos–Rodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mytilene–Chios–Samos–Rodos

| — | Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rodos–Karpathos–Kasos–Sitia

| — | Alexandroupolis–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroupolis–Sitia

| — | Aktio–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktio–Sitia

| — | Atena–Kithira |
| --- | --- |

—

Atena–Kithira

| — | Atena–Naxos |
| --- | --- |

—

Atena–Naxos

| — | Atena–Paros |
| --- | --- |

—

Atena–Paros

| — | Atena–Karpathos |
| --- | --- |

—

Atena–Karpathos

| — | Atena–Sitia |
| --- | --- |

—

Atena–Sitia

| — | Atena–Skiathos |
| --- | --- |

—

Atena–Skiathos

| — | Salonic–Corfu |
| --- | --- |

—

Salonic–Corfu

| — | Rodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalea |
| --- | --- |

—

Rodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalea

| — | Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos–Kithira |
| --- | --- |

—

Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakinthos–Kithira

| — | Atena–Kalymnos |
| --- | --- |

—

Atena–Kalymnos

| — | Salonic–Kalamata |
| --- | --- |

—

Salonic–Kalamata

| — | Atena–Skyros |
| --- | --- |

—

Atena–Skyros

| — | Salonic–Skyros |
| --- | --- |

—

Salonic–Skyros

| — | Rodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rodos–Kastelorizo

Perioada de valabilitate a contractului

1 aprilie 2012-31 martie 2016

Data-limită de depunere a ofertelor

61 de zile de la data publicării anunțului referitor la obligația de serviciu public

Adresa de la care se pot obține, în mod gratuit, textul, precum și informațiile și/sau documentele pertinente referitoare la obligația de serviciu public

| Hellenic Civil Aviation Authority |
| --- |
| Directorate-General for Air Transport |
| Directorate for Air Operations |
| Department Β |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tel. +30 2108916149 / 2108916121 |
| Fax +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate-General for Air Transport

Directorate for Air Operations

Department Β

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tel. +30 2108916149 / 2108916121

Fax +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/7

---

Informații comunicate de statele membre privind încheierea activităților de pescuit

2011/C 321/07

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), a fost luată o decizie de încheiere a activităților de pescuit descrisă în tabelul următor:

| Data și ora încheierii | 28.9.2011 |
| --- | --- |
| Durată | 28.9.2011-31.12.2011 |
| Stat membru | Letonia |
| Stoc sau grup de stocuri | PRA/N3L. |
| Specie | Crevete nordic (Pandalus borealis) |
| Zonă | NAFO 3L |
| Tip sau tipuri de nave de pescuit | — |
| Număr de referință | — |

Data și ora încheierii

28.9.2011

Durată

28.9.2011-31.12.2011

Stat membru

Letonia

Stoc sau grup de stocuri

PRA/N3L.

Specie

Crevete nordic (Pandalus borealis)

Zonă

NAFO 3L

Tip sau tipuri de nave de pescuit

—

Număr de referință

—

Adresa web la care poate fi consultată decizia statului membru:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_ro.htm

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/8

---

CERERE DE PROPUNERI – EACEA/24/11

MEDIA 2007 – Dezvoltare, distribuție, promovare și formare

i2i Audiovisual

2011/C 321/08

1.   Obiective și descriere

Prezenta cerere de propuneri este emisă în baza Deciziei nr. 1718/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 privind punerea în aplicare a unui program de sprijin pentru sectorul audiovizual european (MEDIA 2007).

Printre măsurile prevăzute în decizia menționată anterior se află dezvoltarea de proiecte de producție.

Sprijinul vizează facilitarea accesului societăților europene de producție la fondurile acordate de către credit și instituții financiare pentru cofinanțarea unei părți a costurilor aferente următoarelor posturi:

| — | Asigurarea producțiilor audiovizuale: Modulul 1: Intervenție în postul „asigurări” în cadrul unui buget de producție; |
| --- | --- |

—

Asigurarea producțiilor audiovizuale: Modulul 1: Intervenție în postul „asigurări” în cadrul unui buget de producție;

| — | Garanția de bună executare a unei opere audiovizuale: Modulul 2: Intervenție în postul „garanție de bună executare” în cadrul unui buget de producție; |
| --- | --- |

—

Garanția de bună executare a unei opere audiovizuale: Modulul 2: Intervenție în postul „garanție de bună executare” în cadrul unui buget de producție;

| — | Finanțarea creditului pentru producția unei opere audiovizuale: Modulul 3: Intervenție în capitolul „cheltuieli financiare” în cadrul unui buget de producție. |
| --- | --- |

—

Finanțarea creditului pentru producția unei opere audiovizuale: Modulul 3: Intervenție în capitolul „cheltuieli financiare” în cadrul unui buget de producție.

2.   Candidați eligibili

Prezenta cerere se adresează societăților ale căror activități contribuie la realizarea obiectivelor menționate anterior, în special societăților de producție audiovizuală independente.

Candidații trebuie să fie rezidenți legali în una dintre țările următoare:

| — | cele 27 de țări ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

cele 27 de țări ale Uniunii Europene;

| — | țările SEE; |
| --- | --- |

—

țările SEE;

| — | Elveția și Croația. |
| --- | --- |

—

Elveția și Croația.

3.   Acțiuni eligibile

Opera audiovizuală propusă:

| — | trebuie să fie o operă de ficțiune, animație sau documentar creativ, produsă în cea mai mare parte de societăți care au sediul legal într-una dintre țările participante la Programul MEDIA; |
| --- | --- |

—

trebuie să fie o operă de ficțiune, animație sau documentar creativ, produsă în cea mai mare parte de societăți care au sediul legal într-una dintre țările participante la Programul MEDIA;

| — | trebuie să fie produsă cu participarea semnificativă a unor profesioniști resortisanți sau rezidenți în statele participante la Programul MEDIA. |
| --- | --- |

—

trebuie să fie produsă cu participarea semnificativă a unor profesioniști resortisanți sau rezidenți în statele participante la Programul MEDIA.

Durata maximă a proiectelor este de 30 de luni.

Prezenta cerere de propuneri vizează în mod exclusiv proiectele demarate între 1 iulie 2011 și 6 iunie 2012.

4.   Criterii de atribuire a finanțării

Candidaturile/proiectele eligibile vor fi evaluate în funcție de următoarele criterii:

| 1. | Proiectele care beneficiază de sprijin MEDIA la dezvoltarea de proiecte individuale pentru țările mari și/sau cataloage de proiecte pentru țările cu capacitate audiovizuală scăzută: 25 de puncte. |
| --- | --- |

1.

Proiectele care beneficiază de sprijin MEDIA la dezvoltarea de proiecte individuale pentru țările mari și/sau cataloage de proiecte pentru țările cu capacitate audiovizuală scăzută: 25 de puncte.

| 2. | Proiecte care beneficiază de un contract de credit: maximum 25 de puncte.






  2.1. | Contract de credit: 20 de puncte. |
| --- | --- | --- |

2.

Proiecte care beneficiază de un contract de credit: maximum 25 de puncte.

2.1.

Contract de credit: 20 de puncte.

| 2.2. | Emis(ă) de o instituție de creditare sau de o instituție financiară cu sediul într-o țară a UE care nu coincide cu țara în care își are sediul compania de producție: 5 puncte. |
| --- | --- |

2.2.

Emis(ă) de o instituție de creditare sau de o instituție financiară cu sediul într-o țară a UE care nu coincide cu țara în care își are sediul compania de producție: 5 puncte.

| 3. | Proiecte provenind din țări cu capacitate audiovizuală scăzută: 25 de puncte. |
| --- | --- |

3.

Proiecte provenind din țări cu capacitate audiovizuală scăzută: 25 de puncte.

| 4. | Proiecte din statele membre care au intrat în UE în anul 2004 sau după anul 2004 (Bulgaria, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, România, Slovacia, Slovenia) și Croația: 15 puncte. |
| --- | --- |

4.

Proiecte din statele membre care au intrat în UE în anul 2004 sau după anul 2004 (Bulgaria, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Ungaria, Letonia, Lituania, Malta, Polonia, România, Slovacia, Slovenia) și Croația: 15 puncte.

| 5. | Proiecte cu dimensiune europeană: coproducție incluzând mai mult de un stat participant la Programul MEDIA: maximum 10 puncte.






  5.1. | Contract de coproducție: 5 puncte. |
| --- | --- | --- |

5.

Proiecte cu dimensiune europeană: coproducție incluzând mai mult de un stat participant la Programul MEDIA: maximum 10 puncte.

5.1.

Contract de coproducție: 5 puncte.

| 5.2. | Coproducător(i) din statele membre care au intrat în UE în anul 2004 sau după anul 2004 și Croația: 2 puncte per coproducător. |
| --- | --- |

5.2.

Coproducător(i) din statele membre care au intrat în UE în anul 2004 sau după anul 2004 și Croația: 2 puncte per coproducător.

| 5.3. | Coproducător(i) din țări cu capacitate audiovizuală ridicată/țări cu capacitate audiovizuală scăzută: 1 punct per coproducător. |
| --- | --- |

5.3.

Coproducător(i) din țări cu capacitate audiovizuală ridicată/țări cu capacitate audiovizuală scăzută: 1 punct per coproducător.

| 5.4. | Coproducător(i) din țări care nu participă la Programul MEDIA: 0,5 puncte per coproducător. |
| --- | --- |

5.4.

Coproducător(i) din țări care nu participă la Programul MEDIA: 0,5 puncte per coproducător.

În limita bugetului disponibil, proiectelor care totalizează cel mai mare număr de puncte pe baza criteriilor de mai sus li se va atribui o contribuție financiară.

În cazul în care, la finalizarea procedurii de mai sus, mai multe proiecte totalizează același număr de puncte, se va analiza, numai pentru proiectele respective, criteriul următor:

Potențial de distribuție internațională: maximum 10 puncte.

| — | Distribuție geografică internțională acoperită de contract(e): maximum 10 puncte. |
| --- | --- |

—

Distribuție geografică internțională acoperită de contract(e): maximum 10 puncte.

| — | Distribuție geografică non-națională acoperită de contract(e): maximum 5 puncte. |
| --- | --- |

—

Distribuție geografică non-națională acoperită de contract(e): maximum 5 puncte.

Proiectele cu contract(e) de distribuție internațională vor primi maximum 10 puncte.

5.   Buget

Bugetul estimativ total alocat cofinanțării proiectelor se ridică la 3 milioane EUR. Contribuția financiară nu trebuie să depășească 50 %-60 % din costurile eligibile. Suma sprijinului financiar se situează între 5 000 și 50 000 EUR. Plafonul sumei maxime a sprijinului financiar este de 50 000 EUR pentru un proiect.

6.   Termenul de depunere

Termenele-limită pentru trimiterea candidaturilor sunt următoarele:

| — | 6 ianuarie 2012 pentru proiectele care încep cel devreme la 1 iulie 2011; |
| --- | --- |

—

6 ianuarie 2012 pentru proiectele care încep cel devreme la 1 iulie 2011;

| — | 6 iunie 2012 pentru proiectele care încep cel devreme la 1 decembrie 2011. |
| --- | --- |

—

6 iunie 2012 pentru proiectele care încep cel devreme la 1 decembrie 2011.

Cererile trebuie trimise la următoarea adresă:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Call for Proposals EACEA/24/11 |
| Mr Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Call for Proposals EACEA/24/11

Mr Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Vor fi acceptate numai cererile prezentate pe formularul adecvat, corect completat, datat și semnat de persoana autorizată să angajeze legal organizația candidată.

Nu vor fi acceptate cererile trimise prin fax sau prin poșta electronică.

7.   Informații complete

Liniile directoare privind cererea de propuneri, precum și formularele de candidatură, se găsesc la adresa următoare:

http://ec.europa.eu/media

Cererile trebuie în mod obligatoriu să respecte prevederile textului complet, să fie completate pe formularul prevăzut și să conțină toate anexele și informațiile cerute.

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/11

---

CERERE DE PROPUNERI – EACEA/25/11

Tempus IV – Reforma învățământului superior prin cooperare universitară internațională

2011/C 321/09

1.   Obiective și descriere

Cea de a patra etapă a programului Tempus acoperă perioada 2007-2013.

Obiectivul general al programului este de a sprijini modernizarea învățământului superior în țările din vecinătatea Uniunii Europene. Programul Tempus promovează cooperare instituțională vizând reforma și modernizarea sistemelor de învățământ superior în țările partenere. Programul contribuie la crearea unei zone de cooperare în domeniul învățământului superior care implică Uniunea Europeană și țările partenere din vecinătatea sa. În special, programul va promova convergența voluntară cu evoluțiile comunitare în domeniul învățământului superior, care decurg din Strategia Europa 2020, Cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) și procesul de la Bologna.

Scopul acestei cereri de propuneri este promovarea cooperării multilaterale între instituțiile de învățământ superior, autoritățile și organizațiile statelor membre ale UE și țărilor partenere și se concentrează asupra reformei și modernizării învățământului superior.

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură („Agenția”), acționând cu puteri delegate de Comisia Europeană („Comisia”), răspunde de gestionarea acestei cereri de propuneri.

2.   Candidați eligibili

Pentru a fi eligibili pentru acordarea subvenției, candidații trebuie să fie persoane juridice („entități juridice”) stabilite în mod legal de peste 5 ani în Uniunea Europeană sau în țările partenere Tempus.

Candidații pentru Proiectele comune trebuie să fie instituții de învățământ superior publice sau private, recunoscute de către stat sau asociații, organizații sau rețele de instituții de învățământ superior dedicate promovării, optimizării și reformei învățământului superior.

Candidații pentru Măsurile structurale trebuie să fie entități juridice precum se stipulează mai sus în cazul proiectelor comune, organizații naționale sau internaționale ale rectorilor, profesorilor sau studenților.

Instituțiile și organizațiile care pot participa în calitate de parteneri/cobeneficiari la programul Tempus variază de la instituții și organizații de învățământ superior până la instituții și organizații neacademice, cum ar fi organizații neguvernamentale, societăți, industrii și autorități publice.

Aceste instituții și organizații trebuie să-și aibă sediul în următoarele patru grupe de țări eligibile:

| — | cele 27 de state membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

cele 27 de state membre ale Uniunii Europene;

| — | 4 țări din regiunea Balcanilor de Vest: Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia, precum și Kosovo (1); |
| --- | --- |

—

4 țări din regiunea Balcanilor de Vest: Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru, Serbia, precum și Kosovo (1);

| — | 17 țări din zona de vecinătate sudică și estică a Uniunii Europene: Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, teritoriul palestinian ocupat, Siria, Tunisia, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Federația Rusă și Ucraina; |
| --- | --- |

—

17 țări din zona de vecinătate sudică și estică a Uniunii Europene: Algeria, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Libia, Maroc, teritoriul palestinian ocupat, Siria, Tunisia, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Federația Rusă și Ucraina;

| — | 5 republici din Asia Centrală: Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan. |
| --- | --- |

—

5 republici din Asia Centrală: Kazahstan, Kârgâzstan, Tadjikistan, Turkmenistan și Uzbekistan.

3.   Acțuni eligibile

Cele două instrumente principale de cooperare prin intermediul prezentei cereri de propuneri Tempus sunt:

| — | Proiecte comune: proiecte cu o abordare „de jos în sus”, având drept scop modernizarea și reforma la nivel instituțional (universitar). Proiectele comune au drept scop transferul de cunoștințe între universități, organizații și instituții din UE și din țările partenere, precum și între entități din țări partenere, după caz; |
| --- | --- |

—

Proiecte comune: proiecte cu o abordare „de jos în sus”, având drept scop modernizarea și reforma la nivel instituțional (universitar). Proiectele comune au drept scop transferul de cunoștințe între universități, organizații și instituții din UE și din țările partenere, precum și între entități din țări partenere, după caz;

| — | Măsuri structurale: proiecte care sunt destinate să contribuie la dezvoltarea și reforma sistemelor de învățământ superior din țările partenere, să îmbunătățească gradul lor de calitate și relevanță și să crească convergența voluntară cu evoluțiile comunitare. Măsurile structurale vizează intervenții destinate să sprijine reforma structurală a sistemelor de învățământ superior și dezvoltarea cadrului strategic la nivel național. |
| --- | --- |

—

Măsuri structurale: proiecte care sunt destinate să contribuie la dezvoltarea și reforma sistemelor de învățământ superior din țările partenere, să îmbunătățească gradul lor de calitate și relevanță și să crească convergența voluntară cu evoluțiile comunitare. Măsurile structurale vizează intervenții destinate să sprijine reforma structurală a sistemelor de învățământ superior și dezvoltarea cadrului strategic la nivel național.

În baza acestei cereri, pot fi finanțate proiecte naționale și multinaționale.

Proiectele naționale trebuie să respecte prioritățile naționale care sunt stabilite printr-un dialog strâns între delegațiile Uniunii Europene și autoritățile competente din țările partenere.

| — | Pentru proiectele naționale, propunerile trebuie trimise de grupuri de instituții care includ:






  — | cel puțin trei instituții de învățământ superior dintr-o țară parteneră (în cazul statelor Muntenegru și Kosovo, din cauza dimensiunilor reduse ale sectorului de învățământ superior, o singură universitate este suficientă); |
| --- | --- | --- |

—

Pentru proiectele naționale, propunerile trebuie trimise de grupuri de instituții care includ:

—

cel puțin trei instituții de învățământ superior dintr-o țară parteneră (în cazul statelor Muntenegru și Kosovo, din cauza dimensiunilor reduse ale sectorului de învățământ superior, o singură universitate este suficientă);

| — | cel puțin trei instituții de învățământ superior din UE, fiecare dintr-un stat membru al UE diferit. |
| --- | --- |

—

cel puțin trei instituții de învățământ superior din UE, fiecare dintr-un stat membru al UE diferit.

Proiectele multinaționale trebuie să respecte prioritățile regionale care se bazează pe politica comunitară de cooperare cu regiunile din țările partenere, astfel cum sunt identificate în documentele sale strategice privind țările vecine (2), cele pentru preaderarea la UE (3) și cele din Asia Centrală (4) și sunt comune pentru toate țările partenere dintr-o regiune specifică sau abordează o prioritate națională care este comună fiecărei țări partenere participante.

| — | Pentru proiectele multinaționale, propunerile trebuie trimise de grupări de instituții care presupun:






  — | cel puțin două instituții de învățământ superior, din fiecare țară parteneră participantă (minimum două țări partenere) implicată în propunere (cu excepția statelor Kosovo și Muntenegru în cazul cărora cerința prevede o instituție de învățământ superior din fiecare stat); |
| --- | --- | --- |

—

Pentru proiectele multinaționale, propunerile trebuie trimise de grupări de instituții care presupun:

—

cel puțin două instituții de învățământ superior, din fiecare țară parteneră participantă (minimum două țări partenere) implicată în propunere (cu excepția statelor Kosovo și Muntenegru în cazul cărora cerința prevede o instituție de învățământ superior din fiecare stat);

| — | cel puțin trei instituții de învățământ superior, fiecare dintr-un stat membru al UE diferit. |
| --- | --- |

—

cel puțin trei instituții de învățământ superior, fiecare dintr-un stat membru al UE diferit.

Pentru măsurile structurale se impune o condiție suplimentară: ministerul (ministerele) responsabil(e) pentru învățământul superior din țara (țările) parteneră (partenere) trebuie să fie implicat (implicate) în calitate de partener(i).

Durata maximă a proiectelor este de 24 sau 36 de luni. Se estimează că perioada eligibilității costurilor va începe la 15 octombrie 2012.

4.   Criterii de acordare

Cererile eligibile pentru proiectele comune și măsurile structurale vor fi evaluate de experți independenți externi în conformitate cu următoarele criterii de acordare:

| — | claritatea și coerența obiectivelor proiectului; relevanța acestora pentru strategiile de reformă a învățământului superior în țările partenere, impactul lor asupra reformelor, instituțiilor sau sistemelor de învățământ superior din țările partenere, precum și aderarea la prioritățile naționale sau regionale tematice identificate pentru țara/regiunea respectivă (25 % din punctajul total); |
| --- | --- |

—

claritatea și coerența obiectivelor proiectului; relevanța acestora pentru strategiile de reformă a învățământului superior în țările partenere, impactul lor asupra reformelor, instituțiilor sau sistemelor de învățământ superior din țările partenere, precum și aderarea la prioritățile naționale sau regionale tematice identificate pentru țara/regiunea respectivă (25 % din punctajul total);

| — | calitatea parteneriatului (abilitățile, expertiza recunoscută și competențele necesare pentru îndeplinirea tuturor aspectelor programului de lucru, distribuirea adecvată a sarcinilor, comunicarea și cooperarea eficientă) (20 % din punctajul total); |
| --- | --- |

—

calitatea parteneriatului (abilitățile, expertiza recunoscută și competențele necesare pentru îndeplinirea tuturor aspectelor programului de lucru, distribuirea adecvată a sarcinilor, comunicarea și cooperarea eficientă) (20 % din punctajul total);

| — | calitatea conținutului proiectului și metodologia aplicată inclusiv, printre altele, pertinența rezultatelor proiectelor și a activităților conexe în conformitate cu scopul proiectului și obiectivele specifice, capacitatea de planificare logică și solidă demonstrată (matrița-cadru logică și planul de lucru), controlul anticipat al calității, monitorizarea și gestionarea proiectului (indicatori și repere) (25 % din punctajul total); |
| --- | --- |

—

calitatea conținutului proiectului și metodologia aplicată inclusiv, printre altele, pertinența rezultatelor proiectelor și a activităților conexe în conformitate cu scopul proiectului și obiectivele specifice, capacitatea de planificare logică și solidă demonstrată (matrița-cadru logică și planul de lucru), controlul anticipat al calității, monitorizarea și gestionarea proiectului (indicatori și repere) (25 % din punctajul total);

| — | durabilitatea sau impactul durabil al proiectului asupra instituțiilor, grupurilor-țintă și/sau a sistemului de învățământ superior, inclusiv răspândirea și exploatarea rezultatelor activităților și proiectelor (15 % din punctajul total); |
| --- | --- |

—

durabilitatea sau impactul durabil al proiectului asupra instituțiilor, grupurilor-țintă și/sau a sistemului de învățământ superior, inclusiv răspândirea și exploatarea rezultatelor activităților și proiectelor (15 % din punctajul total);

| — | bugetul și eficiența din punctul de vedere al costurilor, inclusiv planificarea personalului în așa fel încât să se respecte ratele salariale zilnice, achiziționarea echipamentelor adecvate, utilizarea eficientă a perioadelor de mobilitate, distribuția echilibrată a bugetului, fezabilitatea acțiunii cu bugetul definit (15 % din punctajul total). |
| --- | --- |

—

bugetul și eficiența din punctul de vedere al costurilor, inclusiv planificarea personalului în așa fel încât să se respecte ratele salariale zilnice, achiziționarea echipamentelor adecvate, utilizarea eficientă a perioadelor de mobilitate, distribuția echilibrată a bugetului, fezabilitatea acțiunii cu bugetul definit (15 % din punctajul total).

5.   Buget

Bugetul total disponibil pentru cofinanțarea proiectelor este estimat la 78,1 milioane EUR (plus o sumă suplimentară de 12,5 milioane EUR pentru zona de politica europeană de vecinătate sudică și estică, sub rezerva că decizia de finanțare relevantă în urma recentei reexaminări a Politicii Europene de Vecinatate PEV este adoptată de către Comisia Europeană).

Contribuția financiară a Uniunii Europene nu poate depăși 90 % din totalul costurilor eligibile. Este necesară o cofinanțare de minimum 10 % din totalul costurilor eligibile.

Subvenția minimă pentru ansamblul proiectelor comune și măsurilor structurale va fi de 500 000 EUR. Subvenția maximă se va ridica la 1 500 000 EUR. Pentru proiectele naționale, în cazul statelor Kosovo și Muntenegru, subvenția minimă pentru ambele tipuri de proiecte este stabilită la 300 000 EUR.

Agenția își rezervă dreptul de a nu distribui toate fondurile disponibile.

6.   Termenul-limită de depunere a candidaturilor

Cererile de subvenție pentru proiecte comune și măsuri structurale trebuie să fie depuse la Agenția Executivă (EACEA) până cel târziu la 23 februarie 2012, 12.00 la prânz (ora Bruxelles-ului).

Vor fi acceptate numai cererile de subvenție redactate în limba engleză, franceză sau germană, depuse pe formularul de cerere electronic oficial, semnate în mod corespunzător de către persoana autorizată să își asume angajamente din punct de vedere juridic în numele organizației solicitante, și care conțin toate informațiile și anexele specificate în textul integral al cererii de propuneri.

Cererea de subvenție transmisă online este exemplarul original. Documentele juridice și administrative suplimentare (a se vedea ghidul candidatului) trebuie să fie trimise prin poștă Agenției, până la 23 februarie 2012 (data poștei), la următoarea adresă:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries |
| Call for Proposals — EACEA/25/11 |
| Office: BOUR 2/17 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries

Call for Proposals — EACEA/25/11

Office: BOUR 2/17

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Cererile trimise prin fax sau e-mail nu vor fi acceptate.

7.   Informații detaliate

Ghidul candidatului și formularele de cerere pot fi găsite la următoarea adresă de internet:

http://eacea.ec.europa.eu/tempus

Cererile de subvenție trebuie să respecte toate dispozițiile cuprinse în ghidul candidatului și să fie depuse prin intermediul formularului de cerere prevăzut în acest scop.

---

(1)  Sub auspiciile Națiunilor Unite, în conformitate cu Rezoluția nr. 1244 adoptată de Consiliul de Securitate al ONU la 10 iunie 1999.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=DD:11:50:32006R1638:RO:PDF

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1085:20100714:RO:PDF

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1905:20091018:RO:PDF

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/15

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/10

| 1. | La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1) al Consiliului, o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Astrium Holding SAS („Astrium”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Mobsat Group Holding Sàrl și a filialelor acesteia (împreună formează „Grupul Vizada”, Luxemburg), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1) al Consiliului, o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Astrium Holding SAS („Astrium”, Franța), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Mobsat Group Holding Sàrl și a filialelor acesteia (împreună formează „Grupul Vizada”, Luxemburg), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | Astrium este o filială a EADS NV (Țările de Jos) care oferă produse și servicii pentru tehnologiile spațiale la nivel mondial. Principalele trei domenii de activitate sunt i) Astrium Space Transportation pentru lansatoare și infrastructură orbitală, ii) Astrium Satellites pentru nave spațiale și pentru segmentul terestru și iii) Astrium Services pentru soluții de tip „end-to-end” cuprinzătoare care acoperă comunicarea prin satelit și rețelele utilizate în domeniul securității și comerțului, echipamentul de comunicare prin satelit de maximă securitate, servicii specifice de geo-informare și navigație; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

Astrium este o filială a EADS NV (Țările de Jos) care oferă produse și servicii pentru tehnologiile spațiale la nivel mondial. Principalele trei domenii de activitate sunt i) Astrium Space Transportation pentru lansatoare și infrastructură orbitală, ii) Astrium Satellites pentru nave spațiale și pentru segmentul terestru și iii) Astrium Services pentru soluții de tip „end-to-end” cuprinzătoare care acoperă comunicarea prin satelit și rețelele utilizate în domeniul securității și comerțului, echipamentul de comunicare prin satelit de maximă securitate, servicii specifice de geo-informare și navigație;

| — | Grupul Vizada este un furnizor independent de servicii de comunicații prin satelit privind mobilitatea, care deservesc clienți din mai multe sectoare, inclusiv maritim, aerian, terestru, media și clienți din organizații neguvernamentale (ONG-uri) și din guvern/apărare. Prin intermediul tuturor operatorilor de rețea prin satelit, întreprinderea oferă servicii de conectivitate mobile și fixe, atât în mod direct cât și prin intermediul unei rețele de distribuție de peste 400 de distribuitori (pe uscat, pe mare și în aer). Grupul Vizada funcționează la nivel mondial prin filiale sale din Europa, Statele Unite, America Latină, Orientul Mijlociu, Africa și din țările riverane Pacificului. |
| --- | --- |

—

Grupul Vizada este un furnizor independent de servicii de comunicații prin satelit privind mobilitatea, care deservesc clienți din mai multe sectoare, inclusiv maritim, aerian, terestru, media și clienți din organizații neguvernamentale (ONG-uri) și din guvern/apărare. Prin intermediul tuturor operatorilor de rețea prin satelit, întreprinderea oferă servicii de conectivitate mobile și fixe, atât în mod direct cât și prin intermediul unei rețele de distribuție de peste 400 de distribuitori (pe uscat, pe mare și în aer). Grupul Vizada funcționează la nivel mondial prin filiale sale din Europa, Statele Unite, America Latină, Orientul Mijlociu, Africa și din țările riverane Pacificului.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/16

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/11

| 1. | La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea C1000 B.V. („C1000”, Țările de Jos), aparținând grupului CVC, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul exclusiv asupra unui supermarket din Țările de Jos care funcționează în prezent sub franciza Super de Boer („supermarket SdB”), prin achiziționare de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea C1000 B.V. („C1000”, Țările de Jos), aparținând grupului CVC, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul exclusiv asupra unui supermarket din Țările de Jos care funcționează în prezent sub franciza Super de Boer („supermarket SdB”), prin achiziționare de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul C1000: furnizarea, comerțul cu ridicata și cu amănuntul de bunuri de larg consum și servicii conexe în Țările de Jos; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul C1000: furnizarea, comerțul cu ridicata și cu amănuntul de bunuri de larg consum și servicii conexe în Țările de Jos;

| — | în cazul supermarketului SdB: comerțul cu amănuntul de bunuri de larg consum. |
| --- | --- |

—

în cazul supermarketului SdB: comerțul cu amănuntul de bunuri de larg consum.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/17

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6394 – Gilde/Eismann)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/12

| 1. | La data de 25 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului, o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Gilde Buy-Out Management Holding B.V. („Gilde”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice (1), controlului unic asupra Eismann AG („Eismann”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 25 octombrie 2011, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului, o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Gilde Buy-Out Management Holding B.V. („Gilde”, Țările de Jos) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice (1), controlului unic asupra Eismann AG („Eismann”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Gilde: investitor în societăți necotate specializată în investițiile de răscumpărare a întreprinderilor de către conducerea acestora; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Gilde: investitor în societăți necotate specializată în investițiile de răscumpărare a întreprinderilor de către conducerea acestora;

| — | în cazul întreprinderii Eismann: vânzare cu amănuntul și livrarea la domiciliu de alimente congelate. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Eismann: vânzare cu amănuntul și livrarea la domiciliu de alimente congelate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6394 – Gilde/Eismann, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6394 – Gilde/Eismann, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/13

| 1. | La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea ArcelorMittal Netherlands BV („ArcelorMittal”) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi franceze ATIC Services Group („ATIC”) prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 26 octombrie 2011, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea ArcelorMittal Netherlands BV („ArcelorMittal”) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi franceze ATIC Services Group („ATIC”) prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | ArcelorMittal este o societate care aparține grupului ArcelorMittal, care este o societate ce își desfășoară activitatea pe plan mondial în producția de oțel și în sectorul mineritului; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

ArcelorMittal este o societate care aparține grupului ArcelorMittal, care este o societate ce își desfășoară activitatea pe plan mondial în producția de oțel și în sectorul mineritului;

| — | ATIC prestează în principal servicii de-a lungul lanțului logistic pentru importul și ulterior transportul fluvial de cărbune și minereuri de fier și, într-o mai mică măsură, servicii pentru exportul de produse siderurgice din Uniunea Europeană. Mai precis, ATIC prestează (i) servicii de terminal portuar pentru mărfuri uscate în vrac în porturile din Rotterdam, Amsterdam, Zeelanda, Fos-sur-Mer, Dunkerque, Le Havre și Gdynia, (ii) servicii de transport maritim vrac și servicii conexe de logistică, (iii) servicii de logistică pe căi navigabile interioare și (iv) servicii aferente comerțului cu cărbune. |
| --- | --- |

—

ATIC prestează în principal servicii de-a lungul lanțului logistic pentru importul și ulterior transportul fluvial de cărbune și minereuri de fier și, într-o mai mică măsură, servicii pentru exportul de produse siderurgice din Uniunea Europeană. Mai precis, ATIC prestează (i) servicii de terminal portuar pentru mărfuri uscate în vrac în porturile din Rotterdam, Amsterdam, Zeelanda, Fos-sur-Mer, Dunkerque, Le Havre și Gdynia, (ii) servicii de transport maritim vrac și servicii conexe de logistică, (iii) servicii de logistică pe căi navigabile interioare și (iv) servicii aferente comerțului cu cărbune.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/19

---

Retragerea notificării unei concentrări

(Cazul COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2011/C 321/14

[Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului]

La data de 30 septembrie 2011, Comisia Europeană a primit o notificare a unei concentrări propuse între AGRANA și RWA. La data de 27 octombrie 2011, părțile care au efectuat notificarea au informat Comisia că și-au retras notificarea.

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 4.11.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 321/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 321/20

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2011/C 321/15

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„DÜSSELDORFER MOSTERT”/„DÜSSELDORFER SENF MOSTERT”/„DÜSSELDORFER URTYP MOSTERT”/„AECHTER DÜSSELDORFER MOSTERT”

NR. CE: DE-PGI-0005-0799-24.02.2010

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”

2.   Statul membru sau țara terță:

Germania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 2.6. | Pastă de muștar |
| --- | --- |

Clasa 2.6.

Pastă de muștar

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” (denumit în continuare pe scurt „Düsseldorfer Mostert”) este o pastă gata de consum destinată condimentării mâncărurilor. „Düsseldorfer Mostert” constă exclusiv din semințe de muștar, maro și galbene, măcinate, oțet din alcool de Düsseldorf nefiltrat, apă de Düsseldorf cu un conținut special de calcar și minerale, sare, zahăr și condimente. Consistența sa este cremoasă și textura este lucioasă, iar culoarea maro amintește de cea a malțului. „Düsseldorfer Mostert” conține bucăți mici de tegumente (Stippen). Caracteristica specială a produsului „Düsseldorfer Mostert” este gustul picant, cu aromă de malț, provenită din cojile de muștar triplu măcinate. Aroma tipică de malț, picantă și condimentată, se datorează unui proces tradițional de fabricare artizanală, cu o îndelungată istorie, desfășurat exclusiv în această arie geografică pe bază de semințe de muștar de culoare maro și galbenă, procesului special de macerare la rece, procesului de triplă măcinare a semințelor, procesului de măcinare finală manuală, cu pietre de granit, oțetului din alcool de Düsseldorf nefiltrat și apei de Düsseldorf, cu un conținut special de calcar și minerale. „Düsseldorfer Mostert” constă exclusiv din ingrediente naturale. „Düsseldorfer Mostert” nu conține conservanți, arome și agenți de îngroșare.

Produsul finit „Düsseldorfer Mostert” trebuie să prezinte următoarele valori analitice:

| — | masă uscată: minimum 25 %; |
| --- | --- |

—

masă uscată: minimum 25 %;

| — | valoare PH < 4,1; |
| --- | --- |

—

valoare PH < 4,1;

| — | aciditate totală (calculată sub formă de acid acetic) > 2,3 %; |
| --- | --- |

—

aciditate totală (calculată sub formă de acid acetic) > 2,3 %;

| — | sare alimentară (calculată sub formă de NaCl) > 3,5 %. |
| --- | --- |

—

sare alimentară (calculată sub formă de NaCl) > 3,5 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

Materiile prime pentru „Düsseldorfer Mostert” sunt: semințe de muștar de culoare maro și galbenă, oțet din alcool de Düsseldorf nefiltrat, apă de Düsseldorf, cu un conținut special de calcar și minerale, sare, zahăr și condimente.

„Düsseldorfer Mostert” nu conține conservanți, arome sau agenți de îngroșare.

Pentru a menține deosebita calitate tradițională și prospețimea produsului, legătura cu regiunea, proprietățile organoleptice și reputația acestuia, „Düsseldorfer Mostert” este produs utilizându-se exclusiv apă de Düsseldorf și oțet din alcool de Düsseldorf nefiltrat, fabricat el însuși cu apă de Düsseldorf, ambele provenind din aria geografică delimitată.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produse de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Materiile prime pentru „Düsseldorfer Mostert” sunt: semințe de muștar maro și galbene, oțet din alcool de Düsseldorf, nefiltrat, apă de Düsseldorf, cu un conținut special de calcar și minerale, sare, zahăr și condimente.

„Düsseldorfer Mostert” nu conține conservanți, arome sau agenți de îngroșare.

Într-o primă etapă, se separă semințele de muștar de culoare maro și galbenă, care au fost în prealabil curățate și date prin sită, spre a fi măcinate. Semințele de muștar de culoare maro și galbenă, măcinate în prealabil, sarea, zahărul și condimentele se amestecă ulterior cu apa de Düsseldorf cu un conținut special de calcar și minerale și cu oțetul din alcool de Düsseldorf nefiltrat, până se obține, prin macerare la rece, o pastă de muștar de culoare maro.

În final, pasta de muștar macerat este măcinată de două ori. La ultima măcinare, se folosesc pietre de granit pentru a netezi structura muștarului „Düsseldorfer Mostert” și pentru a-l aera pe cale manuală. Minuscule resturi de tegument rămân vizibile. După o perioadă de maturare, „Düsseldorfer Mostert” își dezvoltă aroma sa caracteristică de malț, picantă și condimentată. Apoi este umplut în diverse recipiente.

„Düsseldorfer Mostert” are un termen de valabilitate de doar 10 luni, pentru ca acesta să își păstreze proprietățile organoleptice.

Toate etapele de fabricare ale produsului „Düsseldorfer Mostert”, și anume curățarea, trecerea prin sită, măcinarea prealabilă, amestecarea ingredientelor macerate la rece, a doua măcinare, a treia măcinare cu pietre de granit și maturarea, sunt efectuate în aria geografică. Astfel se obține gustul tipic de malț, picant și condimentat și, datorită acestuia, sunt garantate proprietățile organoleptice și calitatea, originea regională, trasabilitatea, precum și controlul produsului „Düsseldorfer Mostert” de-a lungul întregului proces de producție.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

Etapele de condiționare, și anume umplerea, ambalarea, precum și inscripționarea recipientelor se efectuează în aria geografică.

Acest lucru este obligatoriu, deoarece produsul își poate pierde ușor din aroma picantă și gustul de muștar, iar procesul de maturare este sensibil la variațiile de temperatură. Controlul temperaturii și al perioadei de depozitare joacă un rol decisiv în ceea ce privește calitatea senzorială a produsului finit. Doar personalul de specialitate al fabricii (producătorii de muștar locali) dispun de experiența necesară pentru a stabili momentul ideal al umplerii, necesar pentru păstrarea calității produsului. Din acest motiv, este necesar ca această etapă importantă de fabricare, de care depinde calitatea produsului, să fie efectuată în aria geografică și să fie supusă controlului de către producător.

Astfel sunt garantate gustul tipic de malț, picant și condimentat, proprietățile organoleptice și calitatea, originea regională, trasabilitatea, precum și controlul produsului „Düsseldorfer Mostert” de-a lungul întregului proces de producție.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Următoarele reguli de etichetare, respectiv de identificare, garantează originea și autenticitatea produsului „Düsseldorfer Mostert” atât pentru consumatori, cât și pentru inspectorii care monitorizează procesul de producție și care asigură protecția împotriva utilizării abuzive. Ele servesc identificării uniforme și, prin aceasta, contribuie la garantarea originii și trasabilității produsului „Düsseldorfer Mostert”.

Indiferent de punctele de comercializare, „Düsseldorfer Mostert” trebuie etichetat sau identificat astfel:

„Düsseldorfer Mostert”,

„Düsseldorfer Senf Mostert”,

„Düsseldorfer Urtyp Mostert” și/sau

„Aechter Düsseldorfer Mostert”.

Această etichetare, respectiv identificare, poate conține acronimul „g.g.A” (IGP) și/sau mențiunea „geschützte geographische Angabe” (indicație geografică protejată).

Eticheta produsului „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” trebuie să conțină logo-ul comunitar relevant prezentat în Regulamentul (CE) nr. 510/2006, color sau alb-negru.

Asociația pentru protecția produselor (Schutzgemeinschaft) deține o listă actualizată în mod constant a întreprinderilor care produc „Düsseldorfer Mostert”. Această asociație pentru protecția produselor care respectă specificațiile (Schutzgemeinschaft für spezifikationskonforme Produkte) permite tuturor întreprinderilor care i-au comunicat acestei asociații ca sunt producătoare de „Düsseldorfer Mostert”, precum și membrilor acestora, utilizarea următoarelor însemne verbale sau figurative ale Asociației pentru protecția muștarului de Düsseldorf (Schutzgemeinschaft Düsseldorfer Senf), cu font Arial/Regular, pentru cuvintele „Senfspezialität aus Düsseldorf” (Specialitate de muștar din Düsseldorf), în următoarele variante:

color, în nuanța CMYK, culoare 12C 27M 56Y 0K (auriu), în culoare specială aurie și/sau cu imprimare pe folie la cald, auriu pentru ancoră, conturul leului și cadrul logo-ului și/sau color, în nuanța CMYK, culoare 12C 27M 56Y 0K (auriu), în culoare specială aurie și/sau cu imprimare pe folie la cald, auriu pentru ancoră, leu și cadrul logo-ului și/sau alb-negru, în nuanța CMYK, culoare 0C 0M 0Y 100K (negru) pentru ancoră, conturul leului și cadrul logo-ului și/sau alb-negru, în nuanța CMYK, culoare 0C 0M 0Y 100K (negru) pentru ancoră, leu și cadrul logo-ului.

Culoarea de fundal în interiorul logo-ului este variabilă. Dimensiunea logo-ului poate să varieze în funcție de scopul utilizării.

Aceste norme de etichetare sunt valabile și pentru produsele – produse alimentare sau altele – la fabricarea cărora muștarul „Düsseldorfer Mostert” este folosit drept componentă unică a acestei categorii de produse.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice:

Aria geografică cuprinde capitala landului, Düsseldorf; acesteia îi este asociată denumirea „Düsseldorf”.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Aria geografică cuprinde capitala landului, Düsseldorf; acesteia îi este asociată denumirea „Düsseldorf”. În această arie geografică a fost inventat produsul „Düsseldorfer Mostert”. Aria geografică este cunoscută pentru tradiția îndelungată a fabricării muștarului de Düsseldorf, devenită o adevărată industrie. Aria geografică se deosebește în mod clar de ariile învecinate prin denumire, originea invenției, lunga tradiție de fabricare, procesul special de extracție a apei, dezvoltat și practicat în aria geografică, ingredientele produsului, care îi conferă gustul caracteristic, în special conținutul ridicat de calcar și minerale din apa de Düsseldorf și cultura de oțet din alcool de Düsseldorf, obținut din bacterii acetice aflate în imediata vecinătate a fabricii de muștar, și utilizată în același mod încă din 1969.

5.2.   Specificitatea produsului:

Produsul „Düsseldorfer Mostert” constă exclusiv din semințe de muștar, maro și galbene, măcinate, oțet din alcool de Düsseldorf, apă de Düsseldorf cu un conținut special de calcar și minerale, sare, zahăr și condimente. Consistența sa este cremoasă și textura lucioasă, iar culoarea sa maro amintește de cea a malțului. „Düsseldorfer Mostert” conține bucăți mici de tegument (Stippen).

Produsul „Düsseldorfer Mostert” se caracterizează prin gustul picant, cu aromă de malț, obținut din cojile de muștar triplu măcinate. Aroma tipică de malț, picantă și condimentată, se datorează unui proces tradițional de fabricare artizanală, cu o îndelungată istorie, practicat exclusiv în această zonă geografică, pe bază de semințe de muștar de culoare maro și galbenă, procesului special de macerare la rece, procesului de triplă măcinare a semințelor, procesului de măcinare finală, manuală, cu pietre de granit, oțetului din alcool Düsseldorf nefiltrat și apei de Düsseldorf, cu un conținut special de calcar și de minerale. „Düsseldorfer Mostert” constă exclusiv din ingrediente naturale. „Düsseldorfer Mostert” nu conține conservanți, arome și agenți de îngroșare.

Aceste proprietăți organoleptice sunt încă un motiv pentru recunoașterea produsului „Düsseldorfer Mostert” ca specialitate regională. Se poate spune că buna sa reputație a devenit o caracteristică a produsului „Düsseldorfer Mostert”, ca urmare a gustului, calității și caracteristicilor sale deosebite.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Legătura istorică/istorie

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, muștarul de Düsseldorf (Düsseldorfer Senf) și muștarul de masă de Düsseldorf (Düsseldorfer Tafelsenf) sunt specialități alimentare elaborate în Düsseldorf și care se bucură de o tradiție îndelungată, ancorată în istoria regiunii.

Istoria industriei muștarului din Düsseldorf demonstrează acest lucru. În anul 1726, a fost înființată prima fabrică germană de muștar. Aceasta era specializată în fabricarea unui muștar picant și condimentat, cu aromă de malț, cu o consistență cremoasă și o textură lucioasă, de culoarea malțului (maro), și anume „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”. Produsul „Düsseldorfer Mostert” s-a bucurat rapid de recunoaștere și peste granițele Germaniei, contribuind la renumele orașului Düsseldorf ca metropolă a muștarului.

Încă din 1800, „Aechter Düsseldorfer Mostert” este celebru printre consumatori, fapt demonstrat de nivelul ridicat de vânzări în țară și în străinătate. În 1884, „Düsseldorfer Mostert” a intrat în istoria artei prin natura statică a lui Vincent van Gogh, „Natură statică cu pietre, sticle și cutii”.

În 1896, existau deja 8 fabrici de muștar în Düsseldorf. Încă din 1826, industria muștarului din Düsseldorf a fost menționată în almanahuri comerciale, în literatura de călătorie și în descrieri ale orașului.

Anul 1920 a marcat pentru orașul Düsseldorf începutul unei noi ere a muștarului. Antreprenorul Otto Frenzel din Lothringen a înființat o fabrică de muștar la sfârșitul anului 1920, în Düsseldorf. Aici a produs un muștar foarte picant și, pentru prima dată, deschis la culoare, pe care îl denumise Löwensenf (muștarul leului) și pe care îl ștampilase cu un cap de leu, provenit de pe blazonul orașului. Un muștar atât de deschis la culoare nu fusese fabricat până atunci în Germania. Inițial, cumpărătorii au reacționat la această noutate destul de rezervat, unii refuzând chiar să îl cumpere. Cu toate acestea, gustul foarte picant și aromele inconfundabile au făcut celebru produsul „Düsseldorfer Mostert” și muștarul de Düsseldorf. La scurt timp, Otto Frenzel și-a creat o bună reputație printre clienții săi datorită noului său tip de muștar, Löwensenf. Astfel a început povestea de succes a noii industrii a muștarului de Düsseldorf promovată de Otto Frenzel. Succesul lui Frenzel s-a datorat cerințelor de puritate pentru „Düsseldorfer Mostert” și pentru muștarul de Düsseldorf, conform cărora trebuie alese doar ingrediente de cea mai nobilă calitate, trebuie să se procedeze cu deosebită grijă la prepararea produsului și să se renunțe la toate ingredientele nelocale.

Începând cu 1930, fabricile de muștar de Düsseldorf produceau muștarul de masă de Düsseldorf (Düsseldorfer Senf), un muștar de masă semipicant. Și această specialitate de muștar de Düsseldorf, mai puțin picantă, semicondimentat, de culoare galben-verzuie, cu o textură fină și lucioasă a fost apreciată și îndrăgită la scurt timp de către consumatorii din țară și străinătate. Încă din 1938, industria muștarului de Düsseldorf exporta „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, muștar de Düsseldorf și muștar de masă de Düsseldorf în țările europene, în SUA, în Canada, în America de Sud, Africa, Japonia și Australia.

În istoria orașului Düsseldorf au existat, pe lângă fabricile cunoscute de muștar de Düsseldorf, Adam Bernhard Bergrath sel. Wwe și Otto Frenzel, și următoarele fabrici regionale, naționale și internaționale de muștar de Düsseldorf: Senffabrik Ludwig Mackenstein, Dampf-Senffabrik Steinberg & Hild, Dampf-Senffabrik Carl Dick, Senffabrik Paul Eisenhardt, Senffabrik Ernst Roesberger, Senffabrik Carl von der Heiden, Senfvertrieb Wilhelm Pabelick, Senffabrik Geschwister Bramhoff und Senffabrik Johann Waldorf. Mulți dintre acești producători au utilizat ancora sau leul de pe blazonul orașului Düsseldorf pentru identificarea muștarului pe care îl produceau sub denumirile de „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfer Senf și Düsseldorfer Tafelsenf.

Legătura naturală/condiții de mediu

Produsul cunoscut ca „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” demonstrează o legătură naturală între aria sa geografică și proprietățile sale organoleptice.

Apa de Düsseldorf utilizată, cea mai importantă componentă a produsului „Düsseldorfer Mostert”, este o apă de infiltrație din Rin. Trecerea sa, la nivelul malurilor râului, prin straturi de nisip și pietriș de până la 30 de metri grosime, îi conferă un conținut puternic de calcar, apa fiind astfel foarte bogată în minerale. Tratarea apei de Düsseldorf are loc conform unui proces special, dezvoltat și practicat în Düsseldorf. Conținutul ridicat de calcar și conținutul bogat de minerale al apei de Düsseldorf îi conferă produsului „Düsseldorfer Mostert” gustul deosebit.

În plus, și oțetul din alcool de Düsseldorf nefiltrat influențează gustul produsului „Düsseldorfer Mostert”. Fabricarea oțetului din alcool de Düsseldorf are și ea la bază utilizarea apei de Düsseldorf, deosebit de calcaroasă și de bogată în minerale. Încă din 1969, acest oțet din alcool de Düsseldorf este fabricat cu ajutorul unei tulpini de bacterii acetice, cultivate la fața locului în mod artizanal și care provine din bacterii acetice prezente în imediata apropiere a fabricii de muștar.

Legătura actuală/Reputație

„Düsseldorfer Mostert” se bucură și astăzi de o bună reputație și de un mare renume ca specialitate regională, atât printre consumatorii regionali, cât și printre consumatorii din afara regiunii.

Renumele produsului este dovedit de reacțiile consumatorilor. „Düsseldorfer Mostert” se bucură de un loc renumit pe piață și în rândul consumatorilor.

După cum se observă din înseși denumirile produsului – „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” – orașul Düsseldorf este leagănul istoric și geografic al produsului „Düsseldorfer Mostert”. Ca loc de proveniență a acestei specialități de muștar, orașul Düsseldorf îi conferă acesteia o reputație solidă.

Reputația acestui produs se bazează în special pe îndelungata istorie a fabricării, la Düsseldorf, a acestui muștar, sub toate denumirile sale: „Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfer Senf și Düsseldorfer Tafelsenf, precum și pe proprietățile sale organoleptice. Datorită istoriei îndelungate și renumite a industriei muștarului de Düsseldorf, orașul Düsseldorf mai este denumit și „Mostertstadt” – orașul muștarului.

Reputația specialităților de muștar din Düsseldorf este atât de mare, încât le este dedicat un muzeu. Lunga tradiție de fabricare a specialităților de muștar în Düsseldorf este dovedită de numeroase fotografii reprezentând fabricarea muștarului în orașul Düsseldorf. Reputația regională și supraregională a produsului „Düsseldorfer Mostert”, ca specialitate regională din Düsseldorf, reiese din articolele scrise în diverse publicații cu privire la istoria și la percepția actuală a acestei specialități din Düsseldorf.

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfer Senf și Düsseldorfer Tafelsenf fac parte din istoria și tradiția culinară din Düsseldorf. Düsseldorfer Senfrostbraten, un antricot uns cu muștar de Düsseldorf și apoi copt la grătar, poate fi un exemplu de fel de mâncare care se regăsește pe meniurile berăriilor din Düsseldorfer Altstadt (orașul vechi Düsseldorf). Nu trebuie omis nici sendvișul renan, o chiflă (Röggelchen) cu o felie de brânză și muștar de Düsseldorf, care aparține și el tradiției culinare din Düsseldorf.

Faptul că Düsseldorf este un oraș al muștarului deosebit și că produsul „Düsseldorfer Mostert” se bucură și astăzi, ca și berea Düsseldorfer Alt, de un mare renume printre consumatori datorită originii geografice, proprietăților organoleptice asociate și gustului aferent, este demonstrat de două vechi tradiții.

În restaurantele tradiționale, vechile braserii care servesc și astăzi bere din centrul orașului, precum și în gospodăriile din regiune, muștarul de Düsseldorf este servit într-un mod tradițional, respectiv în recipiente din ceramică speciale pentru muștar. Numeroșii oaspeți ai berăriilor „Düsseldorfer Alt” și care gustă din mâncărurile tradiționale din Düsseldorf au învățat timp de decenii să aprecieze „Düsseldorfer Mostert”, o specialitate regională ușor de recunoscut atât prin gustul său, cât și prin recipientul ceramic în care este servit.

În Düsseldorf, există două magazine de modă veche de unde se poate achiziționa „Düsseldorfer Moster” vărsat. Zilnic, numeroși consumatori din regiune merg să își umple cu „Düsseldorfer Mostert” recipientele tradiționale, care sunt cel mai adesea din ceramică și care poartă o inscripție tradițională.

Și astăzi, produsul „Düsseldorfer Mostert” este cunoscut în afara granițelor Germaniei ca o specialitate regională. Încă de la 1938, produsele „Düsseldorfer Mostert”, Düsseldorfer Senf și Düsseldorfer Tafelsenf sunt exportate în țări europene și non-europene, mai ales în SUA, drept Genuine Dusseldorf Prepared Mustard. Această istorie este demonstrată de gama de produse exportate în SUA. Düsseldorf se numără printre puținele orașe din lume care se bucură de o bogată și îndelungată tradiție de fabricare a muștarului. Astfel, faima orașului Düsseldorf ca metropolă a muștarului s-a extins dincolo de limitele regionale. Importantul renume de care se bucură specialitățile de muștar din Düsseldorf este dovedit de nivelul ridicat al solicitărilor referitoare la acest produs primite și astăzi din partea unor consumatori din toată lumea.

Buna reputație a produsului „Düsseldorfer Mostert” în rândul consumatorilor se datorează faptului că această specialitate de muștar nu conține conservanți, spre deosebire de alte paste de muștar din afara ariei geografice.

Legătura economică/Semnificație

Semnificația economică a produsului „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” pentru orașul Düsseldorf rămâne una foarte mare. Popularitatea sporită a produsului „Düsseldorfer Mostert” se oglindește în excelentele cifre privind vânzările la nivelul comerțului detailist, al carmangeriilor și al restaurantelor din regiunea geografică, din Germania și din restul lumii.

Conform estimărilor, în zona Düsseldorf sunt produse anual în jur de 65 de tone de „Düsseldorfer Mostert”. Aceste cifre de vânzări anuale demonstrează ca produsul „Düsseldorfer Mostert” se bucură de o bună reputație printre consumatori ca specialitate tipică regională, datorită originii sale regionale și proprietățile organoleptice aferente.

Legătura referitoare la procesul de fabricare/calitate organoleptică: De aproape 300 de ani, producătorii regionali de muștar produc „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” în Düsseldorf, conform procesului de fabricare inventat în Düsseldorf. Priceperea, cunoștințele și experiența lor, transmise din generație în generație, garantează proprietățile organoleptice ale produsului „Düsseldorfer Mostert”, strâns legate de contextul geografic.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

Markenblatt, caiet 07 din 19 februarie 2010, secțiunea 7c, S. 2509

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/11252)

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---