# Europeiska unionens C 332/2011

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2011.332.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången14 november 2011 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2011.332.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 332

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången14 november 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 332/01 | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens årsredovisning – Budgetåret 2010 | 1 |
| 2011/C 332/02 | Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | 134 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 332/01

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten – Europeiska unionens årsredovisning – Budgetåret 2010

1

2011/C 332/02

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

134

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA UNIONENS ÅRSREDOVISNING – BUDGETÅRET 2010

2011/C 332/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Not till den konsoliderade årsredovisningen

| DEL I: | Europeiska Unionens konsoliderade årsredovisning och förklarande noter |
| --- | --- |

DEL I:

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

| DEL II: | Konsoliderade rapporter om genomförandet av Europeiska Unionens budget och förklarande noter |
| --- | --- |

DEL II:

Rapporter om genomförandet av budgeten

Förklarande noter till rapporterna om genomförandet av budgeten

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning 2010 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att räkenskaperna utformats i överensstämmelse med avdelning VII i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter som är nödvändiga för att utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas att jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska situation.

Philippe TAVERNE

Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen

DEL I

Europeiska Unionens konsoliderade årsredovisning och förklarande noter

Europeiska Unionens konsoliderade årsredovisning och förklarande noter

INNEHÅLL

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

| 1. | Viktiga redovisningsprinciper |
| --- | --- |

1.

| 2. | Noter till balansräkningen 24 |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter till resultaträkningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Noter till kassaflödesanalysen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansiella korrigeringar och återkrav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hantering av finansiella risker |
| --- | --- |

7.

| 8. | Redovisning av transaktioner med närstående |
| --- | --- |

8.

| 9. | Händelser efter balansdagen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

10.

| 11. | Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

11.

BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (omräknad) |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: |
| Immateriella anläggningstillgångar | 2.1 | 108 | 72 |
| Materiella anläggningstillgångar | 2.2 | 4 813 | 4 859 |
| Långfristiga investeringar | 2.3 | 2 555 | 2 379 |
| Utlåning | 2.4 | 11 640 | 10 764 |
| Långfristig förfinansiering | 2.5 | 44 118 | 41 544 |
| Långfristiga fordringar | 2.6 | 40 | 55 |
| | | 63 274 | 59 673 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: |
| Lager | 2.7 | 91 | 77 |
| Kortfristiga investeringar | 2.8 | 2 331 | 1 791 |
| Kortfristig förfinansiering | 2.9 | 10 078 | 9 436 |
| Kortfristiga fordringar | 2.10 | 13 501 | 8 958 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| | | 48 064 | 43 634 |
| TOTALA TILLGÅNGAR | | 111 338 | 103 307 |
| LÅNGFRISTIGA SKULDER: |
| Ersättningar till anställda | 2.12 | (37 172) | (37 242) |
| Långfristiga avsättningar | 2.13 | (1 317) | (1 469) |
| Långfristiga finansiella skulder | 2.14 | (11 445) | (10 559) |
| Övriga långfristiga skulder | 2.15 | (2 104) | (2 178) |
| | | (52 038) | (51 448) |
| KORTFRISTIGA SKULDER: |
| Kortfristiga avsättningar | 2.16 | (214) | (213) |
| Kortfristiga finansiella skulder | 2.17 | (2 004) | (40) |
| Skulder till leverantörer och stödmottagare | 2.18 | (84 529) | (93 884) |
| | | (86 747) | (94 137) |
| TOTALA SKULDER | | (138 785) | (145 585) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (27 447) | (42 278) |
| Reserver | 2.19 | 3 484 | 3 323 |
| Fordringar på medlemsstaterna (1) | 2.20 | (30 931) | (45 601) |
| TILLGÅNGAR NETTO | | (27 447) | (42 278) |
| Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009. |

i miljoner euro

Not

31.12.2010

31.12.2009

(omräknad)

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR:

Immateriella anläggningstillgångar

2.1

2.1

108

72

Materiella anläggningstillgångar

2.2

2.2

4 813

4 859

Långfristiga investeringar

2.3

2.3

2 555

2 379

Utlåning

2.4

2.4

11 640

10 764

Långfristig förfinansiering

2.5

2.5

44 118

41 544

Långfristiga fordringar

2.6

2.6

40

55

63 274

59 673

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR:

Lager

2.7

2.7

91

77

Kortfristiga investeringar

2.8

2.8

2 331

1 791

Kortfristig förfinansiering

2.9

2.9

10 078

9 436

Kortfristiga fordringar

2.10

2.10

13 501

8 958

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

2.11

2.11

22 063

23 372

48 064

43 634

TOTALA TILLGÅNGAR

111 338

103 307

LÅNGFRISTIGA SKULDER:

Ersättningar till anställda

2.12

2.12

(37 172)

(37 242)

Långfristiga avsättningar

2.13

2.13

(1 317)

(1 469)

Långfristiga finansiella skulder

2.14

2.14

(11 445)

(10 559)

Övriga långfristiga skulder

2.15

2.15

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

KORTFRISTIGA SKULDER:

Kortfristiga avsättningar

2.16

2.16

(214)

(213)

Kortfristiga finansiella skulder

2.17

2.17

(2 004)

(40)

Skulder till leverantörer och stödmottagare

2.18

2.18

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

TOTALA SKULDER

(138 785)

(145 585)

TILLGÅNGAR NETTO

(27 447)

(42 278)

Reserver

2.19

2.19

3 484

3 323

Fordringar på medlemsstaterna (1)

1

2.20

2.20

(30 931)

(45 601)

TILLGÅNGAR NETTO

(27 447)

(27 447)

(42 278)

(42 278)

Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2010 | 2009
  (omräknad) |
| RÖRELSEINTÄKTER |
| Egna medel och andra intäkter | 3.1 | 122 328 | 110 537 |
| Övriga rörelseintäkter | 3.2 | 8 188 | 7 532 |
| | | 130 516 | 118 069 |
| RÖRELSEKOSTNADER |
| Administrationskostnader | 3.3 | (8 614) | (8 133) |
| Rörelsekostnader | 3.4 | (103 764) | (102 504) |
| | | (112 378) | (110 637) |
| ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET | | 18 138 | 7 432 |
| Intäkter från finansiella transaktioner | 3.5 | 1 178 | 835 |
| Kostnader för finansiella transaktioner | 3.6 | (661) | (594) |
| Förändring av ersättningar till anställda | 2.12 | (1 003) | (683) |
| Netto(underskott) från andelar i gemensamma företag och intresseföretag | 3.7 | (420) | (103) |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | | 17 232 | 6 887 |
| Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009. |

i miljoner euro

Not

2010

2009

(omräknad)

RÖRELSEINTÄKTER

Egna medel och andra intäkter

3.1

3.1

122 328

110 537

Övriga rörelseintäkter

3.2

3.2

8 188

7 532

130 516

118 069

RÖRELSEKOSTNADER

Administrationskostnader

3.3

3.3

(8 614)

(8 133)

Rörelsekostnader

3.4

3.4

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

ÖVERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

18 138

18 138

7 432

7 432

Intäkter från finansiella transaktioner

3.5

3.5

1 178

835

Kostnader för finansiella transaktioner

3.6

3.6

(661)

(594)

Förändring av ersättningar till anställda

2.12

2.12

(1 003)

(683)

Netto(underskott) från andelar i gemensamma företag och intresseföretag

3.7

(420)

(103)

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

17 232

6 887

Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

KASSAFLÖDESANALYS

KASSAFLÖDESANALYS

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2010 | 2009
  (omräknad) |
| Ekonomiskt resultat för året | | 17 232 | 6 887 |
| Kassaflöde från den löpande verksamheten | 4.2 | | |
| Amorteringar | | 28 | 22 |
| Avskrivningar | | 358 | 448 |
| Återföring av nedskrivningsförluster på finansiella investeringar | | 0 | (17) |
| (Ökning)/minskning av lån | | (876) | (7 199) |
| (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering | | (2 574) | (12 521) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar | | 15 | (10) |
| (Ökning)/minskning av varulager | | (14) | 7 |
| (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering | | (642) | 827 |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar | | (4 543) | 2 962 |
| Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar | | (152) | 128 |
| Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder | | 886 | 7 210 |
| Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder | | (74) | (48) |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar | | 1 | (134) |
| Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder | | 1 964 | (79) |
| Ökning /(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare | | (9 355) | 4 207 |
| Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel | | (2 254) | (1 796) |
| Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel | | (149) | 54 |
| Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda | | (70) | (313) |
| Kassaflöde från investeringsverksamhet | 4.3 | | |
| (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar | | (374) | (464) |
| (Ökning)/minskning av långfristiga investeringar | | (176) | (284) |
| (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar | | (540) | (239) |
| KASSAFLÖDE NETTO | | (1 309) | (352) |
| Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | | (1 309) | (352) |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009. |

i miljoner euro

Not

2010

2009

(omräknad)

Ekonomiskt resultat för året

Ekonomiskt resultat för året

17 232

17 232

6 887

6 887

Kassaflöde från den löpande verksamheten

Kassaflöde från den löpande verksamheten

4.2

4.2

Amorteringar

28

22

Avskrivningar

358

448

Återföring av nedskrivningsförluster på finansiella investeringar

0

(17)

(Ökning)/minskning av lån

(876)

(7 199)

(Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering

(2 574)

(12 521)

(Ökning)/minskning av långfristiga fordringar

15

(10)

(Ökning)/minskning av varulager

(14)

7

(Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering

(642)

827

(Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar

(4 543)

2 962

Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar

(152)

128

Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder

886

7 210

Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder

(74)

(48)

Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar

1

(134)

Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder

1 964

(79)

Ökning /(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare

(9 355)

4 207

Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel

(2 254)

(1 796)

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel

(149)

54

Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda

Ökning/(minskning) av ersättningar till anställda

(70)

(313)

Kassaflöde från investeringsverksamhet

Kassaflöde från investeringsverksamhet

4.3

4.3

(Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar

(374)

(464)

(Ökning)/minskning av långfristiga investeringar

(176)

(284)

(Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar

(540)

(239)

KASSAFLÖDE NETTO

KASSAFLÖDE NETTO

(1 309)

(1 309)

(352)

(352)

Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

(1 309)

(352)

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början

2.11

2.11

23 372

23 724

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut

2.11

2.11

22 063

23 372

Se noterna 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 och 3.4.1 för ytterligare upplysningar om omräkningen av vissa av beloppen från 2009.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

| i miljoner euro |
| --- |
| | Reserver (A) | Fordringar på medlemsstaterna (B) | Tillgångar netto = (A)+(B) |
| Reserv för verkligt värde | Övriga reserver | Ackumulerat överskott/(underskott) | Ekonomiskt resultat för året |
| INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | | 196 | (196) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | 28 | | | | 28 |
| Övrigt (omräknat) | | (1) | 28 | | 27 |
| Fördelning av resultatet 2008 | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Budgetutfall 2008 som krediterats medlemsstaterna | | | (1 796) | | (1 796) |
| Ekonomiskt resultat för året (omräknat) | | | | 6 887 | 6 887 |
| INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 (omräknad) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | | 273 | (273) | | 0 |
| Förändringar i verkligt värde | (130) | | | | (130) |
| Övrigt | | 4 | (21) | | (17) |
| Fördelning av resultatet 2009 (omräknat) | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna | | | (2 254) | | (2 254) |
| Ekonomiskt resultat för året | | | | 17 232 | 17 232 |
| UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |

i miljoner euro

Reserver (A)

Fordringar på medlemsstaterna (B)

Tillgångar netto = (A)+(B)

Reserv för verkligt värde

Övriga reserver

Ackumulerat överskott/(underskott)

Ekonomiskt resultat för året

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2008

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

196

(196)

0

Förändringar i verkligt värde

28

28

Övrigt (omräknat)

(1)

28

27

Fördelning av resultatet 2008

(15)

12 701

(12 686)

0

Budgetutfall 2008 som krediterats medlemsstaterna

(1 796)

(1 796)

Ekonomiskt resultat för året (omräknat)

6 887

6 887

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 (omräknad)

INGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 (omräknad)

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

273

(273)

0

Förändringar i verkligt värde

(130)

(130)

Övrigt

4

(21)

(17)

Fördelning av resultatet 2009 (omräknat)

14

6 873

(6 887)

0

Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna

(2 254)

(2 254)

Ekonomiskt resultat för året

17 232

17 232

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010

UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Viktiga redovisningsprinciper |
| --- | --- |

1.

| 2. | Noter till balansräkningen |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noter till resultaträkningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Noter till kassaflödesanalysen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner |
| --- | --- |

5.

| 6. | Finansiella korrigeringar och återkrav |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hantering av finansiella risker |
| --- | --- |

7.

| 8. | Redovisning av transaktioner med närstående |
| --- | --- |

8.

| 9. | Händelser efter balansdagen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

10.

| 11. | Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna |
| --- | --- |

11.

1.   VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens konsoliderade redovisningar omfattar Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 133 i budgetförordningen har Europeiska unionen utarbetat den konsoliderade årsredovisningen 2010 med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2   REDOVISNINGSPRINCIPER

REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som offentlig sektor är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den har anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Det är riktlinjerna för detta dokument. I artikel 124 i budgetförordningen anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

| — | Principen om kontinuerlig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Principen om kontinuerlig verksamhet.

| — | Försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Försiktighetsprincipen.

| — | Principen om beständiga redovisningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Principen om beständiga redovisningsmetoder.

| — | Principen om uppgifters jämförbarhet. |
| --- | --- |

—

Principen om uppgifters jämförbarhet.

| — | Väsentlighetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Väsentlighetsprincipen.

| — | Principen om att inte tillämpa kvittning. |
| --- | --- |

—

Principen om att inte tillämpa kvittning.

| — | Principen att verkligheten går före skenet. |
| --- | --- |

—

Principen att verkligheten går före skenet.

| — | Principen om periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

—

Principen om periodiserad redovisning.

För att kunna utarbeta den konsoliderade årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i den konsoliderade balansräkningen och i den konsoliderade resultaträkningen, samt de därmed sammanhängande uppgifterna om eventualtillgångar och eventualförpliktelser.

1.3   KONSOLIDERING

KONSOLIDERING

Räckvidd för konsolidering

Räckvidd för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (institutioner och organ), intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 43 kontrollerade enheter, fem gemensamma företag och fyra intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 10. Jämfört med 2009 har konsolideringen utvidgats med tre kontrollerade enheter (en institution och två organ), ett intresseföretag och ett gemensamt företag. Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnvärt.

10

Kontrollerade enheter

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska unionen, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledningen och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas upp i konsolideringen fullt ut. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att Europeiska unionen utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckligt för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på transaktioner inom och mellan enheterna är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska unionen och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska unionens andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i EU:s resultaträkning, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i EU:s räkenskaper till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar).

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför inte eliminerats. De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Intresseföretag

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där Europeiska unionen direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. Det förutsätts att Europeiska kommissionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 procent eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. Europeiska unionens andel av intresseföretagens resultat tas upp i EU:s resultaträkning, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Intresseföretaget bokförs på balansdagen i EU:s räkenskaper till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar tillgångens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. När Europeiska unionen äger 20 procent eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas som finansiella instrument som kan säljas, och kapitalandelsmetoden tillämpas därför inte.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem – se not 11 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen.

11

1.4   GRUND FÖR UTARBETANDET

GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1   
  Valuta och omräkningsunderlag

Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

Funktionell valuta och rapporteringsvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska unionens funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Omräkningskurs för euro

| Valuta | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,0610 | 26,4730 |
| DKK | 7,4535 | 7,4418 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8607 | 0,8881 |
| HUF | 277,9500 | 270,4200 |
| LVL | 0,7094 | 0,7093 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 3,9750 | 4,1045 |
| RON | 4,2620 | 4,2363 |
| SEK | 8,9655 | 10,2520 |
| CHF | 1,2504 | 1,4836 |
| JPY | 108,6500 | 133,1600 |
| USD | 1,3362 | 1,4406 |

Valuta

31.12.2010

31.12.2009

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,0610

26,4730

DKK

7,4535

7,4418

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8607

0,8881

HUF

277,9500

270,4200

LVL

0,7094

0,7093

LTL

3,4528

3,4528

PLN

3,9750

4,1045

RON

4,2620

4,2363

SEK

8,9655

10,2520

CHF

1,2504

1,4836

JPY

108,6500

133,1600

USD

1,3362

1,4406

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende icke-monetära finansiella tillgångar som kan säljas tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2   
  Användning av uppskattningar

Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Förändringar i uppskattningarna visas för den period under vilken man fick kännedom om dem.

1.5   BALANSRÄKNING

BALANSRÄKNING

1.5.1   
  Immateriella anläggningstillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2   
  Materiella anläggningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i bokföringsvärdet av tillgången eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska unionen ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Eftersom Europeiska unionen inte tar upp lån för att finansiera förvärv av materiella anläggningstillgångar förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt

Avskrivningstakt

| Typ av tillgång | Linjär avskrivning |
| --- | --- |
| Byggnader | 4 % |
| Installationer, maskiner och utrustning | 10 % till 25 % |
| Inventarier | 10 % till 25 % |
| Fast inredning | 10 % till 33 % |
| Fordon | 25 % |
| Datorhårdvara | 25 % |
| Övriga materiella tillgångar | 10 % till 33 % |

Typ av tillgång

Linjär avskrivning

Byggnader

4 %

Installationer, maskiner och utrustning

10 % till 25 %

Inventarier

10 % till 25 %

Fast inredning

10 % till 33 %

Fordon

25 %

Datorhårdvara

25 %

Övriga materiella tillgångar

10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska unionen tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifterna, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som löpande leasingavtal. Betalningar för löpande leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3   
  Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. För tillgångar för vilka värdet kan behöva skrivas ner, prövas behovet av nedskrivning så snart händelser eller förändringar i yttre omständigheter ger anledning att tro att det redovisade värdet överstiger det värde som kan återvinnas. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella tillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs redovisade värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärde om det tillgångens redovisade värde överstiger det beräknade återvinningsvärdet. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4   
  Investeringar

Investeringar

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU:s andel av ökningar eller minskningar av det ursprungliga bokföringsvärdet på intresseföretagens och de gemensamma företagens nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återvinningsvärdet. Återvinningsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det redovisade belopp som skulle varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

1.5.3

Investeringar i riskkapitalfonder

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas (se 1.5.5) och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

1.5.5

Beräkning av verkligt värde

Beräkning av verkligt värde

Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som förändringar av reserven för verkligt värde.

1.5.5   
  Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar

Klassificering

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i)   Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska unionen. Derivat klassificeras också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii)   Utlåning och fordringar

Utlåning och fordringar

Lånefordringar och kundfordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii)   Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska unionen har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska unionen inga investeringar i denna kategori.

iv)   Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är sådana tillgångar som inte är derivat och som antingen hänförs till denna kategori eller inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapitaltransaktioner) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller investeringar som kan säljas redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europeiska unionen köper eller säljer tillgången. Lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det verkliga värdet av vad som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Utlåning av upplånade medel värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

| — | Marknadsförhållandena för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från dem på kapitalmarknaden för att utfärda kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU kan bara låna upp medel för utlåning till samma ränta (t.ex. betalningsbalanslån) eller till en lägre ränta jämfört med den kommersiella marknaden (t.ex. Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen under 2011). Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer. |
| --- | --- |

—

Marknadsförhållandena för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från dem på kapitalmarknaden för att utfärda kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU kan bara låna upp medel för utlåning till samma ränta (t.ex. betalningsbalanslån) eller till en lägre ränta jämfört med den kommersiella marknaden (t.ex. Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen under 2011). Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

| — | Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska kommissionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och liknande lån, den som debiteras. |
| --- | --- |

—

Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska kommissionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och liknande lån, den som debiteras.

| — | För utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och makroekonomiskt bistånd kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

—

För utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalanslån och makroekonomiskt bistånd kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och Europeiska unionen överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

Efterföljande värdering

| i) | Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen under den räkenskapsperiod då de uppkom. |
| --- | --- |

i)

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen under den räkenskapsperiod då de uppkom.

| ii) | Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen. |
| --- | --- |

ii)

Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

| iii) | Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall. |
| --- | --- |

iii)

Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

| iv) | Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har beräknats enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd. |
| --- | --- |

iv)

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har beräknats enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen. Utdelning på egetkapitalinstrument som kan säljas tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd.

Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (eller om det gäller icke börsnoterade värdepapper) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, hänvisningar till andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna.

När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska unionen ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden på ett sätt som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a)   Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens bokförda värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen, återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

b)   Tillgångar bokförda till verkligt värde

Tillgångar bokförda till verkligt värde

För att avgöra om säkerheter ska skrivas ner när det gäller egetkapitalinvesteringar som kan säljas tar man hänsyn till om det verkliga värdet av säkerheten sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas dras den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskning av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en finansiell tillgång som kan säljas senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6   
  Lager

Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Varulager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärdet och beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad EU skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp i flera utbetalningar under en period som anges i ett särskilt förfinansieringsavtal. Förskottet i likvida medel eller fixkassan betalas tillbaka eller används för det ändamål det ställdes till förfogande för under den period som är fastställd i avtalet. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till Europeiska unionen. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas. Beloppet tas upp som en kostnad.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.8   
  Fordringar

Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp minus nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att EU inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda värde och det värde som kan återkrävas. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning av utestående fordringar, baserad på tidigare erfarenheter, görs också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.14

1.5.9   
  Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.5.10   
  Ersättningar till anställda

Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Försäkringsmatematiska vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de försäkringsmatematiska antagandena förs direkt in i resultaträkningen. Kostnader för tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp i resultaträkningen, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Europeiska unionen erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en försäkringsmatematisk beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11   
  Avsättningar

Avsättningar

Avsättningar tas upp när Europeiska unionen har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12   
  Finansiella skulder

Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och skuldebrev. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom 12 månader från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när deras verkliga värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5.

1.5.5

1.5.13   
  Skulder till leverantörer och stödmottagare

Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder med det belopp som ersättningskravet gäller när det har mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. Skulderna värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen.

1.5.14   
  Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Enligt Europeiska unionens redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6   RESULTATRÄKNING

RESULTATRÄKNING

1.6.1   
  Intäkter

Intäkter

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

EU:s intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska unionen, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när Europeiska unionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På rapporteringsdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska unionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att kunna uppbäras.

Böter

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

| — | acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU, |
| --- | --- |

—

acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

| — | eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

—

eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en bankgaranti ställs ut istället för en inbetalning, står böterna kvar som en fordran. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Kumulerad ränta till Europeiska unionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader

Ränteintäkter och räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska Europeiska unionen vid beräkningen av kassaflöden beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna och som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader samt alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten med hjälp av den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassaflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2   
  Kostnader

Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader för annat än inköp är speciella för Europeiska unionen och står för huvuddelen av utgifterna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1   
  Eventualtillgångar

Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2   
  Eventualförpliktelser

Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

Europeiska kommissionens redovisningsprinciper är desamma som de som tillämpas av Europeiska unionen och redovisas i not 1 i EU:s konsoliderade årsredovisning.

2.   NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1   IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 | 171 |
| Tillägg | 60 |
| Avyttringar | (2) |
| Övriga förändringar | 7 |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 | 236 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009 | (99) |
| Avskrivningskostnad under året | (28) |
| Avyttringar | 1 |
| Övriga förändringar | (2) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010 | (128) |
| Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 | 108 |
| Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 | 72 |

i miljoner euro

Belopp

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

171

Tillägg

60

Avyttringar

(2)

Övriga förändringar

7

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

236

236

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009

(99)

Avskrivningskostnad under året

(28)

Avyttringar

1

Övriga förändringar

(2)

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010

(128)

(128)

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

108

108

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

72

72

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2   MATERIELLA TILLGÅNGAR

MATERIELLA TILLGÅNGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | Mark och byggnader | Anläggningar och utrustning | Inventarier och fordon | Dator -hårdvara | Övriga materiella tillgångar | Finansiell leasing | Anläggningar under uppförande | TOTALT |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Tillägg | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 |
| Avyttringar | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | — | (301) |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 |
| Övriga förändringar | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | — | 258 |
| Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010 | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009 | (1 742) | (355) | (155) | (359) | (108) | (612) | | (3 331) |
| Avskrivningskostnad under året | (127) | (37) | (21) | (60) | (17) | (96) | | (358) |
| Återförd av- och nedskrivning | — | — | — | 2 | — | — | | 2 |
| Avyttringar | 31 | 122 | 27 | 77 | 27 | 0 | | 284 |
| Överföringar mellan tillgångskategorier | 1 | 1 | 0 | 0 | (1) | 0 | | 1 |
| Övriga förändringar | (31) | (113) | (18) | (38) | (25) | 0 | | (225) |
| Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010 | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Nettoanskaffningsvärde perden 31 december 2010 | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |
| Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009 | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |

i miljoner euro

Mark och byggnader

Anläggningar och utrustning

Inventarier och fordon

Dator -hårdvara

Övriga materiella tillgångar

Finansiell leasing

Anläggningar under uppförande

TOTALT

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

3 972

460

215

475

182

2 655

231

8 190

Tillägg

47

44

20

42

15

10

114

292

Avyttringar

(37)

(125)

(30)

(81)

(27)

(1)

—

(301)

Överföringar mellan tillgångskategorier

(1)

0

0

1

11

0

(10)

1

Övriga förändringar

46

113

21

46

33

(1)

—

258

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

Bruttoanskaffningsvärde per den 31 december 2010

4 027

4 027

492

492

226

226

483

483

214

214

2 663

2 663

335

335

8 440

8 440

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2009

(1 742)

(355)

(155)

(359)

(108)

(612)

(3 331)

Avskrivningskostnad under året

(127)

(37)

(21)

(60)

(17)

(96)

(358)

Återförd av- och nedskrivning

—

—

—

2

—

—

2

Avyttringar

31

122

27

77

27

0

284

Överföringar mellan tillgångskategorier

1

1

0

0

(1)

0

1

Övriga förändringar

(31)

(113)

(18)

(38)

(25)

0

(225)

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010

Ackumulerade avskrivningar per den 31 december 2010

(1 868)

(1 868)

(382)

(382)

(167)

(167)

(378)

(378)

(124)

(124)

(708)

(708)

(3 627)

3 627

Nettoanskaffningsvärde perden 31 december 2010

Nettoanskaffningsvärde perden 31 december 2010

2 159

2 159

110

110

59

59

105

105

90

90

1 955

1 955

335

335

4 813

4 813

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

Nettoanskaffningsvärde per den 31 december 2009

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se även noterna 2.15 och 2.18.1). De fördelas som följer:

2.15

2.18.1

FINANSIELL LEASING

FINANSIELL LEASING

| i miljoner euro |
| --- |
| Beskrivning | Ackumulerade intäkter i form av avgifter (A) | Belopp att betala under påföljande år | Totalt värde | Efterföljande utgifter avseende tillgångar | Tillgångarnas värde | Av-skrivningar | Netto-anskaffningsvärde |
| < 1 år | > 1 år | > 5 år | Sammanlagd skuld (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Mark och byggnader | 843 | 56 | 271 | 1 389 | 1 716 | 2 559 | 61 | 2 620 | (684) | 1 936 |
| Övriga materiella tillgångar | 22 | 9 | 11 | 1 | 21 | 43 | 0 | 43 | (24) | 19 |
| Totalt per den 31.12.2010 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |
| Totalt per den 12.31.2009 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |

i miljoner euro

Beskrivning

Ackumulerade intäkter i form av avgifter (A)

Belopp att betala under påföljande år

Totalt värde

Efterföljande utgifter avseende tillgångar

Tillgångarnas värde

Av-skrivningar

Netto-anskaffningsvärde

< 1 år

> 1 år

> 5 år

Sammanlagd skuld (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Mark och byggnader

843

56

271

1 389

1 716

2 559

61

2 620

(684)

1 936

1 936

Övriga materiella tillgångar

22

9

11

1

21

43

0

43

(24)

19

19

Totalt per den 31.12.2010

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

Totalt per den 12.31.2009

799

59

270

1 466

1 795

2 594

61

2 655

(612)

2 043

2.3   LÅNGFRISTIGA INVESTERINGAR

LÅNGFRISTIGA INVESTERINGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Andelar i gemensamma företag | 2.3.1 | 138 | 196 |
| Andelar i intresseföretag | 2.3.2 | 354 | 382 |
| Garantifond | 2.3.3 | 1 346 | 1 240 |
| Tillgångar som kan säljas | 2.3.4 | 717 | 561 |
| Totala investeringar | | 2 555 | 2 379 |

i miljoner euro

Not

31.12.2010

31.12.2009

Andelar i gemensamma företag

2.3.1

138

196

Andelar i intresseföretag

2.3.2

354

382

Garantifond

2.3.3

1 346

1 240

Tillgångar som kan säljas

2.3.4

717

561

Totala investeringar

2 555

2 379

Denna rubrik omfattar investeringar som syftar till att stödja Europeiska unionens verksamheter. Den innefattar även garantifondens nettotillgångar.

2.3.1   
  Andelar i gemensamma företag

Andelar i gemensamma företag

| i miljoner euro |
| --- |
| | GJU | SESAR | ITER | IMI | FCH | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2009 | 0 | 80 | 35 | 81 | 0 | 196 |
| Bidrag | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 |
| Andel i nettoresultat | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) |
| Belopp per den 31.12.2010 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |

i miljoner euro

GJU

SESAR

ITER

IMI

FCH

Totalt

Belopp per den 31.12.2009

0

80

35

81

0

196

Bidrag

0

41

53

24

64

182

Andel i nettoresultat

0

(110)

(76)

(27)

(27)

(240)

Belopp per den 31.12.2010

Belopp per den 31.12.2010

0

0

11

11

12

12

78

78

37

37

138

138

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar (procentandelar) i gemensamma företag:

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Anläggningstillgångar | 176 | 48 |
| Omsättningstillgångar | 165 | 192 |
| Långfristiga skulder | 0 | 0 |
| Kortfristiga skulder | (208) | (44) |
| Intäkter | 7 | 72 |
| Kostnader | (247) | (169) |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Anläggningstillgångar

176

48

Omsättningstillgångar

165

192

Långfristiga skulder

0

0

Kortfristiga skulder

(208)

(44)

Intäkter

7

72

Kostnader

(247)

(169)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo (GJU) började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2010, uppstod inte några intäkter eller kostnader. Nettotillgångarna och därmed investeringsvärdet uppgick den 31 december 2010 (och den 31 december 2009) till 0 euro, vilket motsvarar investeringen på 585 miljoner euro med avdrag för ackumulerade förluster, som uppgick till 585 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Sesar

Det gemensamma företaget Sesar

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i EU. Den 31 december 2010 hade kommissionen en ägarandel på 78,8 % eller 11 miljoner euro i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2013) planeras bli 700 miljoner euro.

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Korea, Japan och USA. Iter inrättades för att uträtta följande: handha Iteranläggningarna, uppmuntra nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper.

Den 31 december 2010 hade Euratom en ägarandel på 47,2 % eller 12 miljoner euro i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från Euratom till Iter (2007–2041) planeras bli 7 649 miljoner euro.

Gemensamma teknikinitiativ

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som inrättades som sådana gemensamma företag som avses i artikel 171 i fördraget har inrättats för att genomföra Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysselsättning. Under 2010 blev två nya gemensamma teknikinitiativ operativa, det gemensamma företaget Eniac och det gemensamma företaget FCH. Även om Eniac rättsligt definieras som ett gemensamt företag är det ur ett redovisningsperspektiv snarare att betrakta som ett intresseföretag (och ingår som sådant i not 2.3.2), eftersom kommissionen har ett väsentligt inflytande, inte gemensam kontroll, över denna enhet (på liknande sätt som med de gemensamma företagen Artemis och Clean Sky).

2.3.2

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget IMI stöder farmaceutisk grundforskning (forskning och utveckling på ett stadium före saluföring) i medlemsstaterna och de associerade länderna. Initiativet syftar till att öka forskningsinvesteringarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och medelstora företagens deltagande i verksamheten. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 97,4 % eller 78 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 1 miljard euro fram till den 31 december 2017.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Syftet med det gemensamma företaget FCH är att kombinera resurser från den offentliga och den privata sektorn för att stärka forskningsverksamheten i avsikt att öka de europeiska forskningsinsatsernas övergripande effektivitet och påskynda utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 99,9 % eller 37 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 470 miljoner euro fram till den 31 december 2017.

2.3.2   
  Andelar i intresseföretag

Andelar i intresseföretag

| i miljoner euro |
| --- |
| | EIF | Artemis | Clean Sky | Eniac | Totalt |
| Belopp per den 31.12.2009 | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 |
| Bidrag | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 |
| Andel i nettovinst / (nettoförlust) | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) |
| Andra förändringar i eget kapital | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) |
| Belopp per den 31.12.2010 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |

i miljoner euro

EIF

Artemis

Clean Sky

Eniac

Totalt

Belopp per den 31.12.2009

301

7

74

0

382

Bidrag

14

19

101

30

164

Andel i nettovinst / (nettoförlust)

2

(12)

(161)

(9)

(180)

Andra förändringar i eget kapital

(12)

0

0

0

(12)

Belopp per den 31.12.2010

Belopp per den 31.12.2010

305

305

14

14

14

14

21

21

354

354

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar i intresseföretag:

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Tillgångar | 447 | 420 |
| Skulder | (93) | (38) |
| Intäkter | 25 | 17 |
| Överskott/(underskott) | (180) | (6) |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Tillgångar

447

420

Skulder

(93)

(38)

Intäkter

25

17

Överskott/(underskott)

(180)

(6)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF) är EU:s finansiella institution specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Den 31 december 2010 hade kommissionen tecknat sig för sammanlagt 900 miljoner euro (av 3 000 miljoner euro) av Europeiska investeringsfondens aktiekapital. Detta motsvarar 30 % av Europeiska investeringsfondens sammanlagda kapital. 2 miljoner euro av ovanstående belopp avser resultatet för 2010 (vinst). Inga utdelningar togs emot under 2010. Kommissionen har betalat in 20 %, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 720 miljoner euro.

| i miljoner euro |
| --- |
| EIF | Totalt kapital i EIF | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 3 000 | 900 |
| Inbetald del | (600) | (180) |
| Obetald del | 2 400 | 720 |

i miljoner euro

EIF

Totalt kapital i EIF

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

3 000

900

Inbetald del

(600)

(180)

Obetald del

2 400

720

Det gemensamma företaget Artemis

Det gemensamma företaget Artemis

Artemis skapades för att genomföra ett gemensamt teknikinitiativ tillsammans med den privata sektorn avseende inbyggda datasystem. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 96,7 % eller 14 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 420 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Clean Sky

Det gemensamma företaget Clean Sky

Syftet med Clean Sky är att påskynda utvecklingen, utvärderingen och demonstrationen av miljövänlig teknik för lufttransporter inom EU och i synnerhet att skapa ett innovativt system för lufttransporter som ska minska lufttransportsektorns miljöpåverkan. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 64,7 % eller 14 miljoner euro. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 800 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Eniac

Det gemensamma företaget Eniac

Syftet med Eniac är att upprätta en gemensam forskningsagenda på området nanoelektronik för att fastställa forskningsprioriteringar för utveckling och antagande av nyckelkompetens på området. Det gemensamma företaget Artemis bör uppnå sina mål genom att lägga samman resurser från den offentliga och privata sektorn för att stödja FoU-verksamhet i form av projekt. Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, hade den 31 december 2010 ett ägarintresse på 97,8 % eller 21 miljoner euro. EU:s totala åtagande ska uppgå till 450 miljoner euro.

2.3.3   
  Garantifond

Garantifond

Garantifondens nettotillgångar

Garantifondens nettotillgångar

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Tillgångar som kan säljas | 1 154 | 1 050 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 193 | 191 |
| Totala tillgångar | 1 347 | 1 241 |
| Totala skulder | (1) | (1) |
| Tillgångar netto | 1 346 | 1 240 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Tillgångar som kan säljas

1 154

1 050

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

193

191

Totala tillgångar

1 347

1 241

Totala skulder

(1)

(1)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 346

1 346

1 240

1 240

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med anledning av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet och kan därför ses som en långfristig investering. Detta styrks av det faktum att nära 85 % av de tillgångar som kan säljas har en löptid på mellan 1 och 10 år. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet ska överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska unionens allmänna budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Reserven på 1 746 miljoner euro motsvarar målbeloppet på 9 % av de utestående lånen per den 31 december 2010. Fondens nettotillgångar per den 31 december 2010 uppgick totalt till 1 346 miljoner euro. Skillnaden mellan nettotillgångarna och beloppet i garantireserven motsvarar det belopp som ska betalas till fonden genom EU-budgeten, dvs. 400 miljoner euro. Förändringar i det verkliga värdet på portföljen med räntebärande säljbara värdepapper togs år 2010 upp i det egna kapitalet med en total minskning på 30 miljoner euro (år 2009: ökning på 16 miljoner euro).

2.3.4   
  Tillgångar som kan säljas (långfristiga)

Tillgångar som kan säljas (långfristiga)

Rubriken avser investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

Långfristiga tillgångar som kan säljas

Långfristiga tillgångar som kan säljas

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling | 188 | 157 |
| Riskkapitaltransaktioner | 137 | 132 |
| ETF-start | 199 | 154 |
| Europeiska fonden för sydöstra Europa | 102 | 96 |
| Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) | 20 | 20 |
| Geeref | 56 | — |
| Instrument för mikrokrediter – Progress | 14 | — |
| Övriga investeringar | 1 | 2 |
| Totalt | 717 | 561 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

188

157

Riskkapitaltransaktioner

137

132

ETF-start

199

154

Europeiska fonden för sydöstra Europa

102

96

Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund)

20

20

Geeref

56

—

Instrument för mikrokrediter – Progress

14

—

Övriga investeringar

1

2

Totalt

717

561

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

I maj 2010 godkände bankens råd en omedelbar ökning av de auktoriserade inbetalda andelarna på 1 miljard euro. De inbetalda andelarna finansierades genom en omfördelning av de nettointäkter som tidigare avsatts till en reserv (”surplus for other purposes”). Eftersom EBRD inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

Kommissionen har tecknat sig för 3 % av EBRD:s sammanlagda kapital på 21 miljarder euro. På balansdagen uppgick det inlösta kapitalet till 187 miljoner euro, som betalats in till fullo. De betalningar som ännu inte gjorts avseende den oinlösta delen uppgår till 443 miljoner euro.

| i miljoner euro |
| --- |
| EBRD | Totalt kapital i EBRD | Kommissionens andel |
| Totalt aktiekapital | 20 793 | 630 |
| Inbetald del | (6 197) | (187) |
| Obetald del | 14 596 | 443 |

i miljoner euro

EBRD

Totalt kapital i EBRD

Kommissionens andel

Totalt aktiekapital

20 793

630

Inbetald del

(6 197)

(187)

Obetald del

14 596

443

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera investeringar i eget kapital. De förvaltas av Europeiska investeringsbanken och finansieras inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

riskkapitaltransaktioner

ETF start avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som investerar i särskilda riskkapitalfonder.

ETF start

Europeiska fonden för sydöstra Europa, ett investeringsbolag av SICAV-typ, ingår också under denna rubrik. Fondens övergripande mål är att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare.

Europeiska fonden för sydöstra Europa

Det övergripande syftet med fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund, tidigare energieffektivitetsfonden för sydöstra Europa) är att öka energieffektivitet och främja förnybar energi i sydöstra Europa genom att tillhandahålla finansiering för företag och hushåll genom partnerskap med finansinstitut och direkt finansiering.

fonden för grön tillväxt

En ny investering på 56 miljoner euro gjordes för Geeref. Det är en ny innovativ fond som tillhandahåller globalt riskkapital genom privata investeringar för energieffektivitet och förnybara energiprojekt i utvecklingsländer och övergångsekonomier. Det har också gjorts en ny investering under 2010 på 14 miljoner euro i instrumentet för mikrokrediter – Progress för sysselsättning och social integration.

Geeref

instrumentet för mikrokrediter – Progress

I slutet av året hade åtaganden på ytterligare 122 miljoner euro avsedda för ETF-start och finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag ingåtts, men ännu inte nyttjats av övriga parter.

2.4   LÅN

LÅN

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Utlåning från EU:s budget och EKSG | 2.4.1 | 162 | 169 |
| Utlåning av upplånat kapital | 2.4.2 | 11 478 | 10 595 |
| Totalt | 11 640 | 10 764 |

i miljoner euro

Not

31.12.2010

31.12.2009

Utlåning från EU:s budget och EKSG

2.4.1

2.4.1

162

169

Utlåning av upplånat kapital

2.4.2

2.4.2

11 478

10 595

Totalt

11 640

10 764

2.4.1   
  Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

| i miljoner euro |
| --- |
| | Lån på särskilda villkor | Fastighetslån från EKSG | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2009 | 143 | 26 | 169 |
| Nya lån | 2 | — | 2 |
| Återbetalningar | (16) | (5) | (21) |
| Förändring i redovisat värde | 11 | 1 | 12 |
| Totalt per den 31.12.2010 | 140 | 22 | 162 |

i miljoner euro

Lån på särskilda villkor

Fastighetslån från EKSG

Totalt

Totalt per den 31.12.2009

143

26

169

Nya lån

2

—

2

Återbetalningar

(16)

(5)

(21)

Förändring i redovisat värde

11

1

12

Totalt per den 31.12.2010

140

22

162

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Alla belopp förfaller till betalning efter en tidsperiod som överstiger 12 månader efter årets slut. Den effektiva räntan på dessa lån varierar mellan 7,73 % och 14,507 %.

2.4.2   
  Utlåning av upplånat kapital

Utlåning av upplånat kapital

| i miljoner euro |
| --- |
| | Makro-ekonomiskt bistånd | Euratomlån | Betalnings-balanslån | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt per den 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Nya lån | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Återbetalningar | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Växelkursskillnader | — | 2 | — | 7 | 9 |
| Förändring i redovisat värde | — | — | 93 | (4) | 89 |
| Totalt per den 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 |

i miljoner euro

Makro-ekonomiskt bistånd

Euratomlån

Betalnings-balanslån

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt per den 31.12.2009

587

484

9 303

261

10 635

Nya lån

—

—

2 850

—

2 850

Återbetalningar

(84)

(17)

—

—

(101)

Växelkursskillnader

—

2

—

7

9

Förändring i redovisat värde

—

—

93

(4)

89

Totalt per den 31.12.2010

503

469

12 246

264

13 482

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

—

—

—

—

2 004

2 004

—

—

2 004

2 004

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

503

503

469

469

10 242

10 242

264

264

11 478

11 478

De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Utlåning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt bistånd | 0,99 %-4,54 % | 0,9625 %-4,54 % |
| Euratomlån | 0,96313 %-5,76 % | 1,071 %-5,76 % |
| Betalningsbalanslån | 2,375 %-3,625 % | 3,125 %-3,625 % |
| EKSG under avveckling | 0,556 %-5,8103 % | 0,346 %-5,8103 % |

Utlåning

31.12.2010

31.12.2009

Makroekonomiskt bistånd

0,99 %-4,54 %

0,9625 %-4,54 %

Euratomlån

0,96313 %-5,76 %

1,071 %-5,76 %

Betalningsbalanslån

2,375 %-3,625 %

3,125 %-3,625 %

EKSG under avveckling

0,556 %-5,8103 %

0,346 %-5,8103 %

Utlåning från instrumentet för makroekonomiskt bistånd (MFA)

Utlåning från instrumentet för makroekonomiskt bistånd (MFA)

Det makroekonomiska biståndet är ett policybaserat finansiellt instrument som består av obundet och obestämt betalningsbalans- eller budgetstöd till partnerländer utanför EU som ligger geografiskt nära EU:s territorium. Det omfattar medel- eller långfristiga lån eller bidrag eller en lämplig kombination av båda och kompletterar vanligen finansiering som ges inom ramen för ett IMF-stött justerings- eller reformprogram. Den 31 december 2010 hade kommissionen ingått 300 miljoner i låneavtal, som ännu inte nyttjats av den andra parten innan årets slut. Kommissionen har inte tagit emot några garantier från tredje part för dessa lån, men garantifonden har ställt säkerheter för lånen (se not 2.3.3).

2.3.3

Euratomlån

Euratomlån

Euratom är en juridisk enhet inom Europeiska unionen som företräds av Europeiska kommissionen. Euratomlån beviljas till medlemsstater för att finansiera investeringsprojekt i medlemsstaterna i anslutning till industriell produktion av elektricitet i kärnkraftsanläggningar och till industriella bränslecykelinstallationer. Euratomlån till icke-medlemsstater beviljas för att förbättra säkerhets- och effektivitetsnivån vid kärnkraftsanläggningar och sådana installationer i kärnbränslecykeln som är i drift eller under byggnation. Garantier från tredje parter på 466 miljoner euro (2009: 481 miljoner euro) har tagits emot för dessa lån.

Betalningsbalanslån

Betalningsbalanslån

Betalningsbalanslånen är ett policybaserat finansiellt instrument som har aktiverats på nytt för att ge medelfristigt ekonomiskt bistånd till medlemsstater i Europeiska unionen under den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen. Det gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater som har drabbats av svårigheter eller allvarligt hotas av svårigheter avseende betalningsbalansen eller kapitalbalansen. Endast de medlemsstater som inte har antagit euron kan komma i åtnjutande av detta instrument. Det maximala lånebelopp (utestående belopp) som kan beviljas är 50 miljarder euro. Dessa lån garanteras av EU:s allmänna budget.

Mellan november 2008 och utgången av 2010 beviljades lån på 14,6 miljarder euro till Ungern, Lettland och Rumänien, varav 12,05 miljarder euro har utbetalats vid utgången av 2010. I följande tabeller visas betalnings- och förfallodagar för de olika delbetalningarna för de betalningsbalanslån som redan har utbetalats:

| i miljoner euro |
| --- |
| | Ungern | Lettland | Rumänien | Totalt |
| Utbetalade 2008: |
| — | med förfall i november 2011 |

i miljoner euro

Ungern

Lettland

Rumänien

Totalt

Utbetalade 2008:

Utbetalade 2008:

—

med förfall i november 2011

2 000

—

—

2 000

Utbetalade 2009:

Utbetalade 2009:

| — | med förfall i april 2014 |
| --- | --- |

—

med förfall i april 2014

—

1 000

—

1 000

| — | med förfall i november 2014 |
| --- | --- |

—

med förfall i november 2014

2 000

—

—

2 000

| — | med förfall i januari 2015 |
| --- | --- |

—

med förfall i januari 2015

—

1 200

1 500

2 700

| — | med förfall i april 2016 |
| --- | --- |

—

med förfall i april 2016

1 500

—

—

1 500

Utbetalade 2010:

Utbetalade 2010:

| — | med förfall i september 2017 |
| --- | --- |

—

med förfall i september 2017

—

—

1 150

1 150

| — | med förfall i maj 2019 |
| --- | --- |

—

med förfall i maj 2019

—

500

1 000

1 500

| — | med förfall i oktober 2025 |
| --- | --- |

—

med förfall i oktober 2025

—

200

—

200

Utbetalade lån per den 31.12.2010

Utbetalade lån per den 31.12.2010

5 500

5 500

2 900

2 900

3 650

3 650

12 050

12 050

Total utlåning

6 500

3 100

5 000

14 600

Outnyttjade belopp per den 31.12.2010

Outnyttjade belopp per den 31.12.2010

Utlöpt

Utlöpt

200

200

1 350

1 350

1 550

1 550

Det bör påpekas att betalningsbalanslåneprogrammet för Ungern löpte ut i november 2010.

EFSM

EFSM

Eftersom utbetalningarna från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) gjordes först efter den 31 december 2010 lämnas närmare uppgifter om dessa lån i not 9.

9.

Utlåning från EKSG under avveckling

Utlåning från EKSG under avveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen lån som beviljas av EKSG under avveckling från upplånade medel i enlighet med artiklarna 54 och 56 i EKSG-fördraget samt tre onoterade skuldebrev som emitterats av Europeiska investeringsbanken (EIB) för att täcka förlusterna från en försumlig gäldenär. Dessa värdepapper kommer att hållas till den slutliga förfallodagen (2017 och 2019) för att täcka återbetalningen av motsvarande lån. Ändringarna av de redovisade värdena motsvarar ändringen i upplupen ränta plus årets betalda premier och de transaktionskostnader som uppstått vid upptagandet, beräknade i enlighet med effektivräntemetoden.

2.5   LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (omräknad) |
| Förfinansiering (se not 2.5.1) | 40 298 | 39 750 |
| Förutbetalda kostnader (se not 2.5.2) | 3 820 | 1 794 |
| Totalt långfristig förfinansiering | 44 118 | 41 544 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

(omräknad)

Förfinansiering (se not 2.5.1)

2.5.1

40 298

39 750

Förutbetalda kostnader (se not 2.5.2)

2.5.2

3 820

1 794

Totalt långfristig förfinansiering

44 118

41 544

2.5.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

Tidpunkten för återkrav eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar, medan saldot är långfristigt.

Total förfinansiering

Total förfinansiering

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Långfristig förfinansiering (se nedan) | 40 298 | 39 750 |
| Kortfristig förfinansiering (se not 2.9) | 9 123 | 9 077 |
| Total förfinansiering | 49 421 | 48 827 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Långfristig förfinansiering (se nedan)

40 298

39 750

Kortfristig förfinansiering (se not 2.9)

2.9

9 123

9 077

Total förfinansiering

49 421

48 827

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2010 uppgick det nominella värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 1 227 miljoner ero och det det löpande värdet på dessa säkerheter till 1 059 miljoner euro (2009: 936 miljoner euro respektive 724 miljoner euro).

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2010 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 3,2 miljarder euro (2009: 2,7 miljarder euro). Detta är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU:s och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som sker i form av ett bidrag (dvs. en förfinansiering i kommissionens redovisning) bidrar med 5 % av den förfinansiering som de mottar till kapitalet i deltagargarantifonden under den tid som åtgärden varar. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond, där EU (företrädd av kommissionen) är verkställande organ. Vid avslutet av en indirekt åtgärd får deltagarna tillbaka hela sitt bidrag till kapitalet, utom i de fall förluster uppstår i deltagarnas garantifond på grund av mottagare som inte fullgör sina skyldigheter, i dessa fall får deltagarna tillbaka minst 80 % av sitt bidrag. Garantifonden för deltagarna garanterar sålunda både kommissionens och deltagarnas ekonomiska intressen. Den 31 december 2010 hade deltagarna bidragit med 866 miljoner euro till fonden (2009: 561 miljoner euro) – se också not 11.

11

Långfristig förfinansiering

Långfristig förfinansiering

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ av förvaltning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Direkt central förvaltning | 1 695 | 1 148 |
| Indirekt central förvaltning | 620 | 486 |
| Decentraliserad förvaltning | 441 | 347 |
| Delad förvaltning | 37 055 | 37 199 |
| Gemensam förvaltning | 487 | 568 |
| Genomförs av andra institutioner eller organ | 0 | 2 |
| Totalt | 40 298 | 39 750 |

i miljoner euro

Typ av förvaltning

31.12.2010

31.12.2009

Direkt central förvaltning

1 695

1 148

Indirekt central förvaltning

620

486

Decentraliserad förvaltning

441

347

Delad förvaltning

37 055

37 199

Gemensam förvaltning

487

568

Genomförs av andra institutioner eller organ

0

2

Totalt

40 298

39 750

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder för programperioden 2007–2013: regionala utvecklingsfonden, socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden samt fiskerifonden. Eftersom många av dessa projekt är långfristiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar.

2.5.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (omräknad) |
| Finansieringstekniska instrument | 3 820 | 1 794 |
| Totalt | 3 820 | 1 794 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

(omräknad)

Finansieringstekniska instrument

3 820

1 794

Totalt

3 820

1 794

Inom ramen för programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling 2007–2013 kan ubetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringstekniska instrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar. I de grundläggande rättsakterna åläggs inte medlemsstaterna att till kommissionen lämna regelbundna rapporter om hur dessa fonder ska användas. Det har noterats att även om dessa betalningar ursprungligen, till och med 2010, redovisats som kostnader i kommissionens redovisningssystem har inte alla medel utnyttjats. Det är därför lämpligare att klassificera dem som tillgångar i balansräkningen (förutbetalda kostnader).

Sett till syftet med dessa belopp har det också noterats att användningen av beloppen inte enbart kan avgöras genom att undersöka informationskällor såsom instrumentets kontoutdrag, eftersom exempelvis de belopp som används som säkerheter fortsätter att vara blockerade på instrumentets bankkonton och de lån som återbetalas till instrumentet blir tillgängliga för nya lån. Då medlemsstaterna inte är skyldiga att lämna särskilda rapporter om dessa fonder och då det inte skulle vara kostnadseffektivt för kommissionen att själv samla in dessa uppgifter för att i redovisningen korrekt spegla hur dessa belopp används under programperioden, har det visat sig vara nödvändigt att göra uppskattningar. Den mest tillförlitliga metod som finns tillgänglig, och som är den metod som används, är att ta upp kostnaderna i resultaträkningen enligt den linjära metoden under programplaneringsperioden till och med den 31 december 2015, vilket är det sista datum då dessa kostnader kan godkännas.

För att uppnå detta mål uppmanade kommissionen medlemsstaterna att lämna de uppgifter som behövs under början av 2011 för att beräkna och därefter ta upp de outnyttjade beloppen i balansräkningen den 31 december 2010. Det totala beloppet delas upp mellan de belopp som medlemsstaterna väntas använda under 2011 (se not 2.9.2) och de belopp som kommer att användas efter 2011, som framgår av tabellen ovan.

2.9.2

Eftersom detta resonemang utgör en ändrad tillämpning av redovisningsprinciperna och då de berörda beloppen är väsentliga har balansräkningen för 2009, i enlighet med EU:s redovisningsregler och internationellt erkänd redovisningspraxis, omräknats enligt denna metod för att ge jämförbara belopp som visar situationen såsom den skulle ha sett ut om man under föregående år hade följt dessa redovisningsprinciper. 2008 års inverkan beräknades bara uppgå till 18 miljoner euro och detta belopp justerades därför mot det ackumulerade underskottet under 2009 och inga omräkningar av 2009 års ingående saldo gjordes. Omräkningen inverkan på den ursprungliga balansräkningen för 2009 visas nedan.

| | Ursprunglig balansräkning för 2009 | Ändrad tillämpning av redovisningsprinciperna | Omräknad balansräkning för 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Långfristig förfinansiering: |
| Förfinansiering | 39 750 | — | 39 750 |
| Förutbetalda kostnader | — | 1 794 | 1 794 |
| | 39 750 | 1 794 | 41 544 |
| Kortfristig förfinansiering: |
| Förfinansiering | 9 077 | — | 9 077 |
| Förutbetalda kostnader | — | 359 | 359 |
| | 9 077 | 359 | 9 436 |
| Kortfristiga fordringar: |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 3 912 | 295 | 4 207 |
| Totala tillgångar | 100 859 | 2 448 | 103 307 |
| Totala skulder | (145 585) | — | (145 585) |
| Tillgångar netto | (44 726) | 2 448 | (42 278) |
| Ackumulerat resultat och reserver |
| Reserver | 3 323 | — | 3 323 |
| Ackumulerat underskott | (52 506) | 18 | (52 488) |
| Årets resultat | 4 457 | 2 430 | 6 887 |
| | (44 726) | 2 448 | (42 278) |

Ursprunglig balansräkning för 2009

Ändrad tillämpning av redovisningsprinciperna

Omräknad balansräkning för 2009

Långfristig förfinansiering:

Förfinansiering

39 750

—

39 750

Förutbetalda kostnader

—

1 794

1 794

39 750

1 794

41 544

Kortfristig förfinansiering:

Förfinansiering

9 077

—

9 077

Förutbetalda kostnader

—

359

359

9 077

359

9 436

Kortfristiga fordringar:

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

3 912

295

4 207

Totala tillgångar

100 859

2 448

103 307

Totala skulder

(145 585)

—

(145 585)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

(44 726)

(44 726)

2 448

2 448

(42 278)

(42 278)

Ackumulerat resultat och reserver

Ackumulerat resultat och reserver

Reserver

3 323

—

3 323

Ackumulerat underskott

(52 506)

18

(52 488)

Årets resultat

4 457

2 430

6 887

(44 726)

2 448

(42 278)

2.6   LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Medlemsstater | 14 | 26 |
| Personallån från EKSG | 9 | 10 |
| Garantier och inlåning | 14 | 17 |
| Övrigt | 3 | 2 |
| Totalt | 40 | 55 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Medlemsstater

14

26

Personallån från EKSG

9

10

Garantier och inlåning

14

17

Övrigt

3

2

Totalt

40

55

De belopp som ska erhållas från medlemsstaterna avser belopp som förfallit till betalning till EKSG under avveckling från före detta anslutningsländer. Av de totala långfristiga fordringarna avser 14 miljoner euro (2009: 26 miljoner euro) intäkter från transaktioner utan direkt motsvarande motprestation.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.7   VARULAGER

VARULAGER

| i miljoner euro |
| --- |
| Beskrivning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Vetenskapligt material | 71 | 62 |
| Övrigt | 20 | 15 |
| Totalt | 91 | 77 |

i miljoner euro

Beskrivning

31.12.2010

31.12.2009

Vetenskapligt material

71

62

Övrigt

20

15

Totalt

91

77

2.8   KORTFRISTIGA INVESTERINGAR

KORTFRISTIGA INVESTERINGAR

Kortfristiga tillgångar som kan säljas

Kortfristiga tillgångar som kan säljas

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| EKSG under avveckling | 1 283 | 1 483 |
| Finansieringsinstrumentet för riskdelning | 419 | 244 |
| Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt | 111 | 61 |
| Bufi-fondinvesteringar | 515 | 0 |
| Övrigt | 3 | 3 |
| Totalt | 2 331 | 1 791 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

EKSG under avveckling

1 283

1 483

Finansieringsinstrumentet för riskdelning

419

244

Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt

111

61

Bufi-fondinvesteringar

515

0

Övrigt

3

3

Totalt

2 331

1 791

Kortfristiga investeringar består av finansiella tillgångar som kan säljas. De köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och får därför säljas för att möta likviditetsbehovet eller ränteförändringar.

När det gäller belopp från EKSG under avveckling består alla investeringar som kan säljas av skuldebrev utställda i euro noterade på en aktiv marknad. Den 31 december 2010 uppgick de skuldebrev (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2011 till 294 miljoner euro (2009: 242 miljoner euro).

Även om förvärv har förekommit i både finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt (se också not 5.1.2), beror den stora ökningen från föregående år främst på investeringen av de preliminärt betalade beloppen i en särskilt inrättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans (Bufi). Under tidigare år skulle dessa belopp ha förts upp på särskilda bankkonton – se not 2.11, som bundna likvida medel.

5.1.2

2.11

2.9   KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (omräknad) |
| Förfinansiering (se not 2.9.1) | 9 123 | 9 077 |
| Förutbetalda kostnader (se not 2.9.2) | 955 | 359 |
| Totalt kortfristig förfinansiering | 10 078 | 9 436 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

(omräknad)

Förfinansiering (se not 2.9.1)

2.9.1

9 123

9 077

Förutbetalda kostnader (se not 2.9.2)

2.9.2

955

359

Totalt kortfristig förfinansiering

10 078

9 436

2.9.1   
  Förfinansiering

Förfinansiering

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ av förvaltning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Direkt central förvaltning | 3 038 | 2 924 |
| Indirekt central förvaltning | 2 368 | 1 990 |
| Decentraliserad förvaltning | 536 | 700 |
| Delad förvaltning | 2 177 | 2 550 |
| Gemensam förvaltning | 894 | 832 |
| Genomförs av andra institutioner eller organ | 110 | 81 |
| Totalt | 9 123 | 9 077 |

i miljoner euro

Typ av förvaltning

31.12.2010

31.12.2009

Direkt central förvaltning

3 038

2 924

Indirekt central förvaltning

2 368

1 990

Decentraliserad förvaltning

536

700

Delad förvaltning

2 177

2 550

Gemensam förvaltning

894

832

Genomförs av andra institutioner eller organ

110

81

Totalt

9 123

9 077

Minskningen i kortfristig förfinansiering genom delad förvaltning beror på avvecklingen av solidaritetsfonden. Även om utbetalningar för förfinansiering gjordes för nya projekt under 2010 (program som avser perioden 2007–2013), klassificerades de som långfristiga tillgångar i enlighet med förklaringarna i not 2.5. Ökningen i kortfristig förfinansiering genom indirekt eller direkt central förvaltning beror på ökad verksamhet, särskilt på områdena forskning och utveckling.

2.5

2.9.2   
  Förutbetalda kostnader

Förutbetalda kostnader

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (omräknad) |
| Finansieringstekniska instrument | 955 | 359 |
| Totalt | 955 | 359 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

(omräknad)

Finansieringstekniska instrument

955

359

Totalt

955

359

Enligt vad som förklaras i not 2.5.2 avser dessa belopp betalningar till medlemsstaterna genom programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling som avser perioden 2007–2013 för att upprätta eller bidra till de finansieringstekniska instrumenten, men som ännu inte har använts av instrumentet vid årets slut. Ovan nämnda belopp väntas bli nyttjade under 2011.

2.5.2

2.10   KORTFRISTIGA FORDRINGAR

KORTFRISTIGA FORDRINGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  omräknad |
| Lån och tidsbundna depositioner | 2 170 | 216 |
| Löpande fordringar | 6 786 | 4 519 |
| Diverse fordringar | 20 | 16 |
| Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader | 4 525 | 4 207 |
| Totalt | 13 501 | 8 958 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

omräknad

Lån och tidsbundna depositioner

2 170

216

Löpande fordringar

6 786

4 519

Diverse fordringar

20

16

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

4 525

4 207

Totalt

13 501

8 958

De totala kortfristiga fordringarna uppgår uppskattningsvis till 11 009 miljoner euro (2009: 8 415 miljoner euro) som avser intäkter från transaktioner utan direkt motprestation.

2.10.1   
  Lån och tidsbundna depositioner

Lån och tidsbundna depositioner

Dessa belopp utgör i första hand betalningsbalanslån på 2 004 miljoner euro med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (se not 2.4 ovan). Rubriken omfattar även de tidsbundna depositioner på 166 miljoner euro som avser EKSG under avveckling.

2.4

2.10.2   
  Löpande fordringar

Löpande fordringar

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ av kreditorer | Per den 31.12.2010 | Per den 31.12.2009 |
| Bruttobelopp | Nedskrivet belopp | Nettovärde | Bruttobelopp | Nedskrivet belopp | Nettovärde |
| Kunder | 207 | (79) | 128 | 277 | (76) | 201 |
| Böter | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 |
| Medlemsstater | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 |
| Andra | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 |
| Totalt | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 |

i miljoner euro

Typ av kreditorer

Per den 31.12.2010

Per den 31.12.2009

Bruttobelopp

Nedskrivet belopp

Nettovärde

Bruttobelopp

Nedskrivet belopp

Nettovärde

Kunder

207

(79)

128

277

(76)

201

Böter

4 584

(406)

4 178

3 370

(133)

3 237

Medlemsstater

4 011

(1 625)

2 386

2 198

(1 191)

1 007

Andra

96

(2)

94

76

(2)

74

Totalt

8 898

(2 112)

6 786

5 921

(1 402)

4 519

Kunder

Kunder

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2010 var bokförda som fastställda fordringar som ännu inte uppburits.

Böter

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen. Ökningen av nedkrivningarna jämfört med förra året beror främst på en minskning under 2011 av de böter som utfärdades före den 31 december 2010. Dessutom beror ökningen i nedskrivningarna på att vissa nyligen utdömda böter, med tanke på den rådande ekonomiska och finansiella krisen, inte kunde täckas av preliminära inbetalningar eller bankgarantier. Garantier på totalt 2 585 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående den 31 december 2010 (2009: 2 952 miljoner euro) för dessa fordringar. Av de ovanstående beloppen hade 1 771 miljoner euro förfallit till betalning efter den 31 december 2010.

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på medlemsstaterna

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt avser fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december 2010, enligt medlemsstaternas ersättningskrav och attesteringar per den 15 oktober 2010, med avdrag för de 20 % av beloppet som medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december 2010 har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en värdekorrigering av fordringar på de slutliga stödmottagarna som sannolikt inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Notera att metoden för nedskrivning har justerats under 2010 och inverkar på både intäkter och kostnader, vilket medför en neutral inverkan på nettobeloppet – se not 3.2.3. Enligt den nya metoden redovisas fordringarna till nominellt värde och värdeminskningen baseras på statistisk analys (återvinningsgrad).

3.2.3

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har 811 miljoner euro i nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna omfattar 30 miljoner euro i återkrav av utgifter samt 199 miljoner euro i förfinansiering från EGFJ. Dessa siffror uppgick 2009 till 72 miljoner euro respektive 8 miljoner euro.

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling |
| EGFJ | 1 130 | 627 |
| Det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling | 19 | — |
| Sapard | 146 | — |
| Nedskrivet belopp | (814) | (350) |
| Totalt | 481 | 277 |
| Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna | 46 | 38 |
| Egna medel |
| A-räkenskaperna | 81 | 89 |
| Särskilda räkenskaperna | 1 285 | 1 260 |
| Nedskrivet belopp | (811) | (841) |
| Övrigt | 391 | 25 |
| Totalt | 946 | 533 |
| Övriga fordringar på medlemsstaterna | 913 | 159 |
| Totalt | 2 386 | 1 007 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

EGFJ

1 130

627

Det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling

19

—

Sapard

146

—

Nedskrivet belopp

(814)

(350)

Totalt

481

277

Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna

Erlagd moms som ska återbetalas av medlemsstaterna

46

46

38

38

Egna medel

Egna medel

A-räkenskaperna

81

89

Särskilda räkenskaperna

1 285

1 260

Nedskrivet belopp

(811)

(841)

Övrigt

391

25

Totalt

946

533

Övriga fordringar på medlemsstaterna

Övriga fordringar på medlemsstaterna

913

913

159

159

Totalt

2 386

1 007

2.10.3   
  Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  omräknad |
| Upplupna intäkter | 3 445 | 3 655 |
| Förutbetalda kostnader | 1 061 | 525 |
| Övrigt | 19 | 27 |
| Totalt | 4 525 | 4 207 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

omräknad

Upplupna intäkter

3 445

3 655

Förutbetalda kostnader

1 061

525

Övrigt

19

27

Totalt

4 525

4 207

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter:

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Egna medel | 2 657 | 2 209 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december | 72 | 940 |
| EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll | 520 | 0 |
| Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar | 43 | 404 |
| Övriga upplupna intäkter | 153 | 102 |
| Totala upplupna intäkter | 3 445 | 3 655 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Egna medel

2 657

2 209

Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december

72

940

EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll

520

0

Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar

43

404

Övriga upplupna intäkter

153

102

Totala upplupna intäkter

3 445

3 655

Övriga upplupna intäkter är i första hand intäkter från dröjsmålsräntor, upplupna bankräntor och räntor på förfinansieringsbelopp.

De största beloppen ingår som förutbetalda kostnader och avser de medel som medlemsstaterna överfört till de finansieringstekniska instrument som ska rapporteras eller återbetalas till kommissionen vid årets slut. Den 31 december 2010 uppgick dessa belopp till 858 miljoner euro (2009: 295 miljoner euro). Det bör noteras att beloppet för 2009 har omräknats – se not 2.5.2 för närmare uppgifter. Under förutbetalda kostnader ingår också belopp på totalt 182 miljoner euro, där de största beloppen är tidigare utbetalningar på 50 miljoner euro för bilaterala fiskeavtal med tredjeland, 41 miljoner euro för Europaskolan och 44 miljoner euro för hyra av kontorslokaler.

2.5.2

2.11   LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Obundna likvida medel: |
| Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton | 10 123 | 10 958 |
| Avistakonton | 1 150 | 1 967 |
| Förskottskonton | 39 | 42 |
| Överföringar (pengar på väg) | 1 | 9 |
| Kortfristig deponering och övriga motsvarigheter till likvida medel | 1 670 | 1 486 |
| Totalt | 12 983 | 14 462 |
| Bundna likvida medel | 9 080 | 8 910 |
| Totalt | 22 063 | 23 372 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Obundna likvida medel:

Obundna likvida medel:

Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton

10 123

10 958

Avistakonton

1 150

1 967

Förskottskonton

39

42

Överföringar (pengar på väg)

1

9

Kortfristig deponering och övriga motsvarigheter till likvida medel

1 670

1 486

Totalt

12 983

14 462

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

9 080

9 080

8 910

8 910

Totalt

22 063

23 372

2.11.1   
  Obundna likvida medel

Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar EU:s totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton eller som kortfristig bankinlåning och i kassa.

De belopp som tas upp som kortfristig inlåning avser huvudsakligen medel som anförtrotts förvaltare för EU:s räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget. Vid årets slut hade åtaganden ingåtts för 131 miljoner euro, vilka ännu inte hade utnyttjats av övriga parter.

2.11.2   
  Bundna likvida medel

Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som utfärdats av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda konton som inte används för någon annan verksamhet.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.12   ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Pensioner – personal | 32 801 | 33 316 |
| Pensioner – övriga | 840 | 663 |
| Gemensamma sjukförsäkringssystemet | 3 531 | 3 263 |
| Totalt | 37 172 | 37 242 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Pensioner – personal

32 801

33 316

Pensioner – övriga

840

663

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

3 531

3 263

Totalt

37 172

37 242

2.12.1   
  Pensioner – personal

Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet belasta EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel av den långfristiga finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2010 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. Följande antaganden, baserade på uppgifter som fanns tillgängliga på balansdagen, användes för den försäkringstekniska bedömningen:

| Försäkringstekniska antaganden | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Nominell diskonteringsränta | 4,6 % | 4,5 % |
| Förväntad inflationstakt | 2,1 % | 2,5 % |
| Faktisk diskonteringsränta | 2,4 % | 2,0 % |
| Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Allmän löneökning / pensionsökning | 0 % | 0 % |
| 2008 års tabell över internationella tjänstemäns förväntade livslängd | Ja | Ja |

Försäkringstekniska antaganden

31.12.2010

31.12.2009

Nominell diskonteringsränta

4,6 %

4,5 %

Förväntad inflationstakt

2,1 %

2,5 %

Faktisk diskonteringsränta

2,4 %

2,0 %

Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor

84 %/38 %

84 %/38 %

Allmän löneökning / pensionsökning

0 %

0 %

2008 års tabell över internationella tjänstemäns förväntade livslängd

Ja

Ja

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande grupper:

| 1. | Personal som var i aktiv tjänst den 31 december 2010 i alla EU:s institutioner och organ som omfattas av det gemensamma pensionssystemet. |
| --- | --- |

1.

Personal som var i aktiv tjänst den 31 december 2010 i alla EU:s institutioner och organ som omfattas av det gemensamma pensionssystemet.

| 2. | Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom EU:s pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring). |
| --- | --- |

2.

Personal med uppskjutna pensionsförmåner, dvs. som tillfälligt eller definitivt har lämnat institutionerna, men lämnat kvar sina pensionsrättigheter inom EU:s pensionssystem (endast personal med minst tio års tjänstgöring).

| 3. | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller ålderspension. |
| --- | --- |

3.

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller ålderspension.

| 4. | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetspension. |
| --- | --- |

4.

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetspension.

| 5. | Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetstillägg. |
| --- | --- |

5.

Före detta tjänstemän och övriga anställda som erhåller invaliditetstillägg.

| 6. | Personer som får efterlevandepension (efterlevande maka, make, barn och underhållsberättigad). |
| --- | --- |

6.

Personer som får efterlevandepension (efterlevande maka, make, barn och underhållsberättigad).

De viktigaste punkterna att notera (se också tabellen nedan för de största kontorörelserna).

| — | Den försäkringstekniska skulden värderades till 36 639 miljoner euro den 31 december 2010 (2009: 37 215 miljoner euro). Därtill kommer en korrigeringskoefficient på 1 063 miljoner euro (2009: 1 079 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som betalas av förmånstagarna från den totala bruttoskulden erhålls den nettoskuld som ska föras upp i balansräkningen (eftersom skatten dras från pensionsutbetalningarna och krediteras EU:s inkomstsida det år då betalningen sker). Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för skatter) beräknades den 31 december 2010 uppgå till 32 801 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Den försäkringstekniska skulden värderades till 36 639 miljoner euro den 31 december 2010 (2009: 37 215 miljoner euro). Därtill kommer en korrigeringskoefficient på 1 063 miljoner euro (2009: 1 079 miljoner euro). Genom att subtrahera de skatter som betalas av förmånstagarna från den totala bruttoskulden erhålls den nettoskuld som ska föras upp i balansräkningen (eftersom skatten dras från pensionsutbetalningarna och krediteras EU:s inkomstsida det år då betalningen sker). Nettoskulden (bruttoskuld med avdrag för skatter) beräknades den 31 december 2010 uppgå till 32 801 miljoner euro.

| — | Antalet medlemmar i pensionssystemet ökade med 1 578 personer. |
| --- | --- |

—

Antalet medlemmar i pensionssystemet ökade med 1 578 personer.

2.12.2   
  Pensioner – övriga

Pensioner – övriga

Härmed avses åtaganden avseende pensionsförmåner för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för vissa ledamöter av Europaparlamentet.

2.12.3   
  Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Gemensamma sjukförsäkringssystemet

Man har också gjort en uppskattning av EU:s åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Bruttoskulden har värderats till 3 791 miljoner euro och förvaltningstillgångarna på 260 miljoner euro dras av från bruttoskulden för att få fram nettobeloppet. Diskonteringsräntan och den allmänna löneökning som använts i beräkningen är desamma som de som används i beräkningen av pensionsskulden till de anställda.

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

| i miljoner euro |
| --- |
| | Skuld i form av pensioner till anställda | Sjukförsäkring |
| Bruttoskuld den 31 december 2009 | 37 215 | 3 535 |
| Ordinarie kostnad avseende tjänstgöring | 1 331 | 188 |
| Räntekostnad | 1 709 | 169 |
| Utbetalda ersättningar | (1 131) | (95) |
| Försäkringsmatematiska vinster | (2 566) | (6) |
| Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet | 81 | — |
| Bruttoskuld den 31 december 2010 | 36 639 | 3 791 |

i miljoner euro

Skuld i form av pensioner till anställda

Sjukförsäkring

Bruttoskuld den 31 december 2009

37 215

3 535

Ordinarie kostnad avseende tjänstgöring

1 331

188

Räntekostnad

1 709

169

Utbetalda ersättningar

(1 131)

(95)

Försäkringsmatematiska vinster

(2 566)

(6)

Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet

81

—

Bruttoskuld den 31 december 2010

Bruttoskuld den 31 december 2010

36 639

36 639

3 791

3 791

2.13   LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp den 31.12.2009 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföring till kortfristiga avsättningar | Förändringar i värderingen | Belopp den 31.12.2010 |
| Rättsfall | 413 | 30 | (136) | (1) | 0 | 0 | 306 |
| Avveckling av kärnkrafts-anläggningar | 908 | 0 | 0 | (3) | (21) | 21 | 905 |
| Finansiella avsättningar | 76 | 38 | 0 | 0 | (30) | 2 | 86 |
| Övriga | 72 | 18 | (9) | (55) | (6) | 0 | 20 |
| Totalt | 1 469 | 86 | (145) | (59) | (57) | 23 | 1 317 |

i miljoner euro

Belopp den 31.12.2009

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföring till kortfristiga avsättningar

Förändringar i värderingen

Belopp den 31.12.2010

Rättsfall

413

30

(136)

(1)

0

0

306

Avveckling av kärnkrafts-anläggningar

908

0

0

(3)

(21)

21

905

Finansiella avsättningar

76

38

0

0

(30)

2

86

Övriga

72

18

(9)

(55)

(6)

0

20

Totalt

1 469

86

(145)

(59)

(57)

23

1 317

Rättsfall

Rättsfall

Detta är en beräkning av de belopp som sannolikt kommer att betalas ut efter 2011 med avseende på ett antal pågående rättsfall. Den största beloppet (300 miljoner euro) avser sådana rättsfall som var under behandling den 31 december 2010 avseende finansiella justeringar för EGFJ:s utgifter och andra rättfall avseende jordbruksutgifter.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2008 sin undersökning från 2003 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Den reviderade uppskattningen på 1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljoner euro) ligger till grund för avsättningen i årsredovisningen. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta. Den 31 december 2010 blev resultatet en sammanlagd avsättning på 926 miljoner euro, fördelat mellan belopp som förväntas bli reglerade 2011 (21 miljoner euro) eller senare (905 miljoner euro. Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu beräknas.

Finansiella avsättningar

Finansiella avsättningar

Detta avser avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation där Europeiska investeringsfonden har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

Andra avsättningar

Andra avsättningar

Det viktigaste beloppet här avser beräkningen av EU:s bidrag till olika medlemsstater genom veterinärfonden för vissa utbrott av djursjukdomar på totalt 12 miljoner euro (2009: 60 miljoner euro) fördelade mellan belopp som förväntas regleras under 2011 (10 miljoner euro) och senare (2 miljoner euro).

2.14   LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

| i miljoner euro |
| --- |
| | Makroekonomiskt bistånd | Euratomlån | Betalnings-balanslån | EKSG under avveckling | Totalt |
| Totalt den 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 225 | 10 599 |
| Ny upplåning | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Återbetalningar | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Växelkursskillnader | — | 2 | — | 6 | 8 |
| Förändringar i redovisat värde | — | — | 93 | — | 93 |
| Totalt den 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 231 | 13 449 |
| Belopp som förfaller inom < 1 år | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Belopp som förfaller inom > 1 år | 503 | 469 | 10 242 | 231 | 11 445 |

i miljoner euro

Makroekonomiskt bistånd

Euratomlån

Betalnings-balanslån

EKSG under avveckling

Totalt

Totalt den 31.12.2009

587

484

9 303

225

10 599

Ny upplåning

—

—

2 850

—

2 850

Återbetalningar

(84)

(17)

—

—

(101)

Växelkursskillnader

—

2

—

6

8

Förändringar i redovisat värde

—

—

93

—

93

Totalt den 31.12.2010

503

469

12 246

231

13 449

Belopp som förfaller inom < 1 år

Belopp som förfaller inom < 1 år

—

—

2 004

—

2 004

Belopp som förfaller inom > 1 år

Belopp som förfaller inom > 1 år

503

503

469

469

10 242

10 242

231

231

11 445

11 445

Denna rubrik omfattar Europeiska unionens upplåning som har en löptid på mer än ett år. Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 13 211 miljoner euro (2009: 10 324 miljoner euro). Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor.

De effektiva räntesatserna (uttryckta som räntespann) redovisas i nedanstående tabell:

| Upplåning | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makroekonomiskt bistånd | 0.99 %-4.54 % | 0.9625 %-4.54 % |
| Euratomlån | 0.987 %-5.6775 % | 0.9031 %-5.6775 % |
| Betalningsbalanslån | 2.375 %-3.625 % | 3.125 %-3.625 % |
| EKSG under avveckling | 0.556 %-9.2714 % | 0.346 %-9.2714 % |

Upplåning

31.12.2010

31.12.2009

Makroekonomiskt bistånd

0.99 %-4.54 %

0.9625 %-4.54 %

Euratomlån

0.987 %-5.6775 %

0.9031 %-5.6775 %

Betalningsbalanslån

2.375 %-3.625 %

3.125 %-3.625 %

EKSG under avveckling

0.556 %-9.2714 %

0.346 %-9.2714 %

2.15   ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Finansiella leasingskulder | 1 672 | 1 736 |
| Byggnader som betalas i omgångar | 382 | 395 |
| Övriga | 50 | 47 |
| Totalt | 2 104 | 2 178 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Finansiella leasingskulder

1 672

1 736

Byggnader som betalas i omgångar

382

395

Övriga

50

47

Totalt

2 104

2 178

Denna punkt omfattar främst leasingskulder med en löptid på över ett år (se not 2.2 ovan). Belopp som rör vissa byggnader som kommissionen har förvärvat och vars köpeskilling erläggs i omgångar ingår också – men här rör det sig inte om leasingavtal eftersom äganderätten omedelbart har övergått till kommissionen.

2.2

KORTFRISTIGA SKULDER

KORTFRISTIGA SKULDER

2.16   KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp den 31.12.2009 | Ytterligare avsättningar | Återförda outnyttjade belopp | Utnyttjade belopp | Överföringar från långfristiga avsättningar | Förändringar i värderingen | Belopp den 31.12.2010 |
| Rättsfall | 30 | 7 | (7) | (1) | 0 | 0 | 29 |
| Avveckling av kärnkrafts-anläggningar | 22 | 0 | 0 | (22) | 21 | 0 | 21 |
| Finansiella avsättningar | 128 | 21 | (3) | (38) | 30 | 2 | 140 |
| Övriga | 33 | 10 | (5) | (20) | 6 | 0 | 24 |
| Totalt | 213 | 38 | (15) | (81) | 57 | 2 | 214 |

i miljoner euro

Belopp den 31.12.2009

Ytterligare avsättningar

Återförda outnyttjade belopp

Utnyttjade belopp

Överföringar från långfristiga avsättningar

Förändringar i värderingen

Belopp den 31.12.2010

Rättsfall

30

7

(7)

(1)

0

0

29

Avveckling av kärnkrafts-anläggningar

22

0

0

(22)

21

0

21

Finansiella avsättningar

128

21

(3)

(38)

30

2

140

Övriga

33

10

(5)

(20)

6

0

24

Totalt

213

38

(15)

(81)

57

2

214

Rubriken omfattar den del av avsättningarna som förfaller till betalning inom mindre än ett år.

2.17   KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

I denna rubrik ingår betalningsbalanslån på 2 004 miljoner euro (se not 2.14) som förfaller under de 12 månader som följer på balansdagen (2009: 40 miljoner euro för makroekonomiskt bistånd).

2 004 miljoner euro

2.14

2.18   SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året | 78 | 71 |
| Kortfristiga skulder | 17 615 | 15 260 |
| Diverse skulder | 97 | 133 |
| Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter | 66 739 | 78 420 |
| Totalt | 84 529 | 93 884 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

78

71

Kortfristiga skulder

17 615

15 260

Diverse skulder

97

133

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

66 739

78 420

Totalt

84 529

93 884

2.18.1   
  Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Skulder i samband med finansiell leasing | 65 | 59 |
| Övriga | 13 | 12 |
| Totalt | 78 | 71 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Skulder i samband med finansiell leasing

65

59

Övriga

13

12

Totalt

78

71

2.18.2   
  Kortfristiga skulder

Kortfristiga skulder

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Medlemsstaterna | 17 035 | 14 903 |
| Leverantörer m.fl. | 1 292 | 944 |
| Beräknade icke-stödberättigande kostnader | (712) | (587) |
| Totalt | 17 615 | 15 260 |

i miljoner euro

Typ

31.12.2010

31.12.2009

Medlemsstaterna

17 035

14 903

Leverantörer m.fl.

1 292

944

Beräknade icke-stödberättigande kostnader

(712)

(587)

Totalt

17 615

15 260

Kortfristiga skulder innefattar betalningsansökningar som EU mottagit inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Det är samma förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda betalningsansökningarna har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader (se not 2.18.3 nedan), medan de icke stödberättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”Uppskattning av icke-stödberättigande belopp”. För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det nettobelopp som ska betalas ska redovisas bland kortfristiga skulder.

2.18.3

Medlemsstaterna

Medlemsstaterna

De huvudsakliga beloppen här avser 16 924 miljoner euro (2009: 11 160 miljoner euro) i obetalda ersättningskrav för strukturfondsåtgärder.

Leverantörer m.fl.

Leverantörer m.fl.

I denna rubrik ingår fordringar i samband med bidrag och upphandling, samt belopp som ska betalas ut till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF).

Uppskattning av icke-stödberättigande kostnader

Uppskattning av icke-stödberättigande kostnader

Skulderna har satts ned med 712 miljoner euro, vilket motsvarar mottagna ersättningskrav som ännu inte hade kontrollerats och som senare befunnits vara icke stödberättigande. De största beloppen avser de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder.

2.18.3   
  Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Upplupna kostnader | 66 326 | 76 435 |
| Förutbetalda intäkter | 407 | 1 976 |
| Övriga | 6 | 9 |
| Totalt | 66 739 | 78 420 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Upplupna kostnader

66 326

76 435

Förutbetalda intäkter

407

1 976

Övriga

6

9

Totalt

66 739

78 420

De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt:

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| EGFJ:s upplupna kostnader: |
| Kostnader 16.10.2010–31.12.2010 | 33 015 | 32 087 |
| Direktstöd | 10 703 | 12 195 |
| Omstrukturering av sockersektorn | 400 | 735 |
| Övrigt | (303) | (55) |
| EGFJ totalt | 43 815 | 44 962 |
| Upplupna kostnader för strukturåtgärder: |
| EJFLU och EUGFJ garanti | 10 792 | 9 076 |
| Europeiska fiskerifonden | 116 | 347 |
| ERUF & innovativa åtgärder | 3 337 | 11 777 |
| Sammanhållningsfonden | 1 557 | 980 |
| Ispa | 74 | 3 |
| ESF | 2 182 | 5 411 |
| Totala strukturåtgärder: | 18 058 | 27 594 |
| Övriga upplupna kostnader: |
| FoTU | 1 267 | 1 687 |
| Övriga | 3 186 | 2 192 |
| Övrigt totalt | 4 453 | 3 879 |
| Totala upplupna kostnader | 66 326 | 76 435 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

EGFJ:s upplupna kostnader:

EGFJ:s upplupna kostnader:

Kostnader 16.10.2010–31.12.2010

33 015

32 087

Direktstöd

10 703

12 195

Omstrukturering av sockersektorn

400

735

Övrigt

(303)

(55)

EGFJ totalt

43 815

44 962

Upplupna kostnader för strukturåtgärder:

Upplupna kostnader för strukturåtgärder:

EJFLU och EUGFJ garanti

10 792

9 076

Europeiska fiskerifonden

116

347

ERUF & innovativa åtgärder

3 337

11 777

Sammanhållningsfonden

1 557

980

Ispa

74

3

ESF

2 182

5 411

Totala strukturåtgärder:

18 058

27 594

Övriga upplupna kostnader:

Övriga upplupna kostnader:

FoTU

FoTU

1 267

1 687

Övriga

Övriga

3 186

2 192

Övrigt totalt

4 453

3 879

Totala upplupna kostnader

66 326

76 435

Den allmänna trenden för strukturåtgärder är minskade utgifter på grund av att programmen för perioden 2000–2006 nu befinner sig i avslutningsfasen.

Det stora beloppet förutbetalda intäkter per den 31 december 2009 beror på att två av medlemsstaterna betalade in sina bidrag till egna medel för 2010 i förväg.

NETTOTILLGÅNGAR OCH RESERVER

NETTOTILLGÅNGAR OCH RESERVER

2.19   RESERVER

RESERVER

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Reserv för verkligt värde | (61) | 69 |
| Övriga reserver: |
| Garantifond | 1 746 | 1 472 |
| Uppskrivningsreserv | 57 | 57 |
| Upp- och utlåning | 1 525 | 1 511 |
| Övrigt | 217 | 214 |
| Totalt | 3 545 | 3 254 |
| Totalt | 3 484 | 3 323 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Reserv för verkligt värde

(61)

(61)

69

69

Övriga reserver:

Garantifond

1 746

1 472

Uppskrivningsreserv

57

57

Upp- och utlåning

1 525

1 511

Övrigt

217

214

Totalt

3 545

3 254

Totalt

3 484

3 323

2.19.1   
  Reserv för verkligt värde

Reserv för verkligt värde

I enlighet med redovisningsreglerna redovisas justeringar till verkligt värde för tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde. Under 2010 togs belopp på 48 miljoner euro ut från reserven för verkligt värde och fördes upp i resultaträkningen avseende tillgångar som kan säljas.

2.19.2   
  Övriga reserver

Övriga reserver

Garantifond

Garantifond

Se även not 2.3.3 om garantifondens förvaltning. Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

2.3.3

Uppskrivningsreserv

Uppskrivningsreserv

Uppskrivningsreserven innefattar uppskrivningar av materiella anläggningstillgångar. Saldot på 57 miljoner euro på balansdagen avser en uppskrivning av kommissionens fasta egendom, som redan hade ägt rum före övergången till de nya redovisningsreglerna.

Upp- och utlåningsreserv

Upp- och utlåningsreserv

Beloppet avser reserver för EKSG under avveckling, avseende kol- och stålforskningsfonden. Reserven inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

2.20   FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| Fordringar på medlemsstaterna den 31 december 2009 (omräknade) | 45 601 |
| Återbetalning av 2009 års budgetöverskott till medlemsstaterna | 2 254 |
| Kontorörelser avseende reserven för garantifonden | 273 |
| Kontorörelser i övriga reserver | 21 |
| EKSG under avveckling: Överföring av 2009 års resultat till reserver | 14 |
| Ekonomiskt resultat (överskott) för året | (17 232) |
| Fordringar på medlemsstaterna totalt den 31 december 2010 | 30 931 |
| Uppdelning mellan: |
| Ersättningar till anställda | 37 172 |
| Övriga belopp | (6 241) |

i miljoner euro

Belopp

Fordringar på medlemsstaterna den 31 december 2009 (omräknade)

45 601

45 601

Återbetalning av 2009 års budgetöverskott till medlemsstaterna

2 254

Kontorörelser avseende reserven för garantifonden

273

Kontorörelser i övriga reserver

21

EKSG under avveckling: Överföring av 2009 års resultat till reserver

14

Ekonomiskt resultat (överskott) för året

(17 232)

Fordringar på medlemsstaterna totalt den 31 december 2010

30 931

Uppdelning mellan:

Uppdelning mellan:

Ersättningar till anställda

37 172

Övriga belopp

(6 241)

Detta belopp, som inte klassificeras som en fordran på medlemsstaterna, motsvarar beloppet för det ackumulerade underskottet från föregående år (48 163 miljoner euro) och det ekonomiska överskottet för 2010 (17 232 miljoner euro). Syftet med ”fordringar på medlemsstaterna” är att spegla den faktiska situationen när det gäller ett årligt budgetförfarande som finansierar fleråriga åtgärder. Reserverna (3 484 miljoner euro), vilka ska användas i enlighet med sina egna särskilda bestämmelser, har med avsikt inte tagits med för detta ändamål.

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som EU hade ådragit sig den 31 december 2010 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader redovisas enligt reglerna för periodiserad redovisning år N även om de faktiskt kan ha betalats år N+1 och finansierats genom budgeten för år N+1. Att dessa skulder förs upp i räkenskaperna leder tillsammans med det faktum att motsvarande belopp finansieras från framtida budgetar till att skulderna i slutet av året kraftigt överstiger tillgångarna. De största beloppen avser EGFJ:s verksamhet. Medlemsstaternas fordringar för perioden den 16 oktober till den 31 december 2010 uppgick till 33 miljarder euro. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Huvudsakligen är det kommissionens åtaganden om ersättningar till anställda som betalas ut under en längre period. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna. I rent informationssyfte visas nedan en uppdelning av de kommande utbetalningarna av ersättningar till anställda:

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp |
| På kort frist: belopp som ska erläggas 2011 | 1 278 |
| På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2011 | 35 894 |
| Totala skulder för ersättningar till anställda den 31.12.2010 | 37 172 |

i miljoner euro

Belopp

På kort frist: belopp som ska erläggas 2011

1 278

På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2011

35 894

Totala skulder för ersättningar till anställda den 31.12.2010

37 172

Fordringarna på medlemsstaterna minskade med 14,7 miljarder euro jämfört med förra året. Denna minskning beror främst på: 1) en minskning på 9,4 miljarder euro i skulder till leverantörer och stödmottagare (se not 2.18), 2) en ökning på 2 miljarder euro i kortfristiga finansiella skulder (not 2.17), 3) en ökning på 2,6 miljarder euro i långfristig förfinansiering, och 4) en ökning på 4,6 miljarder euro i kortfristiga fordringar (not 2.10).

2.18

2.17

2.10

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3.   NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1   EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2010 | 2009 |
| Egna medel: | 3.1.1 | | |
| BNI-medel | | 91 178 | 81 978 |
| Egna medel från mervärdesskatt | | 12 517 | 12 795 |
| Traditionella egna medel: |
| Tullar | | 16 065 | 14 002 |
| Sockeravgifter | | 150 | 130 |
| Traditionella egna medel totalt | | 16 215 | 14 132 |
| Budgetjusteringar | 3.1.2 | 2 135 | 1 399 |
| Bidrag från tredjeländer (inklusive Eftaländer) | | 283 | 233 |
| Totalt | | 122 328 | 110 537 |

i miljoner euro

Not

2010

2009

Egna medel:

3.1.1

3.1.1

BNI-medel

91 178

81 978

Egna medel från mervärdesskatt

12 517

12 795

Traditionella egna medel:

Tullar

16 065

16 065

14 002

14 002

Sockeravgifter

150

130

Traditionella egna medel totalt

16 215

14 132

Budgetjusteringar

3.1.2

3.1.2

2 135

1 399

Bidrag från tredjeländer (inklusive Eftaländer)

283

233

Totalt

122 328

110 537

Europeiska unionens intäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Huvuddelen av kostnaderna finansieras genom egna medel, medan övriga intäkter endast utgör en mindre del av den totala finansieringen.

3.1.1   
  Egna medel

Egna medel

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsbaserade medel och BNI-baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten (Förenade kungarikets rabatt) och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-baserade bidrag är också en integrerad del av systemet för egna medel. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader och beloppen ovan anges netto efter avdrag av dessa kostnader.

Jämfört med 2009 har de BNI-baserade egna medlen ökat med 9,2 miljarder euro, vilket speglar behovet av att finansiera högre betalningsbemyndiganden under 2010. Tullarna ökade med 2 miljarder euro främst till följd av den ökade importen.

3.1.2   
  Budgetjusteringar

Budgetjusteringar

Rubriken budgetjusteringar innefattar bland annat överskottet från 2009 års budget (2 254 miljoner euro), vilket medlemsstaterna får tillbaka eftersom deras bidrag till nästa års budget reduceras. Överskottet tas således upp som en intäkt 2010. Enligt beslutet om egna medel 2007 har Förenade kungariket rätt till en korrigering av budgetobalanser. Eftersom denna korrigering finansieras av medlemsstaterna borde den i princip inte ha någon nettoeffekt på budgetsaldot eller resultaträkningen. Ett belopp på 112 miljoner euro har dock bokförts under denna rubrik. Beloppet består av avvikelser mellan de eurokurser som används för budgetändamål (se artikel 10.3 i förordning nr 1150/2000) och de växelkurser som var i kraft då de medlemsstater som inte ingår i euroområdet gjorde sina inbetalningar.

3.2   ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2010 | 2009 |
| Böter | 3.2.1 | 3 077 | 2 648 |
| Jordbrukstullar | 3.2.2 | 25 | 705 |
| Återkrav av kostnader: | 3.2.3 | | |
| Direkt central förvaltning | | 49 | 63 |
| Indirekt central förvaltning | | 11 | 6 |
| Decentraliserad förvaltning | | 71 | 41 |
| Delad förvaltning | | 1 776 | 1 066 |
| Totalt | | 1 907 | 1 176 |
| Intäkter från administrativ verksamhet: | 3.2.4 | | |
| Personal | | 1 073 | 1 010 |
| Intäkter relaterade till fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg | | 13 | 33 |
| Övriga intäkter från administrativ verksamhet | | 121 | 165 |
| Totalt | | 1 207 | 1 208 |
| Diverse rörelsesintäkter: | 3.2.5 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 157 | 150 |
| Växelkursvinster | | 460 | 618 |
| Övrigt | | 1 355 | 1 027 |
| Totalt | | 1 972 | 1 795 |
| Totalt | | 8 188 | 7 532 |

i miljoner euro

Not

2010

2009

Böter

3.2.1

3.2.1

3 077

2 648

Jordbrukstullar

3.2.2

3.2.2

25

705

Återkrav av kostnader:

3.2.3

3.2.3

Direkt central förvaltning

49

63

Indirekt central förvaltning

11

6

Decentraliserad förvaltning

71

41

Delad förvaltning

1 776

1 066

Totalt

1 907

1 176

Intäkter från administrativ verksamhet:

3.2.4

3.2.4

Personal

1 073

1 010

Intäkter relaterade till fast egendom, anläggningar, maskiner och verktyg

13

33

Övriga intäkter från administrativ verksamhet

121

165

Totalt

1 207

1 208

Diverse rörelsesintäkter:

3.2.5

3.2.5

Justeringar/avsättningar

157

150

Växelkursvinster

460

618

Övrigt

1 355

1 027

Totalt

1 972

1 795

Totalt

8 188

7 532

3.2.1   
  Böter

Böter

Dessa intäkter avser böter som kommissionen har utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna. Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när kommissionens beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till.

3.2.2   
  Jordbrukstullar

Jordbrukstullar

Dessa belopp avser mjölkavgifter på 25 miljoner euro (2009: 99 miljoner euro och sockeravgifter på 606 miljoner euro). Mjölkavgifterna är ett sätt att styra marknaden genom påföljder för de mjölkproducenter som överskrider sina referenskvantiteter. Då de inte är kopplade till kommissionens förskottsbetalningar anses de i praktiken utgöra inkomster som avsatts för särskilda ändamål. Mjölkkvoterna håller på att fasas ut, vilket förklarar att inkomsterna från mjölkavgifterna minskat. För jordbruksåret 2008/2009 och framåt kommer kvoterna att ökas med 1 % årligen till dess att de helt avskaffats år 2015.

Sockeravgifterna relaterar till omstruktureringsfonden för socker, där reformen av sockersektorn har lett till en sänkning av internpriset på socker för att minska skillnaden mellan priset inom EU och det internationella priset. För att underlätta för de mindre konkurrenskraftiga sockerproducenterna att lämna marknaden har en självfinansierande omstruktureringsfond inrättats, som finansieras genom inkomster som härrör från en tillfällig skatt som åläggs sockerproducenterna, och som behandlas som en inkomst som avsatts för ett särskilt ändamål. Utbetalningarna från systemet kommer att fortsätta fram till september 2012 men alla intäkter för omstruktureringsfonden hade redan deklarerats av medlemsstaterna per den 31 december 2009, därmed uppgår inkomsterna till noll för 2010.

3.2.3   
  Återkrav av kostnader

Återkrav av kostnader

Denna rubrik avser de betalningskrav som utfärdats av kommissionen samt de avdrag från påföljande utbetalningar som bokförs i kommissionens räkenskaper vid återkrav av belopp som tidigare betalats ut från den allmänna budgeten, men där justeringar krävs till följd av kontroller, granskning eller analys av stödberättigandet. Dessutom omfattas återbetalningskrav som medlemsstaterna riktat till mottagare av stöd från EGFJ. Det inkluderar också skillnaden i upplupna inkomstberäkningar från föregående årsslut till innevarande år. Rubriken tar dock inte upp alla belopp som återbetalats till EU, eftersom i synnerhet stora utgifter inom området strukturåtgärder omfattas av särskilda mekanismer för att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder, varvid inga återbetalningskrav behöver utfärdas. I enlighet med EU:s redovisningsregler tas inte återbetalning av förfinansiering upp som en intäkt.

Totalbeloppet på 1 775 miljoner euro under rubriken avser delad förvaltning och består av 1 331 miljoner euro för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), 19 miljoner euro för det tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling, 146 miljoner euro för Sapard och 279 miljoner euro för strukturfonderna.

a)   Jordbruk: EGFJ

Jordbruk: EGFJ

Inom ramen för EGFJ uppgår de belopp som räknas som intäkter under året under denna rubrik till 1 331 miljoner euro. De fördelas enligt följande:

| — | Beslut som fattas under året om finansiell justering efter förenlighetskontroll avseende 1 032 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Beslut som fattas under året om finansiell justering efter förenlighetskontroll avseende 1 032 miljoner euro.

| — | Bedrägerier och oriktigheter: 299 miljoner euro. Detta avser ett belopp på 178 miljoner euro avseende återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och återkrävt under året, plus ökningen i de utestående belopp som deklarerats av medlemsstaterna avseende bedrägerier och oriktigheter och som ska återkrävas i slutet av året, 121 miljoner euro (1 130 miljoner euro minus nedskrivningsjusteringen på 382 miljoner euro i slutet av 2010 jämfört med 627 miljoner euro vid årsslutet 2009) – se även not 2.10.2. |
| --- | --- |

—

Bedrägerier och oriktigheter: 299 miljoner euro. Detta avser ett belopp på 178 miljoner euro avseende återbetalningar som medlemsstaterna deklarerat och återkrävt under året, plus ökningen i de utestående belopp som deklarerats av medlemsstaterna avseende bedrägerier och oriktigheter och som ska återkrävas i slutet av året, 121 miljoner euro (1 130 miljoner euro minus nedskrivningsjusteringen på 382 miljoner euro i slutet av 2010 jämfört med 627 miljoner euro vid årsslutet 2009) – se även not 2.10.2.

2.10.2.

b)   Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

Under denna rubrik ska 279 miljoner euro återkrävas avseende utgifter för strukturåtgärder (2009: 613 miljoner euro). De huvudsakliga beloppen under rubriken är betalningskrav som kommissionen utställt för att återkräva felaktiga utbetalningar på 610 miljoner euro från tidigare år samt en minskning på 377 miljoner euro av de upplupna intäkterna vid utgången av året.

Återbetalningskraven utfärdas bara i följande fall:

| — | När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna ansökt om. |
| --- | --- |

—

När kommissionen fattar ett formellt beslut om finansiella korrigeringar efter att ha upptäckt felaktiga utbetalningar i de belopp som medlemsstaterna ansökt om.

| — | När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

När man gör justeringar i samband med att ett program slutbetalas, då EU:s bidrag sätts ned om medlemsstatens deklarationer av stödberättigande kostnader inte motsvarar de belopp som redan har betalats ut i form av förfinansiering och mellanliggande betalningar. Dessa transaktioner kan göras utan ett formellt beslut från kommissionen om de godkänns av medlemsstaten.

| — | När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts. |
| --- | --- |

—

När man efter avslutad rättsprocess måste betala tillbaka sådana belopp som hade återkrävts efter det att programmet avslutats men innan rättsprocessen avgjorts.

Övriga betalningskrav som utfärdas i samband med strukturåtgärder avser återkrav av förfinansiering. Dessa belopp har inte förts upp som intäkter, utan överförs till rubriken förfinansiering i balansräkningen.

3.2.4   
  Intäkter från administrativ verksamhet

Intäkter från administrativ verksamhet

Dessa intäkter utgörs av direkta avdrag från personalens löner, främst i form av bidrag till pensionssystemet samt inkomstskatt.

3.2.5   
  Diverse rörelseintäkter

Diverse rörelseintäkter

Rubriken omfattar också ett belopp på 430 miljoner euro (2009: 376 miljoner euro) som avser belopp som tagits emot från anslutningsländerna. Växelkursvinster tas också upp under denna rubrik, såvida de inte är kopplade till sådan finansiell verksamhet som avses i not 3.5 nedan. Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda redovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas. Året uppvisade en växelkursvinst netto på 21 miljoner euro (2009: 185 miljoner euro).

3.5

3.3   ADMINISTRATIVA KOSTNADER

ADMINISTRATIVA KOSTNADER

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Personalkostnader | 5 171 | 4 898 |
| Av- och nedskrivningar | 384 | 436 |
| Övriga administrativa kostnader | 3 059 | 2 799 |
| Totalt | 8 614 | 8 133 |

i miljoner euro

2010

2009

Personalkostnader

5 171

4 898

Av- och nedskrivningar

384

436

Övriga administrativa kostnader

3 059

2 799

Totalt

8 614

8 133

Detta avser administrativa kostnader som följer av EU:s verksamhet, huvudsakligen personalkostnader, avskrivningar och andra kostnader som är kopplade till EU-institutionernas och organens verksamhet (såsom kostnader för hyra, underhåll, varor, utbildning o.dyl.).

3.4   RÖRELSEKOSTNADER

RÖRELSEKOSTNADER

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 2010 | 2009
  omräknad |
| Huvudsakliga rörelsekostnader: | 3.4.1 | | |
| Direkt central förvaltning | | 10 123 | 8 744 |
| Indirekt central förvaltning | | 4 045 | 3 605 |
| Decentraliserad förvaltning | | 933 | 137 |
| Delad förvaltning | | 85 432 | 87 251 |
| Gemensam förvaltning | | 1 868 | 1 655 |
| Totalt | | 102 401 | 101 392 |
| Övriga rörelsekostnader: | 3.4.2 | | |
| Justeringar/avsättningar | | 68 | 199 |
| Växelkursförluster | | 439 | 432 |
| Övrigt | | 856 | 481 |
| Totalt | | 1 363 | 1 112 |
| Totalt | | 103 764 | 102 504 |

i miljoner euro

Not

2010

2009

omräknad

Huvudsakliga rörelsekostnader:

Huvudsakliga rörelsekostnader:

3.4.1

3.4.1

Direkt central förvaltning

10 123

8 744

Indirekt central förvaltning

4 045

3 605

Decentraliserad förvaltning

933

137

Delad förvaltning

85 432

87 251

Gemensam förvaltning

1 868

1 655

Totalt

102 401

101 392

Övriga rörelsekostnader:

Övriga rörelsekostnader:

3.4.2

3.4.2

Justeringar/avsättningar

68

199

Växelkursförluster

439

432

Övrigt

856

481

Totalt

1 363

1 112

Totalt

103 764

102 504

3.4.1   
  Huvudsakliga rörelsekostnader

Huvudsakliga rörelsekostnader

Europeiska unionens rörelsekostnader är fördelade på de olika rubrikerna i budgetramen och kan ta olika former beroende på hur de förvaltas och betalas ut. Merparten av utgifterna faller inom den s.k. delade förvaltningen dvs. där vissa uppgifter delegeras till medlemsstaterna. Detta gäller t.ex. EGFJ:s utgifter och insatser som finansieras via olika strukturåtgärder (regionala utvecklingsfonden, socialfonden, jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden och fiskerifonden).

För delad förvaltning beror minskningen under 2010 främst på de programavslut som avser perioden 2000–2006 (ESF) och på att genomförandet av EGFJ minskat under 2010 jämfört med föregående år. Denna minskning kompenseras delvis av strukturåtgärderna för programplaneringsperioden 2007–2013, vilken efter en långsam inledning nådde en normal nivå redan under 2009. Ökningen av utgifterna i den centraliserade förvaltningen beror på forsknings- och utvecklingsåtgärder.

Enligt förklaringen i not 2.5.2 ändrade kommissionen under 2010 sin tillämpning av redovisningsprinciperna för vissa utgifter kopplade till sammanhållning och landsbygdsutveckling. Eftersom de berörda beloppen är väsentliga åläggs kommissionen genom sina redovisningsregler att räkna om beloppen för 2009 för att kunna redovisa jämförbara belopp som visar situationen så som den skulle ha sett ut om samma redovisningsprinciper hade använts förra året. Nedan visas inverkan av omräkningen av den ursprungliga resultaträkningen för 2009:

2.5.2

| i miljoner euro |
| --- |
| | Ursprunglig redovisning 2009 | Ändrad tillämpning av redovisningsprinciper | Omräknad redovisning
  2009 |
| Rörelseintäkter | 118 069 | — | 118 069 |
| Rörelsekostnader: |
| Huvudsakliga rörelsekostnader: |
| Delad förvaltning | (89 681) | 2 430 | (87 251) |
| Totala rörelsekostnader | (113 067) | 2 430 | (110 637) |
| Överskott från löpande verksamhet | 5 002 | 2 430 | 7 432 |
| Ekonomiskt resultat | 4 457 | 2 430 | 6 887 |

i miljoner euro

Ursprunglig redovisning 2009

Ändrad tillämpning av redovisningsprinciper

Omräknad redovisning

2009

Rörelseintäkter

Rörelseintäkter

118 069

—

118 069

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

Huvudsakliga rörelsekostnader:

Delad förvaltning

(89 681)

2 430

(87 251)

Totala rörelsekostnader

(113 067)

2 430

(110 637)

Överskott från löpande verksamhet

Överskott från löpande verksamhet

5 002

2 430

7 432

Ekonomiskt resultat

Ekonomiskt resultat

4 457

2 430

6 887

3.4.2.   
  Övriga rörelsekostnader

Övriga rörelsekostnader

Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda räkenskaperna. Såväl realiserade som icke-realiserade vinster omfattas. De kursförluster som är kopplade till finansiell verksamhet som avses i not 3.6 nedan tas inte upp under denna rubrik.

3.6

I underrubriken ”övrigt” ökade nedskrivningarna av kommissionens fordringar i hög grad – 365 miljoner euro jämfört med 26 miljoner euro 2009. Det beror främst på särskilda nedsättningar av beslut om utfärdande av böter (273 miljoner euro) och nedskrivningar i samband med EGFJ och landsbygdsutveckling på sammanlagt 82 miljoner euro.

Kostnader för forskning och utveckling:

Kostnader för forskning och utveckling:

I kostnaderna för 2010 ingick följande:

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 |
| Kostnader för forskning | 295 |
| Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas | 157 |
| Redovisade som kostnad | 452 |

i miljoner euro

2010

Kostnader för forskning

295

Utvecklingskostnader som inte tillgångsredovisas

157

Redovisade som kostnad

Redovisade som kostnad

452

452

3.5.   FINANSIELLA INTÄKTER

FINANSIELLA INTÄKTER

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Intäkter från utdelning | 1 | 14 |
| Ränteintäkter på: |
| Förfinansiering | 42 | 59 |
| Dröjsmålsränta | 382 | 132 |
| Swappar | 0 | 2 |
| Tillgångar som kan säljas | 100 | 100 |
| Lån | 394 | 265 |
| Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel | 110 | 158 |
| Övrigt | 2 | 3 |
| Totalt | 1 030 | 719 |
| Övriga finansiella intäkter: |
| Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar | 11 | 10 |
| Övrigt | 83 | 76 |
| Totalt | 94 | 86 |
| Nuvärdejustering | 1 | 10 |
| Växelkursvinster | 52 | 6 |
| Totalt | 1 178 | 835 |

i miljoner euro

2010

2009

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning

1

1

14

14

Ränteintäkter på:

Ränteintäkter på:

Förfinansiering

42

59

Dröjsmålsränta

382

132

Swappar

0

2

Tillgångar som kan säljas

100

100

Lån

394

265

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

110

158

Övrigt

2

3

Totalt

1 030

719

Övriga finansiella intäkter:

Övriga finansiella intäkter:

Realisationsvinst på försäljning av finansiella tillgångar

11

10

Övrigt

83

76

Totalt

94

86

Nuvärdejustering

Nuvärdejustering

1

1

10

10

Växelkursvinster

Växelkursvinster

52

52

6

6

Totalt

1 178

835

3.6.   KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Räntekostnader: |
| Leasingavtal | 93 | 95 |
| Swappar | 0 | 2 |
| Upplåning | 380 | 248 |
| Övrigt | 23 | 20 |
| Totalt | 496 | 365 |
| Övriga finansiella kostnader: |
| Justeringar av avsättningar | 60 | 39 |
| Finansiella kostnader för budgetinstrument | 55 | 73 |
| Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar som kan säljas | 5 | 15 |
| Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar | 1 | 0 |
| Övrigt | 42 | 57 |
| Totalt | 163 | 184 |
| Växelkursförluster | 2 | 45 |
| Totalt | 661 | 594 |

i miljoner euro

2010

2009

Räntekostnader:

Räntekostnader:

Leasingavtal

93

95

Swappar

0

2

Upplåning

380

248

Övrigt

23

20

Totalt

496

365

Övriga finansiella kostnader:

Övriga finansiella kostnader:

Justeringar av avsättningar

60

39

Finansiella kostnader för budgetinstrument

55

73

Nedskrivningsförluster på finansiella tillgångar som kan säljas

5

15

Realisationsförlust på försäljning av finansiella tillgångar

1

0

Övrigt

42

57

Totalt

163

184

Växelkursförluster

Växelkursförluster

2

2

45

45

Totalt

661

594

3.7   NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG

NETTOUNDERSKOTT FRÅN ANDELAR I INTRESSEFÖRETAG OCH GEMENSAMMA FÖRETAG

Enligt kapitalandelsmetoden ska EU i sin resultaträkning ta upp sin andel av nettounderskottet i intresseföretag och gemensamma företag (se även noterna 2.3.1 och 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN DIREKT MOTPRESTATION

Under 2010 redovisades 129 597 miljoner euro i intäkter från transaktioner utan direkt motprestation i resultaträkningen.

3.9   REDOVISNING AV SEGMENT

REDOVISNING AV SEGMENT

I redovisningen fördelas rörelseintäkterna och -kostnaderna inom kommissionens olika politikområden enligt verksamhetsbaserad budgetering. Politikområdena kan samlas under tre större rubriker, nämligen ”verksamhet inom Europeiska unionen”, ”verksamhet utanför Europeiska unionen” samt ”tjänster och övrigt”.

Rubriken ”verksamhet inom Europeiska unionen” är den största och omfattar de många politikområdena inom Europeiska unionen. Gruppen ”verksamhet utanför EU” omfattar politikområden med inriktning utanför Europeiska unionen, t.ex. handel och bistånd. Gruppen ”tjänster och övrigt” avser den interna och ämnesövergripande verksamhet som krävs för att EU:s institutioner och organ ska fungera.

Noteras ska att egna medel och andra bidrag inte har delats upp på de olika verksamhetsområdena, eftersom dessa beräknas, återkrävs och förvaltas av kommissionens centrala tjänster. De visas nedan för att göra det lättare att jämföra nettoresultatet mot resultaträkningen.

REDOVISNING AV SEGMENT – SAMMANFATTNING

REDOVISNING AV SEGMENT – SAMMANFATTNING

| i miljoner euro |
| --- |
| | Verksamhet inom EU | Verksamhet utanför EU | Tjänster och övrigt | EKSG under avveckling | Övriga institutioner | Eliminering vid konsolidering | TOTALT |
| Övriga rörelseintäkter |
| Böter | 3 077 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Jordbrukstullar | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Återkrav av kostnader | 1 849 | 89 | 1 | 0 | 0 | (32) | 1 907 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 60 | 36 | 912 | 0 | 347 | (148) | 1 207 |
| Övriga rörelseintäkter | 2 445 | 10 | 575 | 3 | 1 | (1 062) | 1 972 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 7 456 | 135 | 1 488 | 3 | 348 | (1 242) | 8 188 |
| Administrativa kostnader |
| Personalkostnader | (1 945) | (824) | (1 073) | 0 | (1 353) | 24 | (5 171) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (88) | (13) | (119) | 0 | (164) | 0 | (384) |
| Övriga administrativa kostnader | (904) | (318) | (902) | 0 | ( 1 234) | 299 | (3 059) |
| | (2 937) | (1 155) | (2 094) | 0 | (2 751) | 323 | (8 614) |
| Rörelsekostnader: |
| Direkt central förvaltning | (7 115) | (3 597) | (180) | 0 | 0 | 769 | (10 123) |
| Indirekt central förvaltning | (3 821) | (213) | (45) | 0 | 0 | 34 | (4 045) |
| Decentraliserad förvaltning | (113) | (820) | 0 | 0 | 0 | 0 | (933) |
| Delad förvaltning | (85 173) | (29) | (230) | 0 | 0 | 0 | (85 432) |
| Gemensam förvaltning | (382) | (1 486) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 868) |
| Övriga rörelsekostnader | (947) | (23) | (448) | (59) | (2) | 116 | (1 363) |
| | (97 551) | (6 168) | (903) | (59) | (2) | 919 | (103 764) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (100 488) | (7 323) | (2 997) | (59) | (2 753) | 1 242 | (112 378) |
| Rörelsekostnader netto | (93 032) | (7 188) | (1 509) | (56) | (2 405) | 0 | (104 190) |
| Egna medel och andra intäkter | | 122 328 |
| Överskott från löpande verksamhet | | 18 138 |
| Finansiella nettointäkter | | 517 |
| Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda | | (1 003) |
| Resultat från andelar i intresseföretag eller gemensamma företag | | (420) |
| Ekonomiskt resultat | | 17 232 |

i miljoner euro

Verksamhet inom EU

Verksamhet utanför EU

Tjänster och övrigt

EKSG under avveckling

Övriga institutioner

Eliminering vid konsolidering

TOTALT

Övriga rörelseintäkter

Böter

3 077

0

0

0

0

0

3 077

Jordbrukstullar

25

0

0

0

0

0

25

Återkrav av kostnader

1 849

89

1

0

0

(32)

1 907

Intäkter från administrativ verksamhet

60

36

912

0

347

(148)

1 207

Övriga rörelseintäkter

2 445

10

575

3

1

(1 062)

1 972

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

7 456

7 456

135

135

1 488

1 488

3

3

348

348

(1 242)

(1 242)

8 188

8 188

Administrativa kostnader

Administrativa kostnader

Personalkostnader

(1 945)

(824)

(1 073)

0

(1 353)

24

(5 171)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(88)

(13)

(119)

0

(164)

0

(384)

Övriga administrativa kostnader

(904)

(318)

(902)

0

( 1 234)

299

(3 059)

(2 937)

(2 937)

(1 155)

(1 155)

(2 094)

(2 094)

0

0

(2 751)

(2 751)

323

323

(8 614)

(8 614)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

Direkt central förvaltning

(7 115)

(3 597)

(180)

0

0

769

(10 123)

Indirekt central förvaltning

(3 821)

(213)

(45)

0

0

34

(4 045)

Decentraliserad förvaltning

(113)

(820)

0

0

0

0

(933)

Delad förvaltning

(85 173)

(29)

(230)

0

0

0

(85 432)

Gemensam förvaltning

(382)

(1 486)

0

0

0

0

(1 868)

Övriga rörelsekostnader

(947)

(23)

(448)

(59)

(2)

116

(1 363)

(97 551)

(97 551)

(6 168)

(6 168)

(903)

(903)

(59)

(59)

(2)

(2)

919

919

(103 764)

(103 764)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(100 488)

(7 323)

(2 997)

(59)

(2 753)

1 242

(112 378)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(93 032)

(93 032)

(7 188)

(7 188)

(1 509)

(1 509)

(56)

(56)

(2 405)

(2 405)

0

0

(104 190)

(104 190)

Egna medel och andra intäkter

122 328

122 328

Överskott från löpande verksamhet

Överskott från löpande verksamhet

18 138

18 138

Finansiella nettointäkter

517

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

(1 003)

Resultat från andelar i intresseföretag eller gemensamma företag

(420)

Ekonomiskt resultat

Ekonomiskt resultat

17 232

17 232

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET INOM EU

| i miljoner euro |
| --- |
| | Ekonomi och finans | Näringsliv | Konkurrens | Sysselsättning | Jordbruk | Transport och energi | Miljö | Forskning | Informations-samhället |
| Övriga rörelseintäkter: |
| Böter | 0 | 12 | 3 065 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Jordbrukstullar | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Återkrav av kostnader | 0 | 1 | 0 | 15 | 1 603 | 12 | 1 | 32 | 14 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Övriga rörelseintäkter | 4 | 402 | 0 | 39 | 135 | 184 | 39 | 624 | 7 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 4 | 415 | 3 065 | 54 | 1 763 | 197 | 41 | 657 | 22 |
| Administrativa kostnader: | (57) | (178) | (82) | (108) | (115) | (268) | (110) | (391) | (125) |
| Personalkostnader | (51) | (128) | (75) | (82) | (95) | (190) | (80) | (218) | (102) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | 0 | (8) | 0 | (0) | 0 | (11) | (1) | (2) | 0 |
| Övriga administrativa kostnader | (6) | (42) | (7) | (26) | (20) | (67) | (29) | (171) | (23) |
| Rörelsekostnader: | (105) | (650) | (305) | (6 077) | (56 176) | (3 328) | (224) | (3 238) | (1 107) |
| Direkt central förvaltning | (105) | (347) | 1 | (176) | (31) | (1 312) | (207) | (2 436) | (1 179) |
| Indirekt central förvaltning | 0 | (90) | 0 | (7) | 0 | (1 750) | 0 | (714) | 78 |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (24) | 0 | (5) | 0 | 0 | 0 |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (5 850) | (56 037) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Gemensam förvaltning | 0 | (166) | 0 | (3) | 0 | (197) | 0 | 0 | 0 |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | (47) | (306) | (17) | (108) | (64) | (17) | (88) | (6) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (162) | (829) | (387) | (6 185) | (56 291) | (3 596) | (333) | (3 630) | (1 231) |
| Rörelsekostnader netto | (158) | (414) | 2 678 | (6 131) | (54 528) | (3 399) | (292) | (2 973) | (1 209) |
| | Gemensamma forskningscentrumet | Fiske | Inre marknaden | Regionalpolitik | Beskattning och tull | Utbildning och kultur | Hälsa och konsument-skydd | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa | Verksamheten inom EU totalt |
| Övriga rörelseintäkter: |
| Böter | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Jordbrukstullar | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Återkrav av kostnader | 0 | 9 | 0 | 150 | 0 | 9 | 1 | 2 | 1 849 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 | 60 |
| Övriga rörelseintäkter | 77 | 7 | 174 | 1 | 0 | 166 | 337 | 249 | 2 445 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 115 | 16 | 174 | 151 | 0 | 175 | 347 | 260 | 7 456 |
| Administrativa kostnader: | (341) | (44) | (162) | (71) | (94) | (195) | (323) | (273) | (2 937) |
| Personalkostnader | (242) | (35) | (113) | (59) | (38) | (100) | (197) | (140) | (1 945) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (27) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (24) | (8) | (88) |
| Övriga administrativa kostnader | (72) | (9) | (45) | (12) | (54) | (94) | (102) | (125) | (904) |
| Rörelsekostnader: | (85) | (523) | (51) | (22 677) | (16) | (1 445) | (615) | (929) | (97 551) |
| Direkt central förvaltning | (63) | (254) | (10) | (46) | (16) | (175) | (411) | (348) | (7 115) |
| Indirekt central förvaltning | 0 | 0 | 0 | (8) | 0 | (1 254) | (76) | 0 | (3 821) |
| Decentraliserad förvaltning | 0 | 0 | 0 | (84) | 0 | 0 | 0 | 0 | (113) |
| Delad förvaltning | 0 | (267) | 0 | (22 524) | 0 | 0 | 0 | (495) | (85 173) |
| Gemensam förvaltning | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | 0 | (382) |
| Övriga rörelsekostnader | (22) | (2) | (41) | 0 | 0 | (15) | (128) | (86) | (947) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (426) | (567) | (213) | (22 748) | (110) | (1 640) | (938) | (1 202) | (100 488) |
| Rörelsekostnader netto | (311) | (551) | (39) | (22 597) | (110) | (1 465) | (591) | (942) | (93 032) |

i miljoner euro

Ekonomi och finans

Näringsliv

Konkurrens

Sysselsättning

Jordbruk

Transport och energi

Miljö

Forskning

Informations-samhället

Övriga rörelseintäkter:

Böter

0

12

3 065

0

0

0

0

0

0

Jordbrukstullar

0

0

0

0

25

0

0

0

0

Återkrav av kostnader

0

1

0

15

1 603

12

1

32

14

Intäkter från administrativ verksamhet

0

0

0

0

0

1

1

1

1

Övriga rörelseintäkter

4

402

0

39

135

184

39

624

7

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

4

4

415

415

3 065

3 065

54

54

1 763

1 763

197

197

41

41

657

657

22

22

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(57)

(57)

(178)

(178)

(82)

(82)

(108)

(108)

(115)

(115)

(268)

(268)

(110)

(110)

(391)

(391)

(125)

(125)

Personalkostnader

(51)

(128)

(75)

(82)

(95)

(190)

(80)

(218)

(102)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

0

(8)

0

(0)

0

(11)

(1)

(2)

0

Övriga administrativa kostnader

(6)

(42)

(7)

(26)

(20)

(67)

(29)

(171)

(23)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(105)

(105)

(650)

(650)

(305)

(305)

(6 077)

(6 077)

(56 176)

(56 176)

(3 328)

(3 328)

(224)

(224)

(3 238)

(3 238)

(1 107)

(1 107)

Direkt central förvaltning

(105)

(347)

1

(176)

(31)

(1 312)

(207)

(2 436)

(1 179)

Indirekt central förvaltning

0

(90)

0

(7)

0

(1 750)

0

(714)

78

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(24)

0

(5)

0

0

0

Delad förvaltning

0

0

0

(5 850)

(56 037)

0

0

0

0

Gemensam förvaltning

0

(166)

0

(3)

0

(197)

0

0

0

Övriga rörelsekostnader

0

(47)

(306)

(17)

(108)

(64)

(17)

(88)

(6)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(162)

(829)

(387)

(6 185)

(56 291)

(3 596)

(333)

(3 630)

(1 231)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(158)

(158)

(414)

(414)

2 678

2 678

(6 131)

(6 131)

(54 528)

(54 528)

(3 399)

(3 399)

(292)

(292)

(2 973)

(2 973)

(1 209)

(1 209)

Gemensamma forskningscentrumet

Fiske

Inre marknaden

Regionalpolitik

Beskattning och tull

Utbildning och kultur

Hälsa och konsument-skydd

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Verksamheten inom EU totalt

Övriga rörelseintäkter:

Böter

0

0

0

0

0

0

0

0

3 077

Jordbrukstullar

0

0

0

0

0

0

0

0

25

Återkrav av kostnader

0

9

0

150

0

9

1

2

1 849

Intäkter från administrativ verksamhet

38

0

0

0

0

0

9

9

60

Övriga rörelseintäkter

77

7

174

1

0

166

337

249

2 445

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

115

115

16

16

174

174

151

151

0

0

175

175

347

347

260

260

7 456

7 456

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(341)

(341)

(44)

(44)

(162)

(162)

(71)

(71)

(94)

(94)

(195)

(195)

(323)

(323)

(273)

(273)

(2 937)

(2 937)

Personalkostnader

(242)

(35)

(113)

(59)

(38)

(100)

(197)

(140)

(1 945)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(27)

0

(4)

0

(2)

(1)

(24)

(8)

(88)

Övriga administrativa kostnader

(72)

(9)

(45)

(12)

(54)

(94)

(102)

(125)

(904)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(85)

(85)

(523)

(523)

(51)

(51)

(22 677)

(22 677)

(16)

(16)

(1 445)

(1 445)

(615)

(615)

(929)

(929)

(97 551)

(97 551)

Direkt central förvaltning

(63)

(254)

(10)

(46)

(16)

(175)

(411)

(348)

(7 115)

Indirekt central förvaltning

0

0

0

(8)

0

(1 254)

(76)

0

(3 821)

Decentraliserad förvaltning

0

0

0

(84)

0

0

0

0

(113)

Delad förvaltning

0

(267)

0

(22 524)

0

0

0

(495)

(85 173)

Gemensam förvaltning

0

0

0

(15)

0

(1)

0

0

(382)

Övriga rörelsekostnader

(22)

(2)

(41)

0

0

(15)

(128)

(86)

(947)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(426)

(567)

(213)

(22 748)

(110)

(1 640)

(938)

(1 202)

(100 488)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(311)

(311)

(551)

(551)

(39)

(39)

(22 597)

(22 597)

(110)

(110)

(1 465)

(1 465)

(591)

(591)

(942)

(942)

(93 032)

(93 032)

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

REDOVISNING AV SEGMENT – VERKSAMHET UTANFÖR EU

| i miljoner euro |
| --- |
| | Yttre förbindelser | Handel | Utveckling | Utvidgning | Humanitärt bistånd | Total verksamhet utanför EU |
| Övriga rörelseintäkter: |
| Återkrav av kostnader | 15 | 0 | 10 | 61 | 3 | 89 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 |
| Övriga rörelseintäkter | 5 | 0 | 1 | 5 | (1) | 10 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 56 | 0 | 11 | 66 | 2 | 135 |
| Administrativa kostnader: | (862) | (57) | (165) | (44) | (27) | (1 155) |
| Personalkostnader | (577) | (49) | (144) | (37) | (17) | (824) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | (13) |
| Övriga administrativa kostnader | (272) | (8) | (21) | (7) | (10) | (318) |
| Rörelsekostnader: | (2 766) | (7) | (1 387) | (1 063) | (945) | (6 168) |
| Direkt central förvaltning | (1 722) | (5) | (866) | (531) | (473) | (3 597) |
| Indirekt central förvaltning | (171) | 0 | (16) | (26) | 0 | (213) |
| Decentraliserad förvaltning | (259) | 0 | (95) | (466) | 0 | (820) |
| Delad förvaltning | (29) | 0 | 0 | 0 | 0 | (29) |
| Gemensam förvaltning | (574) | (2) | (405) | (38) | (467) | (1 486) |
| Övriga rörelsekostnader | (11) | 0 | (5) | (2) | (5) | (23) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (3 628) | (64) | (1 552) | (1 107) | (972) | (7 323) |
| Rörelsekostnader netto | (3 572) | (64) | (1 541) | (1 041) | (970) | (7 188) |

i miljoner euro

Yttre förbindelser

Handel

Utveckling

Utvidgning

Humanitärt bistånd

Total verksamhet utanför EU

Övriga rörelseintäkter:

Återkrav av kostnader

15

0

10

61

3

89

Intäkter från administrativ verksamhet

36

0

0

0

0

36

Övriga rörelseintäkter

5

0

1

5

(1)

10

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

56

56

0

0

11

11

66

66

2

2

135

135

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(862)

(862)

(57)

(57)

(165)

(165)

(44)

(44)

(27)

(27)

(1 155)

(1 155)

Personalkostnader

(577)

(49)

(144)

(37)

(17)

(824)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(13)

0

0

0

0

(13)

Övriga administrativa kostnader

(272)

(8)

(21)

(7)

(10)

(318)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(2 766)

(2 766)

(7)

(7)

(1 387)

(1 387)

(1 063)

(1 063)

(945)

(945)

(6 168)

(6 168)

Direkt central förvaltning

(1 722)

(5)

(866)

(531)

(473)

(3 597)

Indirekt central förvaltning

(171)

0

(16)

(26)

0

(213)

Decentraliserad förvaltning

(259)

0

(95)

(466)

0

(820)

Delad förvaltning

(29)

0

0

0

0

(29)

Gemensam förvaltning

(574)

(2)

(405)

(38)

(467)

(1 486)

Övriga rörelsekostnader

(11)

0

(5)

(2)

(5)

(23)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(3 628)

(64)

(1 552)

(1 107)

(972)

(7 323)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(3 572)

(3 572)

(64)

(64)

(1 541)

(1 541)

(1 041)

(1 041)

(970)

(970)

(7 188)

(7 188)

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

REDOVISNING AV SEGMENT – TJÄNSTER OCH ÖVRIGT

| i miljoner euro |
| --- |
| | Press och kommunikation | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) | Samordning | Personal och administration | Eurostat | Budget | Revision | Språk | Övrigt | Tjänster och övrigt totalt |
| Övriga rörelseintäkter: |
| Återkrav av kostnader | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Intäkter från administrativ verksamhet | 2 | 5 | 0 | 764 | 0 | 51 | 0 | 90 | 0 | 912 |
| Övriga rörelseintäkter | (2) | (1) | 8 | 25 | 0 | 37 | 0 | 53 | 455 | 575 |
| ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER | 1 | 4 | 8 | 789 | 0 | 88 | 0 | 143 | 455 | 1 488 |
| Administrativa kostnader: | (108) | (54) | (168) | (1 260) | (85) | (52) | (10) | (403) | 46 | (2 094) |
| Personalkostnader | (67) | (38) | (140) | (448) | (62) | (39) | (9) | (316) | 46 | (1.073) |
| Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (119) |
| Övriga administrativa kostnader | (39) | (15) | (28) | (698) | (23) | (13) | (1) | (85) | 0 | (902) |
| Rörelsekostnader: | (136) | (17) | (2) | (32) | (37) | (234) | 0 | (15) | (430) | (903) |
| Direkt central förvaltning | (91) | (17) | (1) | (30) | (37) | (4) | 0 | 0 | 0 | (180) |
| Indirekt central förvaltning | (45) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (45) |
| Delad förvaltning | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (230) | 0 | 0 | 0 | (230) |
| Övriga rörelsekostnader | 0 | 0 | (1) | (2) | 0 | 0 | 0 | (15) | (430) | (448) |
| TOTALA RÖRELSEKOSTNADER | (244) | (71) | (170) | (1 292) | (122) | (286) | (10) | (418) | (384) | (2 997) |
| Rörelsekostnader netto | (243) | (67) | (162) | (503) | (122) | (198) | (10) | (275) | 71 | (1 509) |

i miljoner euro

Press och kommunikation

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

Samordning

Personal och administration

Eurostat

Budget

Revision

Språk

Övrigt

Tjänster och övrigt totalt

Övriga rörelseintäkter:

Återkrav av kostnader

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Intäkter från administrativ verksamhet

2

5

0

764

0

51

0

90

0

912

Övriga rörelseintäkter

(2)

(1)

8

25

0

37

0

53

455

575

ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

1

1

4

4

8

8

789

789

0

0

88

88

0

0

143

143

455

455

1 488

1 488

Administrativa kostnader:

Administrativa kostnader:

(108)

(108)

(54)

(54)

(168)

(168)

(1 260)

(1 260)

(85)

(85)

(52)

(52)

(10)

(10)

(403)

(403)

46

46

(2 094)

(2 094)

Personalkostnader

(67)

(38)

(140)

(448)

(62)

(39)

(9)

(316)

46

(1.073)

Kostnader för immateriella anläggningstillgångar samt fastigheter, maskiner och utrustning

(2)

(1)

0

(114)

0

0

0

(2)

0

(119)

Övriga administrativa kostnader

(39)

(15)

(28)

(698)

(23)

(13)

(1)

(85)

0

(902)

Rörelsekostnader:

Rörelsekostnader:

(136)

(136)

(17)

(17)

(2)

(2)

(32)

(32)

(37)

(37)

(234)

(234)

0

0

(15)

(15)

(430)

(430)

(903)

(903)

Direkt central förvaltning

(91)

(17)

(1)

(30)

(37)

(4)

0

0

0

(180)

Indirekt central förvaltning

(45)

0

0

0

0

0

0

0

0

(45)

Delad förvaltning

0

0

0

0

0

(230)

0

0

0

(230)

Övriga rörelsekostnader

0

0

(1)

(2)

0

0

0

(15)

(430)

(448)

TOTALA RÖRELSEKOSTNADER

(244)

(71)

(170)

(1 292)

(122)

(286)

(10)

(418)

(384)

(2 997)

Rörelsekostnader netto

Rörelsekostnader netto

(243)

(243)

(67)

(67)

(162)

(162)

(503)

(503)

(122)

(122)

(198)

(198)

(10)

(10)

(275)

(275)

71

71

(1 509)

(1 509)

4.   NOTER TILL TABELLEN ÖVER KASSAFLÖDET

4.1   UNDERLAG OCH SYFTE

UNDERLAG OCH SYFTE

Syftet med att redovisa uppgifter om kassaflödet är att mäta EU:s förmåga att generera likvida medel och motsvarigheter till likvida medel, samt behovet av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, för fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras, samt för intäkts- och kostnadsposter kopplade till investeringar.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i Europeiska unionens rapporteringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

I tabellen över kassaflöden delas kassaflödena under perioden in i löpande verksamhet och investeringsverksamhet (EU bedriver ingen finansieringsverksamhet).

4.2   LÖPANDE VERKSAMHET

LÖPANDE VERKSAMHET

Till löpande verksamhet i denna mening räknas all EU:s verksamhet som inte avser investeringar, dvs. merparten av verksamheten. Utlåning till mottagare (och motsvarande upplåning i förekommande fall) räknas inte till investering (eller finansiering), eftersom dessa lån ingår som ett led i EU:s löpande verksamhet. Investeringar i EIF, EBRD och riskkapitalfonder räknas också till den löpande verksamheten, eftersom dessa verksamheter syftar till att uppnå fastställda politiska mål.

4.3   INVESTERINGAR

INVESTERINGAR

Till investeringar räknas förvärv och försäljning av immateriella tillgångar, fastigheter, maskiner och verktyg samt andra investeringar som inte definieras som motsvarigheter till likvida medel. Till investeringar räknas inte utlåning till stödmottagare. Syftet med rubriken är att spegla EU:s faktiska investeringsverksamhet.

Bland EU:s tillgodohavanden finns ett belopp på 9 080 miljoner euro i likvida medel och motsvarigheter till likvida medel som inte får användas i verksamheten. Detta består av bötesbelopp som betalats in i ärenden där motparten överklagat bötesbeslutet. Dessa belopp anges separat under not 2.11 ovan såsom bundna likvida medel.

2.11

5.   EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA TRANSAKTIONER

EVENTUALTILLGÅNGAR

EVENTUALTILLGÅNGAR

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Erhållna garantier: |
| Fullgörandegarantier | 301 | 252 |
| Övriga garantier | 30 | 27 |
| Övriga eventualtillgångar | 8 | 18 |
| Totala eventualtillgångar | 339 | 297 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Erhållna garantier:

Fullgörandegarantier

301

252

Övriga garantier

30

27

Övriga eventualtillgångar

8

18

Totala eventualtillgångar

339

297

Fullgörandegarantier krävs ibland för att se till att mottagarna av EU-bidrag fullgör sina avtalsenliga åtaganden gentemot Europeiska unionen. Övriga eventualtillgångar avser i första hand eventuell återbetalning av skatter som erlagts för kommissionens byggnader.

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

EVENTUALFÖRPLIKTELSER

| i miljoner euro |
| --- |
| | Not | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Ställda garantier | 5.1 | 22 171 | 19 330 |
| Böter – överklaganden till EU-domstolen | 5.2 | 9 627 | 11 969 |
| EGFJ – pågående rättsfall | 5.3 | 1 772 | 1 945 |
| Belopp knutna till rättsfall och andra tvister | 5.4 | 458 | 416 |
| Övriga eventualförpliktelser | 5.5 | 4 | 12 |
| Totala eventualförpliktelser | | 34 032 | 33 672 |
| Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år. |

i miljoner euro

Not

31.12.2010

31.12.2009

Ställda garantier

5.1

22 171

19 330

Böter – överklaganden till EU-domstolen

5.2

9 627

11 969

EGFJ – pågående rättsfall

5.3

1 772

1 945

Belopp knutna till rättsfall och andra tvister

5.4

458

416

Övriga eventualförpliktelser

5.5

4

12

Totala eventualförpliktelser

34 032

33 672

Alla eventualförpliktelser kommer, om de förfaller till betalning, att finansieras via EU:s budget under kommande år.

5.1   STÄLLDA GARANTIER

STÄLLDA GARANTIER

5.1.1   
  Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel

Lån som beviljas ur Europeiska investeringsbankens (EIB) egna medel

| i miljoner euro |
| --- |
| | Riskdelning
  31.12.2010 | Ingen riskdelning
  31.12.2010 | Utestående
  31.12.2010
  Totalt | Utestående
  31.12.2009 |
| Offentlig myndighet | Privata företag |
| Garanti till 65 % | 3 625 | 12 443 | 2 149 | 18 217 | 14 945 |
| Garanti till 70 % | 87 | 2 132 | 62 | 2 281 | 2 596 |
| Garanti till 75 % | 0 | 635 | 60 | 695 | 850 |
| Garanti till 100 % | 0 | 683 | 106 | 789 | 821 |
| Totalt Totalt | 3 712 | 15 893 | 2 377 | 21 982 | 19 212 |

i miljoner euro

Riskdelning

31.12.2010

Ingen riskdelning

31.12.2010

Utestående

31.12.2010

Totalt

Utestående

31.12.2009

Offentlig myndighet

Privata företag

Garanti till 65 %

3 625

12 443

2 149

18 217

18 217

14 945

Garanti till 70 %

87

2 132

62

2 281

2 281

2 596

Garanti till 75 %

0

635

60

695

695

850

Garanti till 100 %

0

683

106

789

789

821

Totalt Totalt

3 712

15 893

2 377

21 982

19 212

EU:s budget garanterar de lån som Europeiska investeringsbanken har undertecknat och beviljat ur sina egna medel till tredjeländer per den 31 december 2010 (inklusive lån som beviljats medlemsstaterna före anslutningen). EU:s garanti är dock begränsad till en viss procentandel av den högsta tillåtna kreditlinan: 65 %, 70 %, 75 % eller 100 %. När taket inte uppnås omfattar EU:s garanti det totala utestående beloppet. Den 31 december 2010 uppgick det utestående beloppet till totalt 21 982 miljoner euro, vilket alltså är EU:s maximala exponering.

Vid utlåning med EU:s budget som säkerhet tar EIB också upp säkerheter från tredje man (stater och offentliga eller privata finansinstitut), i dessa fall är kommissionen sekundär garant. Säkerheten i EU:s budget omfattar endast den politiska risken i fråga om säkerheter som ges i form av riskdelning. Övriga risker täcks av EIB i fall där den första garanten inte uppfyller sina åtaganden. För garantier som inte ges i form av riskdelning täcks alla risker av EU:s budget i fall där den första garanten inte uppfyller sina åtaganden. Om den första garanten är en offentlig myndighet är risken normalt begränsad till den politiska aspekten, men när det är fråga om ett institut eller ett privat bolag kan EU:s budget också tvingas täcka den kommersiella risken.

5.1.2   
  Övriga ställda garantier

Övriga ställda garantier

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF) | 161 | 94 |
| Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT) | 11 | 6 |
| Meda: garantier, Marocko | 17 | 17 |
| Övrigt | 0 | 1 |
| Totalt | 189 | 118 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

161

94

Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätverksprojekt (LGTT)

11

6

Meda: garantier, Marocko

17

17

Övrigt

0

1

Totalt

189

118

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

Finansieringsfacilitet med riskdelning (RSFF)

Enligt finansieringsfaciliteten med riskdelning används kommissionens bidrag som avsättning för finansiella risker för lån och garantier som EIB beviljar stödberättigande forskningsprojekt. Sammanlagt beräknas en kommissionsbudget på högst 1 miljard euro för perioden 2007–2013, av vilka 800 miljoner euro avser det särskilda programmet Samarbete och 200 miljoner euro programmet Kapacitet. EIB har åtagit sig att avsätta samma belopp.

Den 31 december 2010 hade kommissionen bidragit med 515 miljoner euro till finansieringsfaciliteten. EIB har investerat detta belopp i obligationer (419 miljoner euro den 31 december 2010), tidsbundna depositioner (55 miljoner euro) och motsvarigheter till likvida medel (33 miljoner euro). I slutet av 2010 hade 2 212 miljoner euro i utlåning undertecknats som täcks av finansieringsfaciliteten. En försummelse på 5 miljoner euro inträffade under 2009 som betalas av finansieringsfaciliteten. Det belopp som ingår som en eventualförpliktelse ovan (161 miljoner euro) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2010 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom finansieringsfaciliteten. Detta motsvarar 7,3 % av de totala garanterade beloppen. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till finansieringsfaciliteten.

Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt (LGTT)

Lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt (LGTT)

Instrumentet för lånegarantier till förmån för transeuropeiska transportnätsprojekt (LGTT) syftar till att utfärda garantier som ska minska risken för intäktsförluster under de inledande åren för de transeuropeiska transportnätsprojekten. Närmare bestämt skulle garantin helt och hållet täcka ett ”kreditlöfte” (stand-by credit line), som endast skulle tas i anspråk i den händelse ett projekts kassaflöde inte räcker till för att betala räntor och amorteringar på prioriterade skulder. Instrumentet är kommissionens och EIB:s gemensamma finansiella produkt och i TEN-T-förordningen har 500 miljoner euro avsatts från EU:s budget som ska tilldelas under perioden 2007–2013. EIB ska tilldela ytterligare 500 miljoner euro, så det totala tillgängliga beloppet till instrumentet blir 1 miljard euro.

Den 31 december 2010 hade kommissionen bidragit med 155 miljoner euro till lånegarantiinstrumentet för transeuropeiska transportnätsprojekt. EIB har investerat detta belopp i obligationer (111 miljoner euro den 31 december 2010), tidsbundna depositioner (36 miljoner euro) och likvida medel (5 miljoner euro). I slutet av 2010 hade 140 miljoner euro i utlåning undertecknats, som därmed täcks av garantin. Det belopp som ingår som en eventualförpliktelse (11 miljoner euro) är den beräknade maximala förlust som kommissionen per den 31 december 2010 kan drabbas av vid försummelser på de lån eller garantier som EIB lämnat genom verksamheten i samband med lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt. Detta motsvarar 7,9 % av de totala garanterade beloppen. Det bör noteras att kommissionens samlade risk är begränsad till det belopp den bidrar med till instrumentet.

Tillgångarna i finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrument för transeuropeiska transportnätsprojekt ingår i kommissionens balansräkning som kortfristiga tillgångar som kan säljas (se not 2.8) och likvida medel (not 2.11).

2.8

2.11

Meda

Meda

Som en del av Medaprogrammet inrättade kommissionen en garantimekanism genom en särskild fond, som ska gynna två marockanska organisationer, nämligen Caisse Centrale de Garantie och Fonds Dar Ad-Damane. Den 31 december 2010 uppgick fonden till 27 miljoner euro som ingår i likvida medel och motsvarigheter till likvida medel – se not 2.11. Kommissionens garanti som visas som en eventualförpliktelse täcker 17 miljoner euro av de lån som beviljats av de organisationer som nämns ovan.

2.11

5.2   UTDÖMDA BÖTER

UTDÖMDA BÖTER

Dessa belopp avser böter som kommissionen utdömt för överträdelser av konkurrensreglerna, där bötesbeloppet preliminärt har betalats, och där beslutet endera har överklagats eller där det inte är känt om ett överklagande kommer att lämnas in. Eventualförpliktelsen behålls till dess att Europeiska unionens domstol meddelat en slutgiltig dom i målet. Ränta som utgått på preliminära betalningar (561 miljoner euro) ingår i det ekonomiska resultatet för året, men också som en eventualförpliktelse för att markera att beloppen är osäkra.

5.3   EGFJ – PÅGÅENDE RÄTTSFALL

EGFJ – PÅGÅENDE RÄTTSFALL

Under denna rubrik upptas eventualförpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med beslut om överensstämmelse inom ramen för EGFJ, i ärenden där domstolen ännu inte fällt ett avgörande. De slutliga beloppen, och vilket år ett eventuellt framgångsrikt överklagande ska belasta budgeten, beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar. En uppskattning av de belopp som sannolikt ska betalas har förts in i balansräkningen som en långfristig avsättning (se not 2.13).

2.13

5.4   BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSFALL OCH ANDRA TVISTER

BELOPP KNUTNA TILL RÄTTSFALL OCH ANDRA TVISTER

Denna rubrik avser krav på skadestånd riktade mot EU, andra rättstvister samt beräknade rättsliga kostnader. Det bör noteras att i en skadeståndstalan enligt artikel 288 i EG-fördraget måste käranden påvisa att institutionen begått en allvarlig överträdelse av lagstiftning som ger enskilda individer rättigheter, att käranden lidit verklig skada och att det finns ett direkt orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.

5.5   ANDRA EVENTUALFÖRPLIKTELSER

ANDRA EVENTUALFÖRPLIKTELSER

I rubriken ingår övriga smärre eventualförpliktelser som inte kan klassificeras under någon av de ovanstående rubrikerna.

Övriga väsentliga transaktioner

Övriga väsentliga transaktioner

5.6   ÅTAGANDEN MOT ANSLAG SOM ÄNNU INTE NYTTJATS

ÅTAGANDEN MOT ANSLAG SOM ÄNNU INTE NYTTJATS

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Åtaganden mot anslag som ännu inte nyttjats | 155 642 | 134 689 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Åtaganden mot anslag som ännu inte nyttjats

155 642

134 689

Med utestående åtaganden (RAL) avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2010 motsvarade dessa utestående åtaganden 194 395 miljoner euro. Det ovanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtaganden minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen för 2010.

5.7   VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

VÄSENTLIGA RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Strukturåtgärder | 210 638 | 275 761 |
| Protokoll med Medelhavsländer | 263 | 263 |
| Fiskeavtal | 130 | 249 |
| Galileoprogrammet | 513 | 1 517 |
| GMES-programmet | 390 | 556 |
| TEN-T | 3 530 | 4 289 |
| Övriga avtalsenliga skyldigheter | 3 920 | 1 325 |
| Totalt | 219 384 | 283 960 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

Strukturåtgärder

210 638

275 761

Protokoll med Medelhavsländer

263

263

Fiskeavtal

130

249

Galileoprogrammet

513

1 517

GMES-programmet

390

556

TEN-T

3 530

4 289

Övriga avtalsenliga skyldigheter

3 920

1 325

Totalt

219 384

283 960

Dessa poster uppstår i fall där kommissionen ingått långfristiga rättsliga åtaganden för belopp som ännu inte motsvaras av åtagandebemyndiganden i budgeten. Detta kan avse fleråriga program som till exempel strukturåtgärderna, eller täcka belopp som Europeiska unionen är skyldig att betala i framtiden för avtal som gäller på balansdagen (t.ex. tillhandahållande av tjänster som avser säkerhet, städning etc., men också avtalsenliga åtaganden avseende särskilda projekt som byggprojekt). Inte alla fleråriga program innehåller åtaganden som måste föras upp under denna rubrik, eftersom utgifter för kommande budgetår kräver årliga beslut av budgetmyndigheten eller en utveckling av det befintliga regelverket.

5.7.1   
  Strukturåtgärder

Strukturåtgärder

I tabellen nedan jämförs de rättsliga åtagandena för vilka inga budgetåtaganden ännu ingåtts och de maximala åtagandena i relation till de belopp som avsatts i budgetramen för 2007–2013.

| i miljoner euro |
| --- |
| | Belopp i budgetramen 2007–2013
  (A) | Rättsliga åtaganden
  (B) | Budget-åtaganden 2007-2010
  (C) | Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden
  (= B – C) | Maximalt åtagande
  (= A – C) |
| Sammanhållningsfonderna | 347 550 | 346 475 | 189 574 | 156 901 | 157 976 |
| Naturtillgångar | 100 549 | 100 549 | 54 759 | 45 790 | 45 790 |
| Instrument för stöd inför anslutningen | 10 958 | 7 357 | 4 086 | 3 271 | 6 872 |
| Totalt | 459 057 | 454 381 | 248 419 | 205 962 | 210 638 |

i miljoner euro

Belopp i budgetramen 2007–2013

(A)

Rättsliga åtaganden

(B)

Budget-åtaganden 2007-2010

(C)

Rättsliga åtaganden minus budget-åtaganden

(= B – C)

Maximalt åtagande

(= A – C)

Sammanhållningsfonderna

347 550

346 475

189 574

156 901

157 976

Naturtillgångar

100 549

100 549

54 759

45 790

45 790

Instrument för stöd inför anslutningen

10 958

7 357

4 086

3 271

6 872

Totalt

459 057

454 381

248 419

205 962

210 638

5.7.2   
  Protokoll med Medelhavsländer

Protokoll med Medelhavsländer

Dessa åtaganden belöper sig totalt till 263 miljoner euro och avser finansiella protokoll med Medelhavsländer som inte är medlemmar i EU. Det belopp som tas upp utgör skillnaden mellan det totala beloppet för de undertecknade protokollen och de bokförda budgetmässiga åtagandena. Dessa protokoll utgör internationella avtal som inte kan avslutas utan båda parters medgivande, även om avvecklingsprocessen redan är igång.

5.7.3   
  Fiskeavtal

Fiskeavtal

Dessa åtaganden uppgår sammanlagt till 130 miljoner euro och har gjorts i förhållande till tredjeländer för transaktioner i enlighet med internationella fiskeriavtal.

5.7.4   
  Galileoprogrammet

Galileoprogrammet

Galileo är ett globalt system för satellitnavigering (GNSS) som för närvarande konstrueras av EU och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Galileoprogrammet finansieras nu helt via EU:s budget och det är kommissionen som förvaltar programmen för EU:s räkning. Den första fasen av programmet, valideringen i omloppsbana (IOV), ska enligt planerna slutföras 2012 och de tillgångar som skapats ska då överföras till kommissionen.

Fram till slutet av 2010 har kommissionen betalat 1 178 miljoner euro för den fas inom Galileoprogrammet som avser validering i omloppsbana (IOV), vilket även omfattar tidigare investeringar i det gemensamma företaget Galileo. Eftersom detta program fortfarande befinner sig i forskningsfasen har i enlighet med EU:s redovisningsregler de medel som använts kostnadsförts och inga immateriella tillgångar har redovisats. Det planerade sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen för nästa fas i Galileoprogrammet (från 2008 till 2013) är 2 408 miljoner euro.

5.7.5   
  GMES-programmet

GMES-programmet

Kommissionen har slutit avtal för perioden 2008–2013 med Europeiska rymdorganisationen om genomförandet av rymddelen av den globala övervakningen av miljö och säkerhet (GMES). Det sammanlagda vägledande beloppet för perioden uppgår till 624 miljoner euro. Under 2010 uppgick Europeiska rymdorganisationens kostnader till 166 miljoner euro.

5.7.6   
  Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Åtaganden avseende transeuropeiska transportnät (TEN-T)

Beloppet avser bidrag avseende de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) för perioden 2007–2013. Programmet avser projekt som ska utveckla ett transeuropeiskt transportnät som ska stödja såväl infrastrukturprojekt som projekt som avser forskning och teknisk utveckling för att integrera ny teknik och innovativ teknik vid utvecklingen av den nya transportinfrastrukturen. Det sammanlagda vägledande beloppet för programmet uppgår till 8 013 miljoner euro.

5.7.7   
  Övriga avtalsenliga skyldigheter

Övriga avtalsenliga skyldigheter

Beloppen motsvarar ingångna åtaganden som ska betalas under avtalens löptid. Härunder ingår utestående avtalsenliga skyldigheter på 83 miljoner euro för renoveringen av EU-domstolens byggnader, 76 miljoner euro för rådets byggnadsavtal, 434 miljoner euro för parlamentets byggnadsavtal och 446 miljoner euro från kommissionen (som i första hand avser två stora byggprojekt i Luxemburg). Det andra stora belopp som ingår här är 2 654 miljoner euro för upphandlingsavtal mellan byrån för fusionsenergi (europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi) i samband med Iterprojekt.

5.8   ÅTAGANDEN I SAMBAND MED LÖPANDE LEASINGAVTAL

ÅTAGANDEN I SAMBAND MED LÖPANDE LEASINGAVTAL

| i miljoner euro |
| --- |
| Benämning | Framtida belopp som ska betalas |
| < 1 år | 1–5 år | > 5 år | Totalt |
| Byggnader | 350 | 1 235 | 749 | 2 334 |
| IT-materiel och annan utrustning | 12 | 38 | 0 | 50 |
| Totalt | 362 | 1 273 | 749 | 2 384 |

i miljoner euro

Benämning

Framtida belopp som ska betalas

< 1 år

1–5 år

> 5 år

Totalt

Byggnader

350

1 235

749

2 334

IT-materiel och annan utrustning

12

38

0

50

Totalt

362

1 273

749

2 384

Denna rubrik avser byggnader och annan utrustning som man förfogar över i kraft av löpande leasingavtal, men som inte uppfyller villkoren för att tas upp i balansräkningen. Beloppen motsvarar åtaganden som behöver täckas genom betalningar under avtalens löptid.

Under 2010 fördes 363 miljoner euro upp som en kostnad i resultaträkningen för löpande leasingavtal.

6.   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV

6.1   INLEDNING

INLEDNING

I denna not ges en översikt av de korrigeringar av felaktigheter och oriktigheter som har upptäckts, särskilt i den del av EU:s budget som genomförs genom delad förvaltning (dvs. cirka 80 % av den totala budgeten). I den delade förvaltningen förlitar sig kommissionen på medlemsstaterna för genomförandet av EU-programmen, dvs. EU:s bidrag betalas till medlemsstaterna, i allmänhet till ett särskilt utbetalningsorgan som sedan är ansvarigt för utbetalningarna till stödmottagarna. Därför är det i första hand medlemsstaterna som är ansvariga för att förhindra, upptäcka och korrigera de felaktigheter och oriktigheter som uppstår hos stödmottagarna, medan Europeiska kommissionen säkerställer den övergripande tillsynen (dvs. kontroll av att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar effektivt).

6.1.1   
  Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar

Finansiella korrigeringar är det viktigaste redskapet för att korrigera felaktigheter och oriktigheter i samband med den delade förvaltningen. Finansiella korrigeringar görs av Europeiska kommissionen för att från EU:s finansiering utesluta sådana kostnader som inte är förenliga med tillämpliga bestämmelser. Finansiella korrigeringar kan också tillämpas efter det att allvarliga brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem har upptäckts. Det slutliga syftet med denna korrigeringsmekanism är att säkerställa att alla utgifter som medlemsstaterna deklarerar (dvs. med utgångspunkt i det underlag utifrån vilket EU:s bidrag utbetalas) är korrekta. Att kommissionen utfärdar ett betalningskrav för att återkräva felaktigt utbetalade belopp är bara ett av sätten att genomföra finansiella korrigeringar.

Vid finansiella korrigeringar genomförs dessa tre viktiga steg:

| (1) | Det belopp som den finansiella korrigeringen avser fastställs genom rättsliga och kontradiktoriska förfaranden (”pågår”). |
| --- | --- |

(1)

Det belopp som den finansiella korrigeringen avser fastställs genom rättsliga och kontradiktoriska förfaranden (”pågår”).

pågår

| (2) | Beloppet för den finansiella korrigeringen fastställs med säkerhet och är definitiv, endera ”beslutad” genom ett beslut från kommissionen eller ”bekräftad” (dvs. godkänd) av medlemsstaten. |
| --- | --- |

(2)

Beloppet för den finansiella korrigeringen fastställs med säkerhet och är definitiv, endera ”beslutad” genom ett beslut från kommissionen eller ”bekräftad” (dvs. godkänd) av medlemsstaten.

beslutad

bekräftad

| (3) | Beloppet ”genomförs” på ett av följande sätt: a) Efter det att kommissionen utfärdat ett betalningskrav betalas beloppet endera av medlemsstaten eller kommissionen, eller dras av från den berörda medlemsstatens framtida betalningar till kommissionen. b) Så snart korrigeringen har godkänts drar medlemsstaten av (återtar) detta belopp från ett påföljande betalningskrav till kommissionen, innan återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå (återtagande), eller så snart återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå och beloppen faktiskt återkrävts från stödmottagaren (återkrav på nationell nivå). I båda fallen (återtagande eller återkrav på nationell nivå genom att medlemsstaten drar av beloppet från ett senare betalningskrav) är det enligt tillämpliga bestämmelser tillåtet att ersätta felaktiga utbetalningar med andra stödberättigande utgifter. Enligt den periodiserade redovisningen krävs det att utanordnaren, beroende på ärendet, godkänner betalkravet eller betalningsansökan i redovisningssystemet för att den finansiella korrigeringen ska kunna göras. När programmet avslutas och medlemsstaten inte kan återanvända medlen genomför kommissionen den finansiella korrigeringen genom att dra tillbaka åtagandena. |
| --- | --- |

(3)

Beloppet ”genomförs” på ett av följande sätt: a) Efter det att kommissionen utfärdat ett betalningskrav betalas beloppet endera av medlemsstaten eller kommissionen, eller dras av från den berörda medlemsstatens framtida betalningar till kommissionen. b) Så snart korrigeringen har godkänts drar medlemsstaten av (återtar) detta belopp från ett påföljande betalningskrav till kommissionen, innan återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå (återtagande), eller så snart återkravsförfarandet avslutats på nationell nivå och beloppen faktiskt återkrävts från stödmottagaren (återkrav på nationell nivå). I båda fallen (återtagande eller återkrav på nationell nivå genom att medlemsstaten drar av beloppet från ett senare betalningskrav) är det enligt tillämpliga bestämmelser tillåtet att ersätta felaktiga utbetalningar med andra stödberättigande utgifter. Enligt den periodiserade redovisningen krävs det att utanordnaren, beroende på ärendet, godkänner betalkravet eller betalningsansökan i redovisningssystemet för att den finansiella korrigeringen ska kunna göras. När programmet avslutas och medlemsstaten inte kan återanvända medlen genomför kommissionen den finansiella korrigeringen genom att dra tillbaka åtagandena.

genomförs

betalningskrav

återtagande)

återkrav på nationell nivå

dra tillbaka åtagandena

(1)   Pågående finansiella korrigeringar:

Pågående finansiella korrigeringar:

Ovanstående belopp baseras på kommissionens och Europeiska revisionsrättens eller Olafs revisionsresultat, som följs upp av de berörda generaldirektoraten i formella rättsliga förfaranden och pågående kontradiktoriska förfaranden med de berörda medlemsstaterna. Detta är den bästa uppskattningen med tanke på nuläget i uppföljningen av revisionerna och skrivelserna om slutgiltigt ställningstagande (ett så kallat pre-suspension letter) per den 31 december 2010. Detta belopp kan komma att ändras efter det kontradiktoriska förfarandet för indragning och finansiella justeringar, där medlemsstaterna har möjlighet att lägga fram ytterligare bevis till stöd för sina krav.

(2)   Finansiella korrigeringar som har beslutas eller bekräftats:

Finansiella korrigeringar som har beslutas eller bekräftats:

På området jordbruk och landsbygdsutveckling har EGFJ (dvs. Europeiska garantifonden för jordbruket ) och EJFLU (dvs. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) för perioden 2007–2013 ersatt EUGFJ (dvs. Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket) (2000–2006).

jordbruk och landsbygdsutveckling

| — | Beslut om finansiella korrigeringar fattas ofta efter kontroll av att de kostnader som medlemsstaterna deklarerat omfattas av följande förfaranden för räkenskapsavslut: - Ett beslut om årliga finansiella räkenskapsavslut antas av kommissionen som formellt godkänner utbetalningsorganens årliga redovisningar på grundval av förvaltningskontroller och förvaltningsattesteringar. |
| --- | --- |

—

Beslut om finansiella korrigeringar fattas ofta efter kontroll av att de kostnader som medlemsstaterna deklarerat omfattas av följande förfaranden för räkenskapsavslut: - Ett beslut om årliga finansiella räkenskapsavslut antas av kommissionen som formellt godkänner utbetalningsorganens årliga redovisningar på grundval av förvaltningskontroller och förvaltningsattesteringar.

| — | Ett beslut om flerårig kontroll av överensstämmelse antas av kommissionen som garanterar att de kostnader som deklarerats av en medlemsstat är förenliga med EU: bestämmelser. |
| --- | --- |

—

Ett beslut om flerårig kontroll av överensstämmelse antas av kommissionen som garanterar att de kostnader som deklarerats av en medlemsstat är förenliga med EU: bestämmelser.

| — | Ett beslut om räkenskapsavslut vad gäller verkställandet av betalningar antas av kommissionen så att finansiella korrigeringar kan genomföras för betalningar där inga rättsliga eller andra tidsfrister iakttas. |
| --- | --- |

—

Ett beslut om räkenskapsavslut vad gäller verkställandet av betalningar antas av kommissionen så att finansiella korrigeringar kan genomföras för betalningar där inga rättsliga eller andra tidsfrister iakttas.

På området sammanhållning är de finansiella korrigeringar som har beslutats eller bekräftats ett resultat av kontroller på EU-nivå samt kommissionens, revisionsrättens och Olafs kontroller och revisioner.

sammanhållning

(3)   Genomförande av finansiella korrigeringar:

Genomförande av finansiella korrigeringar:

När det gäller EGFJ genomförs finansiella korrigeringar alltid genom avdrag i de månatliga deklarationerna. Vad gäller EJFLU kan de belopp som återkrävs av medlemsstaterna själva, och de finansiella korrigeringar som beslutas, återanvändas.

EGFJ

Finansiella korrigeringar under sammanhållningspolitiken genomförs enligt följande:

sammanhållningspolitiken

| — | Medlemsstaten godkänner den korrigering som kommissionen kräver eller föreslår: medlemsstaten tillämpar själv den finansiella korrigeringen genom avdrag från ett senare betalningskrav (se återtaganden och återkrav i punkt 6.1.1 (3) ovan. Alla belopp som korrigerats av medlemsstaterna kan sedan återanvändas för andra stödberättigande åtgärder, som har haft regelbundna utgifter. I dessa fall påverkas inte kommissionens räkenskaper, eftersom graden av EU-finansiering för ett specifikt program inte minskas. EU:s ekonomiska intressen är således skyddade mot oriktigheter och bedrägerier. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten godkänner den korrigering som kommissionen kräver eller föreslår: medlemsstaten tillämpar själv den finansiella korrigeringen genom avdrag från ett senare betalningskrav (se återtaganden och återkrav i punkt 6.1.1 (3) ovan. Alla belopp som korrigerats av medlemsstaterna kan sedan återanvändas för andra stödberättigande åtgärder, som har haft regelbundna utgifter. I dessa fall påverkas inte kommissionens räkenskaper, eftersom graden av EU-finansiering för ett specifikt program inte minskas. EU:s ekonomiska intressen är således skyddade mot oriktigheter och bedrägerier.

| — | Medlemsstaten har invändningar mot den korrigering som krävts eller föreslagits av kommissionen efter ett formellt kontradiktoriskt förfarande tillsammans med medlemsstaten som inbegriper uppskjutande av betalningar till programmet. I detta fall har kommissionen tre månader på sig för att, från dagen för ett formellt förhör med medlemsstaten (sex månader för de program som avser 2007–2013), anta ett formellt beslut om finansiell korrigering och utfärda ett betalningskrav för återbetalning från medlemsstaten. Dessa fall leder till en nettominskning av EU:s bidrag till särskilda operativa program som påverkas av den finansiella korrigeringen (medlemsstaten ges ingen möjlighet att återanvända det korrigerade beloppet för andra stödberättigande transaktioner). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten har invändningar mot den korrigering som krävts eller föreslagits av kommissionen efter ett formellt kontradiktoriskt förfarande tillsammans med medlemsstaten som inbegriper uppskjutande av betalningar till programmet. I detta fall har kommissionen tre månader på sig för att, från dagen för ett formellt förhör med medlemsstaten (sex månader för de program som avser 2007–2013), anta ett formellt beslut om finansiell korrigering och utfärda ett betalningskrav för återbetalning från medlemsstaten. Dessa fall leder till en nettominskning av EU:s bidrag till särskilda operativa program som påverkas av den finansiella korrigeringen (medlemsstaten ges ingen möjlighet att återanvända det korrigerade beloppet för andra stödberättigande transaktioner).

| — | Vid programmets avslut när medlemsstaten inte kan återanvända medlen, dras den finansiella korrigeringen antingen av från det slutliga kostnadsredovisning som lagts fram av medlemsstaten eller återtas av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Vid programmets avslut när medlemsstaten inte kan återanvända medlen, dras den finansiella korrigeringen antingen av från det slutliga kostnadsredovisning som lagts fram av medlemsstaten eller återtas av kommissionen.

6.1.2   
  Återkrav

Återkrav

Återkrav av belopp är bara ett sätt att genomföra finansiella korrigeringar som motiverar en separat redovisning med tanke på den vikt som budgetmyndigheten lägger vid den.

I enlighet med budgetförordningen ska betalningskrav upprättas av utanordnaren för felaktigt utbetalda belopp. Återkraven genomförs sedan genom direkt överföring från gäldenären (dvs. medlemsstaten) eller genom avräkning från andra belopp som kommissionen ska betala till medlemsstaten. I budgetförordningen föreskrivs ytterligare förfaranden för att säkerställa uppbörd av betalningskrav vars tidsfrist har löpt ut, vilka är föremål för en särskild uppföljning av kommissionens räkenskapsförare.

När det gäller jordbruksområdet är medlemsstaterna skyldiga att identifiera felaktigheter och oriktigheter och att kräva tillbaka belopp som betalats ut på felaktiga grunder i enlighet med nationella regler och förfaranden. För EGFJ, krediteras belopp som återkrävts från stödmottagarna till kommissionen, efter avdrag som tillämpas av medlemsstaterna på 20 % (i genomsnitt), som bokför dem som intäkter i resultaträkningen. När det gäller EJFLU regleras återkrav genom avdrag från nästa kostnadsredovisning innan den skickas till kommissionens avdelningar, och därför kan det relevanta beloppet återanvändas för programmet. Om en medlemsstat inte genomför återkravet eller inte är omsorgsfull i sina åtgärder kan kommissionen besluta att ingripa och göra den berörda medlemsstaten till föremål för en finansiell korrigering.

jordbruksområdet

När det gäller sammanhållningspolitiken är det medlemsstaterna (och inte kommissionen) som är ansvariga för återkrav från stödmottagare av felaktigt utbetalda belopp som, vid behov, förses med dröjsmålsränta. De belopp som återkrävs av medlemsstaterna lämnas i denna not som kompletterande upplysning, utöver de finansiella korrigeringar som åläggs av kommissionen. För perioden 2007–2013 är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med klara och strukturerade uppgifter om de belopp som dragits tillbaka från samfinansieringen innan den nationella återkravsprocessen har avslutats och beloppen verkligen har återvunnits från stödmottagare på nationell nivå.

sammanhållningspolitiken

6.1.3   
  Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

I enlighet med sektorlagstiftningen kan kommissionen också:

| — | Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser 2007–2013 om:






  a) | Det finns tecken på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

—

Avbryta betalningsfristen i högst sex månader för de program som avser 2007–2013 om:

Avbryta

a)

Det finns tecken på betydande brister i förvaltnings- och kontrollsystemen i den berörda medlemsstaten.

| b) | Kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen måste genomföra ytterligare kontroller efter uppgifter om att utgifter i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplad till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| — | Helt eller delvis inställa en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för både de program som avser 2000–2006 och 2007–2013 i följande tre fall:






  a) | Allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- | --- |

—

Helt eller delvis inställa en mellanliggande utbetalning till en medlemsstat för både de program som avser 2000–2006 och 2007–2013 i följande tre fall:

inställa

a)

Allvarliga brister i programmets förvaltnings- och kontrollsystem.

| b) | Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats. |
| --- | --- |

b)

Utgifterna i en attesterad utgiftsdeklaration är kopplade till en allvarlig oriktighet som inte har korrigerats.

| c) | En medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll. |
| --- | --- |

c)

En medlemsstat allvarligt åsidosätter sina skyldigheter när det gäller förvaltning och kontroll.

Om medlemsstaten inte vidtar nödvändiga åtgärder av kan kommissionen kräva en finansiell korrigering.

6.1.4   
  Övriga typer av förvaltning

Övriga typer av förvaltning

Vad gäller den del av EU:s budget som förvaltas genom direkt förvaltning är utgifter som inte är förenliga med tillämpliga regler och bestämmelser antingen föremål för ett betalningskrav som upprättats av kommissionen eller så dras de av i efterföljande kostnadsredovisningar. Om avdraget gjorts direkt av mottagaren i kostnadsredovisningen kan inte uppgifterna föras in i kommissionens redovisningssystem. Det åligger medlemsstaterna, tredjeländer eller organ att återkräva belopp som felaktigt utbetalats genom decentraliserad eller indirekt central förvaltning. De gemensamma förvaltningsformerna använder också korrigerande verktyg som definieras i de avtal som slutits med internationella organisationer.

Not: Alla belopp är avrundade till miljoner euro. Vissa finansiella uppgifter i dessa redovisningar kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro. Siffran 0 avser belopp som understiger 500 000 euro. Belopp som är lika med noll visas som ett tankstreck (-).

Not:

6.2   FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV INOM JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

6.2.1   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutades under 2010

Finansiella korrigeringar och återkrav som beslutades under 2010

Finansiella korrigeringar för EGFJ som beslutats under 2010

Finansiella korrigeringar för EGFJ som beslutats under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Avslut av räkenskaperna för EGFJ: |
| Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits | 33 | 103 |
| Kontroll av överensstämmelsen | 1 022 | 359 |
| Delsumma | 1 055 | 462 |

i miljoner euro

2010

2009

Avslut av räkenskaperna för EGFJ:

Avslut av räkenskaperna för EGFJ:

Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits

33

103

Kontroll av överensstämmelsen

1 022

359

Delsumma

1 055

462

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling som beslutats under 2010

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling som beslutats under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 49 | 11 |
| Sapard 2000–2006 | 3 | 14 |
| EJFLU 2007–2013 | 20 | — |
| Delsumma | 73 | 25 |

i miljoner euro

2010

2009

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

49

11

Sapard 2000–2006

3

14

EJFLU 2007–2013

20

—

Delsumma

73

25

Återkrav som bekräftats under 2010

Återkrav som bekräftats under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Oriktigheter - EGFJ | 178 | 163 |
| Återkrav - TRDI | 10 | — |
| Återkrav - Sapard | 5 | — |
| Oriktigheter - EJFLU | 98 | 47 |
| Delsumma | 292 | 210 |

i miljoner euro

2010

2009

Oriktigheter - EGFJ

178

163

Återkrav - TRDI

10

—

Återkrav - Sapard

5

—

Oriktigheter - EJFLU

98

47

Delsumma

292

210

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som beslutats eller bekräftats under 2010

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som beslutats eller bekräftats under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFJ: |
| Finansiella korrigeringar | 1 055 | 462 |
| Återkrav | 178 | 163 |
| Delsumma EGFJ | 1 233 | 625 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Finansiella korrigeringar | 73 | 25 |
| Återkrav | 114 | 47 |
| Delsumma landsbygdsutveckling | 187 | 72 |
| Totalt | 1 420 | 697 |

i miljoner euro

2010

2009

EGFJ:

EGFJ:

Finansiella korrigeringar

1 055

462

Återkrav

178

163

Delsumma EGFJ

1 233

625

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Finansiella korrigeringar

73

25

Återkrav

114

47

Delsumma landsbygdsutveckling

187

72

Totalt

1 420

697

En uppdelning av beloppen för EGFJ per medlemsstat redovisas i bilaga 1.

Alla ovanstående belopp ingår i kommissionens resultaträkning. Ökningen av kontrollerna av förenligheten under 2010 följer på en tidigare nedgång mellan 2008 och 2009. Detta beror huvudsakligen på att inga beslut om godkännande genomfördes i slutet av 2009. I själva verket innehöll 2008 års förenlighetskontroll ett beslut om godkännande som inte genomfördes om ett belopp på 178 miljoner euro, vilket förklarar den minskning som kunnat observeras mellan 2008 och 2009. På samma sätt innehåller uppgifterna för 2010 ett beslut om godkännande som inte genomfördes på sammanlagt 471 miljoner euro som antogs före årets slut och som finansiellt kommer att genomföras under 2011. Detta förklarar ökningen mellan 2009 och 2010.

I de återkrav som har bekräftats ingår för första gången under 2010 belopp från EJFLU på sammanlagt 98 miljoner euro, vilket förklarar ökningen jämfört med 2009.

6.2.2   
  Finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar för EGFJ som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar för EGFJ som har genomförts under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Avslut av räkenskaperna för EGFJ: |
| Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits | 33 | 103 |
| Kontroll av överensstämmelsen | 728 | 600 |
| Totalt | 761 | 703 |

i miljoner euro

2010

2009

Avslut av räkenskaperna för EGFJ:

Avslut av räkenskaperna för EGFJ:

Granskning och godkännande av räkenskaper samt betalningsfrister som inte iakttagits

33

103

Kontroll av överensstämmelsen

728

600

Totalt

761

703

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling som har genomförts under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 49 | 11 |
| Sapard 2000–2006 | 3 | 14 |
| EJFLU 2007–2013 | 0 | 0 |
| Delsumma | 53 | 25 |

i miljoner euro

2010

2009

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Finansiella korrigeringar för landsbygdsutveckling:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

49

11

Sapard 2000–2006

3

14

EJFLU 2007–2013

0

0

Delsumma

53

25

Återkrav som har genomförts under 2010

Återkrav som har genomförts under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Oriktigheter - EGFJ | 172 | 148 |
| Återkrav - TRDI | 10 | — |
| Återkrav - Sapard | 5 | — |
| Oriktigheter - EJFLU | 98 | 47 |
| Delsumma | 286 | 195 |

i miljoner euro

2010

2009

Oriktigheter - EGFJ

172

148

Återkrav - TRDI

10

—

Återkrav - Sapard

5

—

Oriktigheter - EJFLU

98

47

Delsumma

286

195

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010

Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| EGFJ: |
| Finansiella korrigeringar | 761 | 703 |
| Återkrav | 172 | 148 |
| Delsumma EGFJ | 934 | 851 |
| Landsbygdsutveckling: |
| Finansiella korrigeringar | 53 | 25 |
| Återkrav | 114 | 47 |
| Delsumma landsbygdsutveckling | 167 | 72 |
| Totalt | 1 101 | 923 |

i miljoner euro

2010

2009

EGFJ:

EGFJ:

Finansiella korrigeringar

761

703

Återkrav

172

148

Delsumma EGFJ

934

851

Landsbygdsutveckling:

Landsbygdsutveckling:

Finansiella korrigeringar

53

25

Återkrav

114

47

Delsumma landsbygdsutveckling

167

72

Totalt

1 101

923

En uppdelning av beloppen för EGFJ per medlemsstat redovisas i bilaga 2.

Vad gäller det finansiella genomförandet av besluten om räkenskapsavslut är beloppen i allmänhet stabila och visar få variationer från ett år till nästa. När det gäller EJFLU, som började användas under programperioden 2007–2013, har EU inlett den första omgången av granskningar och revisioner. Beloppen för de finansiella korrigeringarna förväntas redovisas under kommande år (se not 6.2.4 om pågående finansiella korrigeringar).

Som redan angivits vad gäller de återkrav som har bekräftats, innehåller de återkrav som har genomförts för första gången under 2010 belopp från EJFLU på sammanlagt 98 miljoner euro, vilket förklarar ökningen jämfört med 2009. Detta belopp väntas öka under kommande år av det skäl som anges ovan.

6.2.3   
  Finansiella korrigeringar – ackumulerade belopp

Finansiella korrigeringar – ackumulerade belopp

Finansiella korrigeringar för EGFJ som har genomförts 2010 – ackumulerade belopp 1999–2010

Finansiella korrigeringar för EGFJ som har genomförts 2010 – ackumulerade belopp 1999–2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Avslut av räkenskaperna för EGFJ | 6 258 | 5 719 |
| Totalt | 6 258 | 5 719 |

i miljoner euro

2010

2009

Avslut av räkenskaperna för EGFJ

Avslut av räkenskaperna för EGFJ

6 258

5 719

Totalt

6 258

5 719

Detta belopp motsvarar den sammanlagda ekonomiska påverkan från förfarandena för räkenskapsavslut sedan denna korrigerande mekanism infördes, dvs. från och med 1999.

Övriga finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 – ackumulerade belopp 2000–2010

Övriga finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 – ackumulerade belopp 2000–2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Vid utgången av 2010 | Vid utgången av 2009 |
| Övriga finansiella korrigeringar: |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 61 | 11 |
| Sapard 2000–2006 | 17 | 14 |
| EJFLU 2007–2013 | 21 | 0 |
| Delsumma | 98 | 25 |

i miljoner euro

Vid utgången av 2010

Vid utgången av 2009

Övriga finansiella korrigeringar:

Övriga finansiella korrigeringar:

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

61

11

Sapard 2000–2006

17

14

EJFLU 2007–2013

21

0

Delsumma

98

25

Det ackumulerade beloppet för korrigering av EGFJ:s räkenskapsavslut motsvarar de belopp som formellt beslutades av kommissionen. Besluten om räkenskapsavslut nr 1 till nr 34 har räknats med i beloppen för 2010. Det bör noteras att alla beslut om kontroll av överensstämmelse har fattats formellt, medan beslut om finansiellt godkännande oftast tar längre tid att genomföra och påverkar efterföljande år.

6.2.4   
  Pågående finansiella korrigeringar

Pågående finansiella korrigeringar

Pågående finansiella korrigeringar för EGFJ per den 31.12.2010

Pågående finansiella korrigeringar för EGFJ per den 31.12.2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2010 | Beslut om finansiella korrigeringar 2010 | Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 |
| EGFJ–framtida överensstämmelse och ekonomiska beslut | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |
| EGFJ: s totala pågående finansiella korrigeringar | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |

i miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Nya pågående finansiella korrigeringar 2010

Beslut om finansiella korrigeringar 2010

Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

EGFJ–framtida överensstämmelse och ekonomiska beslut

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

EGFJ: s totala pågående finansiella korrigeringar

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Beloppet för EGFJ:s pågående finansiella korrigeringar i slutet av 2010 visar en konsolidering av skattningsmetoden för framtida överensstämmelsebeslut.

Övriga finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Övriga finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2010 | Beslut om finansiella korrigeringar 2010 | Förändring av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 12 | 45 | (49) | 0 | 7 |
| Sapard 2000–2006 | 4 | 54 | (3) | 13 | 68 |
| EJFLU 2007–2013 | 114 | 55 | (57) | 11 | 123 |
| Totala övriga pågående finansiella justeringar | 130 | 154 | (109) | 24 | 198 |

i miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Nya pågående finansiella korrigeringar 2010

Beslut om finansiella korrigeringar 2010

Förändring av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

12

45

(49)

0

7

Sapard 2000–2006

4

54

(3)

13

68

EJFLU 2007–2013

114

55

(57)

11

123

Totala övriga pågående finansiella justeringar

130

154

(109)

24

198

Programmen Sapard och TRDI håller på att gå in i en slutfas, vilket förklarar de belopp för finansiella korrigeringar som pågår. Dessutom har revisioner och kontroller på EU-nivå inletts för EJFLU, vilket förklarar merparten av beloppet.

Pågående återkrav från EGFJ per den 31.12.2010

Pågående återkrav från EGFJ per den 31.12.2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2010 | Beslut om finansiella korrigeringar 2010 | Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Pågående finansiella justeringar per den 31.12.2010 |
| Oegentligheter - EGFJ | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |
| Totala pågående återkrav | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |

i miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Nya pågående finansiella korrigeringar 2010

Beslut om finansiella korrigeringar 2010

Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Pågående finansiella justeringar per den 31.12.2010

Oegentligheter - EGFJ

276

170

(178)

55

323

Totala pågående återkrav

276

170

(178)

55

323

Eftersom uppgifter om bekräftade och genomförda oriktigheter lämnas i not 6.2.1 och 6.2.2 är det betydelsefullt att i detta avsnitt visa hur framtida belopp kopplade till oriktigheter utvecklas.

Pågående återkrav per den 31.12.2010

Pågående återkrav per den 31.12.2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2010 | Beslut om finansiella korrigeringar 2010 | Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 |
| Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI) | 5 | 6 | (10) | 7 | 7 |
| Sapard 2000–2006 | 88 | 52 | (5) | (41) | 94 |
| EJFLU 2007–2013 | 8 | 60 | (98) | 52 | 22 |
| Totala pågående återkrav | 101 | 118 | (114) | 18 | 123 |

i miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Nya pågående finansiella korrigeringar 2010

Beslut om finansiella korrigeringar 2010

Justeringar av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling 2000–2006 (TRDI)

5

6

(10)

7

7

Sapard 2000–2006

88

52

(5)

(41)

94

EJFLU 2007–2013

8

60

(98)

52

22

Totala pågående återkrav

101

118

(114)

18

123

6.3   FINANSIELLA KORRIGERINGAR INOM RAMEN FÖR SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN

FINANSIELLA KORRIGERINGAR INOM RAMEN FÖR SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN

Inom jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitiken är det vanligt med återkrav som inte är relaterade till finansiella korrigeringar. Enligt sammanhållningspolitiken används betalningskrav nästan uteslutande för att genomföra de finansiella korrigeringar som beslutats av kommissionen och som resulterar i en nettominskning av EU:s finansiering.

Resultaten från medlemsstaternas egna kontroller av sammanhållningspolitikens utgifter redovisas i not 6.5. Observera också att det finansiella korrigeringsbeloppet för 2009 som avser programperioden 2000–2006 med koppling till tillfälliga instrumentet för landsbygdsutveckling och Sapard nu redovisas i avsnittet om jordbruk och landsbygdsutveckling (se not 6.2), tillsammans med EJFLU.

6.3.1   
  Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2010

Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2010

Finansiella korrigeringar som har beslutats eller bekräftats under 2010

Finansiella korrigeringar som har beslutats eller bekräftats under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning) |
| Programperioden 1994–1999 | 136 | 521 |
| Programperioden 2000–2006 | 788 | 1 865 |
| Programperioden 2007–2013 | 2 | 0 |
| Delsumma | 925 | 2 386 |
| En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 3. |

i miljoner euro

2010

2009

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

Sammanhållningspolitiken (EU:s granskning)

Programperioden 1994–1999

136

521

Programperioden 2000–2006

788

1 865

Programperioden 2007–2013

2

0

Delsumma

925

2 386

En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 3.

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats 2010 och genomförandet under 2010

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats 2010 och genomförandet under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Sammanhållnings-fonden | ESF | FFU | EUGFJUtveckling | TOTALT |
| Finansiella korrigeringar 1994–1999: |
| Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut | 2 | 0 | — | 0 | — | 2 |
| Genomförda genom betalningskrav | 118 | — | 4 | 3 | 3 | 128 |
| Ännu ej genomförda | 5 | 0 | — | — | 0 | 6 |
| Delsumma perioden 1994–1999 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 |
| Finansiella korrigeringar 2000–2006: |
| Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut | — | 11 | — | — | — | 11 |
| Genomförda av medlemsstaterna | — | — | 35 | 87 | — | 122 |
| Genomförda genom betalningskrav | 0 | 0 | — | — | 30 | 30 |
| Ännu inte genomförda | 368 | 246 | 8 | 2 | — | 624 |
| Delsumma perioden 2000–2006 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 |
| Finansiella korrigeringar 2007–2013: |
| Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut | — | — | — | — | — | — |
| Genomförda av medlemsstaterna | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Genomförda genom betalningskrav | — | — | — | — | — | — |
| Ännu inte genomförda | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| Delsumma perioden 2007–2013 | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Totala bekräftade finansiella korrigeringar 2010 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |
| Totala beslutade finansiella korrigeringar 2009 | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 13 | 2 386 |
| Av det totala belopp på 925 miljoner euro som bekräftades under 2010 var 2 miljoner euro bekräftade under tidigare år, men ännu inte redovisade, och 44 miljoner euro utgör justeringar av tidigare redovisade belopp. |

i miljoner euro

Eruf

Sammanhållnings-fonden

ESF

FFU

EUGFJUtveckling

TOTALT

Finansiella korrigeringar 1994–1999:

Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut

2

0

—

0

—

2

Genomförda genom betalningskrav

118

—

4

3

3

128

Ännu ej genomförda

5

0

—

—

0

6

Delsumma perioden 1994–1999

125

0

4

3

3

136

Finansiella korrigeringar 2000–2006:

Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut

—

11

—

—

—

11

Genomförda av medlemsstaterna

—

—

35

87

—

122

Genomförda genom betalningskrav

0

0

—

—

30

30

Ännu inte genomförda

368

246

8

2

—

624

Delsumma perioden 2000–2006

368

258

43

89

30

788

Finansiella korrigeringar 2007–2013:

Genomförda genom belopp som har dragits tillbaka eller räknats av vid räkenskapsavslut

—

—

—

—

—

—

Genomförda av medlemsstaterna

1

—

1

—

—

2

Genomförda genom betalningskrav

—

—

—

—

—

—

Ännu inte genomförda

0

—

0

—

—

0

Delsumma perioden 2007–2013

1

—

1

—

—

2

Totala bekräftade finansiella korrigeringar 2010

494

258

49

91

33

925

Totala beslutade finansiella korrigeringar 2009

2 061

86

180

46

13

2 386

Av det totala belopp på 925 miljoner euro som bekräftades under 2010 var 2 miljoner euro bekräftade under tidigare år, men ännu inte redovisade, och 44 miljoner euro utgör justeringar av tidigare redovisade belopp.

Det finansiella korrigeringsbelopp som har bekräftats eller beslutats under året och som genomförts genom utfärdande av ett betalningskrav från kommissionen (dvs. likvida medel som återbetalats till kommissionen) uppgår till 158 miljoner euro, varav 128 miljoner euro avser perioden 1994–1999 och 30 miljoner euro avser perioden 2000–2006 (2009: 146 miljoner euro). Det bör noteras att genomförande genom betalningskrav bara utgör en begränsad mängd av de finansiella korrigeringarna (dvs. 20 % av det belopp som genomfördes under 2010), eftersom den tillämpliga sektorslagstiftningen föreskriver att en medlemsstat ska ha möjlighet att godta kommissionens förslag om finansiell korrigering, och därefter ersätta den felaktiga utgiften med en korrekt utgift - vilket innebär att inga betalningskrav behöver utfärdas av kommissionen. Betalningskrav utfärdas bara av kommissionen i de fall då medlemsstaten vägrar genomföra den finansiella korrigeringen, eller vid programavslut när det är inte längre möjligt för medlemsstaten att redovisa andra utgifter för att ersätta den felaktiga.

För ERUF beror den stora skillnaden mellan de korrigeringar som har bekräftats eller beslutats år 2009 och 2010 på en stor korrigering i Spanien (ca 1,5 miljarder euro), vilket bekräftades av medlemsstaten i slutet av 2009. Denna korrigering omfattade en viktig handlingsplan som inleddes 2004 om förvaltning och kontroller på andra nivån av den offentlig upphandling som gjorts via tjugo spanska program. Den ökade betydligt det korrigeringsbelopp som rapporterades under 2009. Från och med 2010 kommer de belopp som avser perioden 2000–2006 att minska, eftersom programperioden då håller på att avslutas. De korrigeringar som redovisats kommer att kopplas till de avslut av förfarandena som inletts under tidigare år, samt till resultaten av de avslut och revisioner som har genomförts.

Vad gäller Europeiska socialfonden (ESF) beror det lägre finansiella korrigeringsbelopp som avser programperioden 1994–1999 på att kommissionens avdelningar håller på att nå slutet i avslutsprocessen. För programperioden 2000–2006 var 2010 det år då den stora merparten av avslutshandlingarna för programmen lämnades in. Därför kommer de finansiella korrigeringsbeloppen bara att fastställas och bekräftas efter kommissionens pågående analys av att medlemsstaternas handlingar är kompletta.

När det gäller FFU ledde den revision som gjordes av de centrala myndigheterna i Spanien i slutet av 2009 till att ett belopp på 87 miljoner euro bekräftades under 2010, och medlemsstaten drog av detta belopp från den slutliga kostnadsavstämning som togs emot vid utgången av 2010.

6.3.2   
  Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010

Finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Sammanhållningspolitik (EU:s granskning) |
| Programperioden 1994–1999 | 476 | 300 |
| Programperioden 2000–2006 | 259 | 384 |
| Programperioden 2007–2013 | 2 | 0 |
| Delsumma | 737 | 684 |
| En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 4. |

i miljoner euro

2010

2009

Sammanhållningspolitik (EU:s granskning)

Sammanhållningspolitik (EU:s granskning)

Programperioden 1994–1999

476

300

Programperioden 2000–2006

259

384

Programperioden 2007–2013

2

0

Delsumma

737

684

En uppdelning av beloppen per medlemsstat redovisas i bilaga 4.

Det bör noteras att ovanstående belopp, särskilt för programperioden 2000–2006, inte inkluderar finansiella korrigeringar som medlemsstaterna redovisat i de ansökningar om slutbetalning som kommissionen tog emot under 2010 och som håller på att valideras. I detta skede genomförs den finansiella korrigeringen av den medlemsstat som intygar att det finansiella korrigeringsbeloppet dragits av från den slutliga ansökan om utbetalning. I samband med programavslutet gäller längre föreskrivna tidsfrister innan utanordnaren kan validera ansökan i redovisningssystemet och betalningar göras av kommissionen. De betalningskrav som tagits emot före 2010 års utgång och som ännu inte godkänts inkluderar finansiella korrigeringar som har dragits av på sammanlagt 2,3 miljarder euro (Eruf: 2 155 miljoner euro, Sammanhållningsfonden: 105 miljoner euro och ESF: 24 miljoner euro). Betalningsansökningarna kommer att behandlas i slutet av 2011 och början av 2012.

Finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 (bekräftade eller beslutade under 2010 eller tidigare)

Finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 (bekräftade eller beslutade under 2010 eller tidigare)

| i miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Sammanhållnings-fonden | ESF | FFU | EUGFJUtveckling | Totalt 2010 |
| Finansiella korrigeringar 1994–1999: |
| Bekräftade 2010 | 120 | 0 | 4 | 3 | 2 | 129 |
| Bekräftade under tidigare år | 342 | 4 | 1 | — | 1 | 347 |
| Delsumma perioden 1994-99 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 |
| Finansiella korrigeringar 2000–2006: |
| Bekräftade 2010 | 0 | 11 | 35 | 87 | 30 | 164 |
| Bekräftade under tidigare år | 79 | 6 | 1 | — | 8 | 95 |
| Delsumma perioden 2000–2006 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 |
| Finansiella korrigeringar 2007–2013: |
| Bekräftade 2010 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Bekräftade under tidigare år | — | — | — | — | — | — |
| Delsumma perioden 2007-2013 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2010 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |
| Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2009 | 334 | 89 | 206 | 50 | 5 | 684 |
| Av de 737 miljoner euro som har redovisats som en finansiell korrigering som har genomförts under 2010, genomfördes 1 miljon euro under tidigare år, men har ännu inte redovisats. |

i miljoner euro

Eruf

Sammanhållnings-fonden

ESF

FFU

EUGFJUtveckling

Totalt 2010

Finansiella korrigeringar 1994–1999:

Bekräftade 2010

120

0

4

3

2

129

Bekräftade under tidigare år

342

4

1

—

1

347

Delsumma perioden 1994-99

462

4

5

3

3

476

Finansiella korrigeringar 2000–2006:

Bekräftade 2010

0

11

35

87

30

164

Bekräftade under tidigare år

79

6

1

—

8

95

Delsumma perioden 2000–2006

80

18

36

87

38

259

Finansiella korrigeringar 2007–2013:

Bekräftade 2010

1

—

1

—

—

1

Bekräftade under tidigare år

—

—

—

—

—

—

Delsumma perioden 2007-2013

1

—

1

—

—

1

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2010

542

21

42

90

41

737

Totala finansiella korrigeringar som har genomförts 2009

334

89

206

50

5

684

Av de 737 miljoner euro som har redovisats som en finansiell korrigering som har genomförts under 2010, genomfördes 1 miljon euro under tidigare år, men har ännu inte redovisats.

Beträffande Eruf bör det noteras att den stora korrigeringen i Spanien på sammanlagt 1,5 miljarder euro som avses i not 6.3.1 attesterades av medlemsstaten i februari 2010 som redovisad i de relevanta programmens lokala redovisningssystem. Detta belopp drogs sedan av från de 20 ansökningar om slutbetalning som lämnades in i september 2010. Dessa betalningsansökningar håller dock fortfarande på att godkännas och har inte räknats med i ovanstående genomförandebelopp. Det gäller de flesta ansökningarna för avslutet av perioden 2000–2006.

Vad gäller ESF, har alla de finansiella korrigeringar som bekräftades under 2010 och som avser programperioden 1994–1999 genomförts under samma år. Dessutom finns det inte några utestående belopp för finansiella korrigeringar som ska genomföras under programperioden. De finansiella korrigeringsbelopp som avser programperioden 2000–2006 och som har bekräftats under tidigare år kommer att fastställas och avslutas inom det pågående förfarandet för avslut.

6.3.3   
  Finansiella korrigeringar – kumulerade belopp och genomförandegrad

Finansiella korrigeringar – kumulerade belopp och genomförandegrad

Finansiella korrigeringar som bekräftats eller beslutats – kumulerade belopp

Finansiella korrigeringar som bekräftats eller beslutats – kumulerade belopp

| i miljoner euro |
| --- |
| | Perioden 1994–1999 | Perioden 2000-2006 | Perioden 2007-2013 | Totalt vid utgången av 2010 | Totalt vid utgången av 2009 |
| Eruf | 1 758 | 4 165 | 1 | 5 924 | 5 430 |
| Sammanhållningsfonden | 273 | 490 | — | 763 | 506 |
| ESF | 397 | 1 174 | 1 | 1 572 | 1 522 |
| FFU | 100 | 96 | — | 195 | 104 |
| EUGFJ Utveckling | 124 | 41 | — | 165 | 132 |
| Totalt | 2 652 | 5 965 | 2 | 8 619 | 7 694 |

i miljoner euro

Perioden 1994–1999

Perioden 2000-2006

Perioden 2007-2013

Totalt vid utgången av 2010

Totalt vid utgången av 2009

Eruf

1 758

4 165

1

5 924

5 430

Sammanhållningsfonden

273

490

—

763

506

ESF

397

1 174

1

1 572

1 522

FFU

100

96

—

195

104

EUGFJ Utveckling

124

41

—

165

132

Totalt

2 652

5 965

2

8 619

7 694

En uppdelning av det totala beloppet per medlemsstat redovisas i bilaga 3.

Finansiella korrigeringar som har genomförts – ackumulerade belopp

Finansiella korrigeringar som har genomförts – ackumulerade belopp

| i miljoner euro |
| --- |
| | Perioden 1994-1999 | Perioden 2000–2006 | Perioden 2007–2013 | Totalt vid utgången av 2010 | Totalt vid utgången av 2009 |
| Eruf | 1 736 | 1 972 | 1 | 3 709 | 3 167 |
| Sammanhållningsfonden | 266 | 227 | — | 493 | 472 |
| ESF | 395 | 1 146 | 1 | 1 542 | 1 500 |
| FFU | 100 | 94 | — | 194 | 104 |
| EUGFJ Utveckling | 124 | 41 | — | 165 | 124 |
| Totalt | 2 621 | 3 480 | 2 | 6 102 | 5 366 |

i miljoner euro

Perioden 1994-1999

Perioden 2000–2006

Perioden 2007–2013

Totalt vid utgången av 2010

Totalt vid utgången av 2009

Eruf

1 736

1 972

1

3 709

3 167

Sammanhållningsfonden

266

227

—

493

472

ESF

395

1 146

1

1 542

1 500

FFU

100

94

—

194

104

EUGFJ Utveckling

124

41

—

165

124

Totalt

2 621

3 480

2

6 102

5 366

En uppdelning av det totala beloppet per medlemsstat redovisas i bilaga 4.

De flesta av programmen och de oriktigheter som avser programperioden 1994–1999 är avslutade, och beloppen väntas därför minska i framtiden. Medlemsstaterna gjorde många avdrag från sina slutliga betalningsansökningar för programperioden 2000–2006, men betalningsansökningarna håller fortfarande på att valideras, vilket förklarar varför de inte ingår i ovanstående belopp. De kommer att redovisas som genomförda när betalningarna valideras, vilket för de mest komplicerade ansökningarna görs under 2011 och 2012. Korrigeringarna för innevarande programperiod (2007–2013) bör öka till följd av de nu pågående kontrollerna på plats.

I ovanstående tabell ingår finansiella korrigeringar som ifrågasätts av vissa medlemsstater (tidigare erfarenheter visar dock att kommissionen mycket sällan tvingats göra återbetalningar i sådana ärenden).

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats per den 31 december 2010, men ännu inte genomförts och genomförandenivåerna per den 31 december 2010 (ackumulerade belopp)

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats per den 31 december 2010, men ännu inte genomförts och genomförandenivåerna per den 31 december 2010 (ackumulerade belopp)

| i miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | Sammanhållnings-fonden | ESF | FFU | EUGFJUtveckling | Totalt 2010 | Totalt 2009 |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994–1999 |
| Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats | 1 758 | 273 | 397 | 100 | 124 | 2 652 | 2 516 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 1 736 | 266 | 395 | 100 | 124 | 2 621 | 2 145 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 22 | 8 | 2 | — | 0 | 31 | 371 |
| Genomförandegrad | 99 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % | 85 % |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000–2006 |
| Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats | 4 165 | 490 | 1 174 | 96 | 41 | 5 965 | 5 177 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 1 972 | 227 | 1 146 | 94 | 41 | 3 480 | 3 221 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 2 192 | 263 | 28 | 2 | — | 2 485 | 1 956 |
| Genomförandegrad | 47 % | 46 % | 98 % | 98 % | 100 % | 58 % | 62 % |
| Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013 |
| Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 0 | — | 0 | — | — | 0 | — |
| Genomförandegrad | 69 % | ej tillämpligt | 98 % | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 84 % | ej tillämpligt |
| Finansiella korrigeringar totalt |
| Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats | 5 924 | 764 | 1 571 | 195 | 165 | 8 619 | 7 694 |
| Finansiella korrigeringar som har genomförts | 3 709 | 493 | 1 542 | 194 | 165 | 6 102 | 5 366 |
| Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts | 2 214 | 271 | 30 | 2 | 0 | 2 516 | 2 327 |
| Genomförandegrad | 63 % | 65 % | 98 % | 99 % | 100 % | 71 % | 70 % |

i miljoner euro

Eruf

Sammanhållnings-fonden

ESF

FFU

EUGFJUtveckling

Totalt 2010

Totalt 2009

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994–1999

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 1994–1999

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats

1 758

273

397

100

124

2 652

2 652

2 516

2 516

Finansiella korrigeringar som har genomförts

1 736

266

395

100

124

2 621

2 621

2 145

2 145

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

22

8

2

—

0

31

31

371

371

Genomförandegrad

99 %

97 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99 %

85 %

85 %

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000–2006

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2000–2006

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats

4 165

490

1 174

96

41

5 965

5 965

5 177

5 177

Finansiella korrigeringar som har genomförts

1 972

227

1 146

94

41

3 480

3 480

3 221

3 221

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

2 192

263

28

2

—

2 485

2 485

1 956

1 956

Genomförandegrad

47 %

46 %

98 %

98 %

100 %

58 %

58 %

62 %

62 %

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013

Finansiella korrigeringar som avser programperioden 2007–2013

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Finansiella korrigeringar som har genomförts

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

0

—

0

—

—

0

0

—

—

Genomförandegrad

69 %

ej tillämpligt

98 %

ej tillämpligt

ej tillämpligt

84 %

84

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Finansiella korrigeringar totalt

Finansiella korrigeringar totalt

Finansiella korrigeringar som har bekräftats eller beslutats

5 924

764

1 571

195

165

8 619

8 619

7 694

7 694

Finansiella korrigeringar som har genomförts

3 709

493

1 542

194

165

6 102

6 102

5 366

5 366

Finansiella justeringar som har bekräftats eller beslutats, men ännu inte genomförts

2 214

271

30

2

0

2 516

2 516

2 327

2 327

Genomförandegrad

Genomförandegrad

63 %

63 %

65 %

65 %

98 %

98 %

99 %

99 %

100 %

100 %

71 %

71 %

70 %

70 %

Genomförandenivån för programperioden 1994–1999 förklaras av att de flesta av de betalningskrav som krävdes för att genomföra de beslut om finansiella korrigeringar som antogs i slutet av 2009 (som ännu inte har genomförts vid räkenskapsavslutet 2009) utfärdades under 2010, samt av de nya korrigeringar som har bekräftats eller beslutats under året.

Vad gäller programperioden 2000–2006 förklaras den låga genomförandetakten av det pågående förfarandet för avslut, genom vilket de betalningsansökningar som tagits emot vid utgången av 2010 ännu inte har godkänts och de därtill hörande finansiella korrigeringarna om ett totalt belopp på 2,3 miljarder euro inte kan räknas med i 2010 års genomförandebelopp.

6.3.4   
  Pågående finansiella korrigeringar

Pågående finansiella korrigeringar

| i miljoner euro |
| --- |
| | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Nya pågående finansiella korrigeringar 2010 | Beslut om finansiella korrigeringar 2010 | Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009 | Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010 |
| Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013) |
| Eruf | 430 | 135 | (212) | (156) | 197 |
| Sammanhållningsfonden | 149 | 206 | (21) | (72) | 262 |
| ESF | 326 | 9 | (42) | (10) | 284 |
| FFU | 2 | — | (1) | 0 | 0 |
| EUGFJ Utveckling | 63 | 4 | (33) | (31) | 4 |
| Totalt | 971 | 354 | (309) | (269) | 747 |

i miljoner euro

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Nya pågående finansiella korrigeringar 2010

Beslut om finansiella korrigeringar 2010

Justering av beslutade eller pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2009

Pågående finansiella korrigeringar per den 31.12.2010

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013)

Strukturfonder och Sammanhållningsfonden (programperioderna 1994–1999, 2000–2006 och 2007–2013)

Eruf

430

135

(212)

(156)

197

Sammanhållningsfonden

149

206

(21)

(72)

262

ESF

326

9

(42)

(10)

284

FFU

2

—

(1)

0

0

EUGFJ Utveckling

63

4

(33)

(31)

4

Totalt

971

354

(309)

(269)

747

Vad gäller Eruf avslutades många av av de förfaranden som ännu inte var avslutade från tidigare år under 2010 genom tillämpning av finansiella korrigeringar eller anpassningar av beloppen. Vidare kännetecknades 2010 som ett övergångsår för de två programperioderna. Avslutet av de förfaranden som avser 2000–2006 har lett till en minskning av de belopp som ännu inte har betalats och till att nya förfaranden inletts (något färre i detta skede) för 2007 – 2013. Därför är beloppen för pågående finansiella korrigeringar något lägre i år jämfört med förra året.

Vad gäller ESF avser huvuddelen av beloppet 9 miljoner euro i nya ärenden programperioden 2000–2006, eftersom alla berörda operativa program når sin slutfas. De finansiella korrigeringarna kommer att behandlas inom förfarandet för avslut. Trots detta avser hälften av de pågående förfarandena programperioden 2007–2013. Dessa uppskattades till 1 euro (symboliskt anslag) eftersom det belopp som ska korrigeras fortfarande måste identifieras.

Utöver detta belopp har ett belopp på 1 437 miljoner euro rapporterats av medlemsstaterna och utgör potentiella återkrav med anledning av att oriktiga betalningsanspråk på strukturfonderna har upptäckts. Det grundar sig på de formella rapporter som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1681/94. Men utsikterna för uppbörd i de enskilda fallen kan inte bedömas med tillräcklig noggrannhet på grundval av medlemsstaternas uppgifter. Det finns dessutom en risk för överlappning i samband med de upptäckta beloppen som är svår att kvantifiera eftersom medlemsstaterna inte är skyldiga att i sina redovisningar skilja mellan potentiella återkrav som följer av EU:s granskning och de som följer av deras egna kontroller.

6.3.5   
  Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Avbrott av betalningsfrister och inställande av utbetalningar

Vad gäller Eruf fattades under 2010 beslut om att avbryta 49 betalningsfrister omfattande ett totalt belopp på 2 156 miljoner euro. Betalningar verkställdes i 41 ärenden motsvarande 2 057 miljoner euro. Åtta fall pågick fortfarande vid årets slut motsvarande ett belopp på 99 miljoner euro.

Vad gäller ESF fattades under 2010 beslut om att avbryta 12 betalningsfrister omfattande ett totalt belopp på 255 miljoner euro avseende programperioden 2007–2013. Betalningarna verkställdes i sex fall motsvarande 94 miljoner euro. Sex fall motsvarande ett belopp på 161 miljoner euro pågår fortfarande.

Uppdelningen av antalet fall av avbrott per medlemsstat under 2010 är följande:

| i miljoner euro |
| --- |
| | Eruf | ESF | Totalt |
| Avbrott - avslutade fall per den 31.12.2010 |
| Tyskland | 175 | — | 175 |
| Spanien | 1 477 | 74 | 1 552 |
| Italien | 84 | — | 84 |
| Luxemburg | — | 1 | 1 |
| Ungern | 33 | — | 33 |
| Portugal | 103 | — | 103 |
| Rumänien | — | 18 | 18 |
| Förenade kungariket | 184 | — | 184 |
| Delsumma avslutade fall | 2 057 | 94 | 2 151 |
| Avbrott - oavslutade fall per den 31.12.2010 |
| Belgien | — | 3 | 3 |
| Bulgarien | 15 | — | 15 |
| Tyskland | 43 | 69 | 112 |
| Italien | — | 72 | 72 |
| Österrike | — | 17 | 17 |
| Förenade kungariket | 41 | — | 41 |
| Delsumma oavslutade fall | 99 | 161 | 260 |
| Totala avbrott | 2 156 | 255 | 2 411 |
| Uppgifterna i denna tabell redovisar situationen per den 15 februari 2011 |

i miljoner euro

Eruf

ESF

Totalt

Avbrott - avslutade fall per den 31.12.2010

Avbrott - avslutade fall per den 31.12.2010

Tyskland

175

—

175

Spanien

1 477

74

1 552

Italien

84

—

84

Luxemburg

—

1

1

Ungern

33

—

33

Portugal

103

—

103

Rumänien

—

18

18

Förenade kungariket

184

—

184

Delsumma avslutade fall

2 057

94

2 151

Avbrott - oavslutade fall per den 31.12.2010

Avbrott - oavslutade fall per den 31.12.2010

Belgien

—

3

3

Bulgarien

15

—

15

Tyskland

43

69

112

Italien

—

72

72

Österrike

—

17

17

Förenade kungariket

41

—

41

Delsumma oavslutade fall

99

161

260

Totala avbrott

2 156

255

2 411

Uppgifterna i denna tabell redovisar situationen per den 15 februari 2011

Dessutom fattades under 2010 beslut om sex betalningsinställelser för ESF (Belgien, Spanien och Frankrike), och betalningarna återupptogs före utgången av året endast för Spanien.

6.4   ÖVRIGA ÅTERKRAV

ÖVRIGA ÅTERKRAV

Denna rubrik avser återkrav av felaktiga utbetalningar som gjorts på grund av misstag eller oriktigheter som upptäckts antingen av kommissionen, medlemsstaterna, Europeiska revisionsrätten eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) för den del av budgeten som inte genomförs genom delad förvaltning.

ÖVRIGA ÅTERKRAV SOM BEKRÄFTATS UNDER 2010

ÖVRIGA ÅTERKRAV SOM BEKRÄFTATS UNDER 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Övriga typer av förvaltning: |
| — | Externa åtgärder |

i miljoner euro

2010

2009

Övriga typer av förvaltning:

Övriga typer av förvaltning:

—

Externa åtgärder

137

81

| — | Inre politik |
| --- | --- |

—

Inre politik

188

202

Övriga återkrav som bekräftats totalt

325

283

ÖVRIGA ÅTERKRAV SOM GENOMFÖRDES UNDER 2010

ÖVRIGA ÅTERKRAV SOM GENOMFÖRDES UNDER 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Övriga typer av förvaltning: |
| — | - Externa åtgärder |

i miljoner euro

2010

2009

Övriga typer av förvaltning:

Övriga typer av förvaltning:

—

- Externa åtgärder

136

81

| — | - Inre politik |
| --- | --- |

—

- Inre politik

163

202

Övriga återkrav som genomförts totalt

299

283

6.5   ÅTERKRAV OCH FINANSIELLA KORRIGERINGAR I MEDLEMSSTATERNA PER STRUKTURPOLITISK ELLER SAMMANHÅLLNINGSPOLITISK ÅTGÄRD

ÅTERKRAV OCH FINANSIELLA KORRIGERINGAR I MEDLEMSSTATERNA PER STRUKTURPOLITISK ELLER SAMMANHÅLLNINGSPOLITISK ÅTGÄRD

När det gäller sammanhållningspolitiken förs de korrigeringar som medlemsstaterna gör efter sina egna eller EU:s revisioner inte upp i kommissionens redovisningssystem, eftersom medlemsstaterna kan återanvända dessa belopp för andra bidragsberättigande utgifter. Medlemsstaterna ska dock regelbundet informera kommissionen om belopp som dragits tillbaka, återkrav och pågående betalningskrav för strukturåtgärder. Detta gäller både uppgifterna för enskilda år och de ackumulerade beloppen för perioden 2000–2006 för samtliga fyra fonder (Eruf, ESF, EUGFJ-utveckling och FFU). De behöver dock inte separat ta upp korrigeringar som beror på EU:s insatser. Därför läggs medlemsstaternas finansiella korrigeringar inte till de korrigeringar som kommissionen gör.

Eftersom perioden 2000–2006 nu är i sin avslutsfas, en fas under vilken bevis om avdrag begärs för alla oriktigheter, är medlemsstaterna inte skyldiga att lämna separata uppgifter till kommissionen om de belopp som dragits tillbaka, återkrav och oavslutade betalningskrav för år 2010. Dessa ytterligare uppgifter togs emot i mars 2011 från Grekland, Belgien, Ungern, Portugal och för interregionala program. Dessa uppgifter beaktas i detta avsnitt.

På grundval av de uppgifter som hittills tagits emot i fråga om EU-bidrag har medlemsstaterna redovisat totalt runt 5,1 miljarder euro i ackumulerade finansiella korrigeringar till följd av sitt nationella revisionsarbete för programperioden 2000–2006 (varav belopp som dragits tillbaka på totalt runt 4 miljarder euro och återkrav på cirka 1,1 miljarder euro).

Det revisionsarbete på plats som gjorts av GD Regionalpolitik enligt 2008 års handlingsplan för revision av de nationella systemen i medlemsstaterna för återkrav avseende programperioden 2000–2006 avslutades 2010 för de sex resterande medlemsstaterna, och omfattar således alla de 25 berörda medlemsstaterna (för programperioden 2000–2006 fanns ingen rapporteringsskyldighet för Bulgarien och Rumänien). Resultaten av detta arbete liksom alla revisioner som utförts av revisionsrätten i de två senaste årsrapporterna visade att myndigheterna i medlemsstaterna i allmänhet följer kraven, även om betydande brister fortfarande fanns när det gäller uppgifternas fullständighet och systemet för registrering och rapportering av oriktigheter för vissa av programmen under programperioden 2000–2006 i Italien, Spanien, Frankrike och Nederländerna. I mindre utsträckning förekom det också brister i programmen i Förenade kungariket, Slovenien, Finland, Sverige och Lettland. Även om förbättringar har konstaterats i alla medlemsstaterna under åren 2007–2010 i samband med kommissionens revisioner fortsätter kommissionen att vara försiktig vid avslut och begärde att alla programansvariga myndigheter ska rapportera om uppföljningen (inbegripet finansiella korrigeringar) som har gjorts på nationell nivå avseende alla oriktigheter som registrerats för varje program. Kommissionen kommer inte att avsluta programmen förrän den bedömer att dessa uppgifter är konsekventa och fullständiga.

För programperioden 2000–2006 finns en risk för överlappning mellan de belopp som redovisats för finansiella korrigeringar till följd av EU-institutionernas arbete (kommissionens eller revisionsrättens revisioner och Olafs utredningar) och de belopp som redovisats av medlemsstaterna. Detta beror på att en stor del av de finansiella korrigeringar som beror på EU-instansernas arbete godtas och genomförs av medlemsstaterna direkt genom att de aktuella beloppen dras av från kostnadsredovisningarna, utan något formellt beslut från kommissionen. Medlemsstaterna är inte skyldiga att särredovisa korrigeringar som följer av EU:s arbete från dem som följer av deras egna kontroller och revisioner, och det går därför inte att exakt fastställa hur stor denna överlappning kan vara. Den finansiella korrigeringen behöver dessutom inte ha verkställts samma år som medlemsstaten godtog den. Därför är en eventuell överlappning bara en uppskattning. En jämförelse mellan varje medlemsstats egna uppgifter för 2010 och de korrigeringar som följt av EU:s revisionsarbete och som medlemsstaterna har godtagit pekar dock på att den totala överlappningen inte kan överstiga 65 miljoner euro (2009: 465 miljoner euro).

Under programperioden 2007–2013 finns ett rättsligt krav på medlemsstaterna att varje år rapportera om återkrav och tillbakadraganden genom IT-systemet SFC 2007. Detta innebär att kommissionen den 31 mars varje år tar emot elektroniska uppgifter direkt från medlemsstaterna. I sina riktlinjer till medlemsstaterna föreslog kommissionen också att separat identifiera korrigeringar som följer av EU:s revisionsarbete, i syfte att undvika överlappningar i redovisningen. Enligt medlemsstaternas rapportering till kommissionen den 31 mars 2011 uppgår de totala belopp (EU-andel) som medlemsstaterna återkrävt från stödmottagare och återtagit från certifierade utgifter som deklarerats till kommissionen under 2010 (återkrav, för 35 miljoner euro), eller dragits tillbaka från 2010 års ansökningar om betalning före det att uppbörden slutförts på nationell nivå (indragna belopp på 189 miljoner euro), samt pågående återkrav (41 miljoner euro) i slutet av 2010, till 265 miljoner euro:

| i miljoner euro |
| --- |
| EU 27 2007-2013 (2) | Belopp som dragits tillbaka som följd av MS revisionsarbete | Belopp som dragits tillbaka som följd av EU-organens revisioner | Totala belopp som dragits tillbaka | Återkrav till följd av MS revisionsarbete | Återkrav som följer av EU-organens revisioner | Återkrav totalt | Totala utestående återkrav som deklarerats under 2010 | Totala belopp som deklarerats av MS |
| Eruf/Sammanhållningsfonden
   (3) | 151 | 5 | 156 | 29 | 2 | 31 | 25 | 212 |
| ESF | 31 | 2 | 33 | 4 | 0 | 4 | 15 | 52 |
| EFF | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Totalt | 183 | 7 | 189 | 34 | 2 | 35 | 41 | 265 |

i miljoner euro

EU 27 2007-2013 (2)

2

Belopp som dragits tillbaka som följd av MS revisionsarbete

Belopp som dragits tillbaka som följd av EU-organens revisioner

Totala belopp som dragits tillbaka

Återkrav till följd av MS revisionsarbete

Återkrav som följer av EU-organens revisioner

Återkrav totalt

Totala utestående återkrav som deklarerats under 2010

Totala belopp som deklarerats av MS

Eruf/Sammanhållningsfonden
   (3)

Eruf/Sammanhållningsfonden

3

151

5

156

156

29

2

31

31

25

25

212

212

ESF

ESF

31

2

33

33

4

0

4

4

15

15

52

52

EFF

EFF

0

0

0

0

1

0

1

1

0

0

1

1

Totalt

183

7

189

34

2

35

41

265

Kommissionen har planerat en revision av återkraven från och med andra halvåret 2011 för att, för alla fonder, se över det korrigeringsmekanismsystem som inrättats av de attesterande myndigheterna och bedöma den säkerhet som kommissionen kan ge de redovisade beloppen, med hjälp av ett urval av program och medlemsstater som valts ut genom riskanalys.

Not 6 –   Bilaga 1: Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har beslutats under 2010 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

Not 6 –

Bilaga 1: Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har beslutats under 2010 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

| i miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Godkännande av räkenskaperna | Kontroll av överensstämmelsen | Deklarerade oriktigheter | Totalt 2010 | Totalt 2009 |
| Belgien | 0 | — | 4 | 4 | 15 |
| Bulgarien | 0 | 17 | 3 | 20 | 5 |
| Tjeckien | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Danmark | 0 | 10 | 3 | 12 | 104 |
| Tyskland | –1 | 16 | 12 | 28 | 17 |
| Estland | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –1 | 0 | 7 | 7 | 4 |
| Grekland | 4 | 460 | 14 | 477 | 21 |
| Spanien | 8 | 52 | 23 | 83 | 106 |
| Frankrike | –1 | 39 | 28 | 67 | 111 |
| Italien | 4 | 39 | 35 | 78 | 15 |
| Cypern | — | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Lettland | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luxemburg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungern | 0 | 8 | 1 | 8 | 22 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | –1 | 47 | 5 | 51 | 36 |
| Österrike | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| Polen | 0 | 50 | 2 | 52 | 13 |
| Portugal | 2 | 40 | 16 | 58 | 18 |
| Rumänien | 11 | 38 | 6 | 55 | 14 |
| Slovenien | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 |
| Slovakien | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Finland | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Sverige | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| Förenade kungariket | 8 | 194 | 11 | 213 | 109 |
| Totala beslut | 33 | 1 022 | 178 | 1 233 | 625 |

i miljoner euro

Medlemsstat

Godkännande av räkenskaperna

Kontroll av överensstämmelsen

Deklarerade oriktigheter

Totalt 2010

Totalt 2009

Belgien

0

—

4

4

15

Bulgarien

0

17

3

20

5

Tjeckien

0

1

0

1

1

Danmark

0

10

3

12

104

Tyskland

–1

16

12

28

17

Estland

—

—

0

0

0

Irland

–1

0

7

7

4

Grekland

4

460

14

477

21

Spanien

8

52

23

83

106

Frankrike

–1

39

28

67

111

Italien

4

39

35

78

15

Cypern

—

1

0

1

0

Lettland

0

—

0

0

0

Litauen

0

0

2

2

4

Luxemburg

0

1

0

1

0

Ungern

0

8

1

8

22

Malta

0

—

0

0

0

Nederländerna

–1

47

5

51

36

Österrike

0

1

1

2

3

Polen

0

50

2

52

13

Portugal

2

40

16

58

18

Rumänien

11

38

6

55

14

Slovenien

0

4

1

5

2

Slovakien

0

0

0

0

1

Finland

0

2

1

2

2

Sverige

0

3

2

5

2

Förenade kungariket

8

194

11

213

109

Totala beslut

33

1 022

178

1 233

625

Not 6 –   Bilaga 2: Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

Not 6 –

Bilaga 2: Totala finansiella korrigeringar och återkrav som har genomförts under 2010 för EGFJ - Uppdelning per medlemsstat

| i miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist | Kontroll av överensstämmelsen | Oriktigheter som deklarerats av medlemsstaterna (återbetalda till EU) | Totalt 2010 | Totalt 2009 |
| Belgien | 0 | 0 | 3 | 3 | 14 |
| Bulgarien | 0 | — | 5 | 6 | 1 |
| Tjeckien | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Danmark | 0 | 10 | 3 | 12 | 105 |
| Tyskland | –1 | 16 | 10 | 26 | 18 |
| Estland | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irland | –1 | 1 | 5 | 5 | 5 |
| Grekland | 4 | 136 | 10 | 150 | 196 |
| Spanien | 8 | 92 | 30 | 130 | 59 |
| Frankrike | –1 | 90 | 30 | 120 | 82 |
| Italien | 4 | 5 | 23 | 33 | 177 |
| Cypern | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Lettland | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Litauen | 0 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| Luxemburg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Ungern | 0 | 24 | 2 | 26 | 9 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | –1 | 46 | 5 | 51 | 9 |
| Österrike | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 |
| Polen | 0 | 95 | 1 | 97 | 2 |
| Portugal | 2 | 4 | 18 | 24 | 7 |
| Rumänien | 11 | — | 6 | 16 | 12 |
| Slovenien | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Slovakien | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Finland | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Sverige | 0 | 3 | 2 | 5 | 14 |
| Förenade kungariket | 8 | 195 | 12 | 215 | 133 |
| Totalt genomförda | 33 | 728 | 172 | 934 | 851 |

i miljoner euro

Medlemsstat

Godkännande av räkenskaperna och betalningar efter utsatt tidsfrist

Kontroll av överensstämmelsen

Oriktigheter som deklarerats av medlemsstaterna (återbetalda till EU)

Totalt 2010

Totalt 2009

Belgien

0

0

3

3

14

Bulgarien

0

—

5

6

1

Tjeckien

0

0

1

1

0

Danmark

0

10

3

12

105

Tyskland

–1

16

10

26

18

Estland

—

—

0

0

0

Irland

–1

1

5

5

5

Grekland

4

136

10

150

196

Spanien

8

92

30

130

59

Frankrike

–1

90

30

120

82

Italien

4

5

23

33

177

Cypern

—

1

0

1

1

Lettland

0

—

0

0

0

Litauen

0

2

1

4

2

Luxemburg

0

1

0

1

0

Ungern

0

24

2

26

9

Malta

0

—

0

0

0

Nederländerna

–1

46

5

51

9

Österrike

0

3

1

3

1

Polen

0

95

1

97

2

Portugal

2

4

18

24

7

Rumänien

11

—

6

16

12

Slovenien

0

—

1

1

2

Slovakien

0

0

1

1

0

Finland

0

2

1

2

2

Sverige

0

3

2

5

14

Förenade kungariket

8

195

12

215

133

Totalt genomförda

33

728

172

934

851

Not 6 – Bilaga 3:   Totala finansiella korrigeringar som har bekräftats under 2010 för strukturåtgärder Uppdelning per medlemsstat

Not 6 – Bilaga 3:

Totala finansiella korrigeringar som har bekräftats under 2010 för strukturåtgärder Uppdelning per medlemsstat

| i miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Ackumulerade vid utgången av 2009 | Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2010 | Ackumulerade vid utgången av 2010 |
| Eruf | Sammanhållningsfonden | ESF | FFU | EUGFJ Utveckling | Totala år 2010 |
| 1994-1999 | 2 516 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 | 2 652 |
| Belgien | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Danmark | 3 | — | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Tyskland | 339 | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 340 |
| Irland | 42 | — | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Grekland | 526 | 1 | 0 | — | — | 0 | 2 | 528 |
| Spanien | 548 | 116 | 0 | 0 | — | 1 | 117 | 664 |
| Frankrike | 84 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 88 |
| Italien | 505 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luxemburg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Nederländerna | 177 | — | — | — | — | — | 0 | 177 |
| Österrike | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Portugal | 137 | 2 | — | — | 1 | 1 | 4 | 141 |
| Finland | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Förenade kungariket | 131 | 6 | — | — | 1 | 0 | 7 | 138 |
| Interreg | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000-2006 | 5 178 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 | 5 965 |
| Belgien | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Bulgarien | 2 | — | 18 | — | — | — | 18 | 21 |
| Tjeckien | 0 | 4 | 7 | — | — | — | 11 | 11 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | 12 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 | 13 |
| Estland | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 42 | 2 | 1 | — | — | — | 2 | 44 |
| Grekland | 920 | 40 | 0 | 0 | — | — | 40 | 961 |
| Spanien | 2 503 | 170 | 104 | 2 | 87 | — | 363 | 2 865 |
| Frankrike | 261 | 16 | — | 0 | — | 9 | 26 | 287 |
| Italien | 825 | 97 | — | 4 | 1 | 2 | 105 | 930 |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Lettland | 4 | — | 1 | — | 0 | — | 1 | 4 |
| Litauen | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Ungern | 52 | 0 | — | — | — | — | 0 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Nederländerna | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Österrike | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Polen | 134 | 0 | 111 | 1 | 0 | — | 112 | 246 |
| Portugal | 126 | 0 | 13 | 0 | — | 18 | 31 | 157 |
| Rumänien | 10 | — | 2 | — | — | — | 2 | 12 |
| Slovenien | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakien | 39 | 0 | 2 | — | — | — | 2 | 41 |
| Finland | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Sverige | 11 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Förenade kungariket | 217 | 29 | — | 36 | — | 1 | 65 | 283 |
| Interreg | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tjeckien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danmark | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estland | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grekland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spanien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Frankrike | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lettland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Litauen | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxemburg | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Ungern | — | 0 | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nederländerna | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Österrike | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polen | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumänien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Sverige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Förenade kungariket | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Interreg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totala bekräftade | 7 694 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 | 8 619 |

i miljoner euro

Medlemsstat

Ackumulerade vid utgången av 2009

Finansiella korrigeringar som bekräftats under 2010

Ackumulerade vid utgången av 2010

Eruf

Sammanhållningsfonden

ESF

FFU

EUGFJ Utveckling

Totala år 2010

1994-1999

1994-1999

2 516

2 516

125

125

0

0

4

4

3

3

3

3

136

136

2 652

2 652

Belgien

5

—

—

—

—

—

0

5

Danmark

3

—

—

—

—

—

0

3

Tyskland

339

0

—

—

0

1

1

340

Irland

42

—

—

—

—

—

0

42

Grekland

526

1

0

—

—

0

2

528

Spanien

548

116

0

0

—

1

117

664

Frankrike

84

—

—

4

—

0

4

88

Italien

505

0

—

—

—

0

0

505

Luxemburg

5

—

—

—

—

—

0

5

Nederländerna

177

—

—

—

—

—

0

177

Österrike

2

—

—

—

—

—

0

2

Portugal

137

2

—

—

1

1

4

141

Finland

1

—

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

0

1

Förenade kungariket

131

6

—

—

1

0

7

138

Interreg

10

0

—

—

—

—

0

10

2000-2006

2000-2006

5 178

5 178

368

368

258

258

43

43

89

89

30

30

788

788

5 965

5 965

Belgien

10

0

—

—

—

—

0

10

Bulgarien

2

—

18

—

—

—

18

21

Tjeckien

0

4

7

—

—

—

11

11

Danmark

0

—

—

—

—

—

0

0

Tyskland

12

0

—

0

0

—

1

13

Estland

0

0

—

0

—

—

0

0

Irland

42

2

1

—

—

—

2

44

Grekland

920

40

0

0

—

—

40

961

Spanien

2 503

170

104

2

87

—

363

2 865

Frankrike

261

16

—

0

—

9

26

287

Italien

825

97

—

4

1

2

105

930

Cypern

—

—

—

—

—

—

0

0

Lettland

4

—

1

—

0

—

1

4

Litauen

2

—

0

—

—

—

0

2

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

0

2

Ungern

52

0

—

—

—

—

0

52

Malta

—

—

—

—

—

—

0

0

Nederländerna

2

—

—

—

—

—

0

2

Österrike

—

—

—

—

—

—

0

0

Polen

134

0

111

1

0

—

112

246

Portugal

126

0

13

0

—

18

31

157

Rumänien

10

—

2

—

—

—

2

12

Slovenien

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakien

39

0

2

—

—

—

2

41

Finland

0

—

—

—

0

—

0

1

Sverige

11

0

—

—

—

—

0

11

Förenade kungariket

217

29

—

36

—

1

65

283

Interreg

1

9

—

—

—

—

9

10

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

—

2

2

2

2

Belgien

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarien

—

—

—

—

—

—

—

—

Tjeckien

—

—

—

—

—

—

—

—

Danmark

—

—

—

0

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

—

—

—

—

—

Estland

—

0

—

—

—

—

0

0

Irland

—

—

—

0

—

—

0

0

Grekland

—

—

—

—

—

—

—

—

Spanien

—

—

—

—

—

—

—

—

Frankrike

—

—

—

0

—

—

0

0

Italien

—

—

—

—

—

—

—

—

Cypern

—

—

—

—

—

—

—

—

Lettland

—

—

—

—

—

—

—

—

Litauen

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxemburg

—

—

—

0

—

—

0

0

Ungern

—

0

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nederländerna

—

—

—

—

—

—

—

—

Österrike

—

—

—

—

—

—

—

—

Polen

—

0

—

0

—

—

0

0

Portugal

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumänien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakien

—

—

—

—

—

—

—

—

Finland

—

—

—

—

—

—

—

—

Sverige

—

—

—

—

—

—

—

—

Förenade kungariket

—

—

—

—

—

—

—

—

Interreg

—

—

—

—

—

—

—

—

Totala bekräftade

7 694

494

258

49

91

33

925

8 619

Not 6 –   Bilaga 4: Totala finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010: Strukturåtgärder Uppdelning per medlemsstat

Not 6 –

Bilaga 4: Totala finansiella korrigeringar som har genomförts under 2010: Strukturåtgärder Uppdelning per medlemsstat

| i miljoner euro |
| --- |
| Medlemsstat | Ackumulerade vid utgången av 2009 | Finansiella korrigeringar som genomförts under 2010 | Ackumulerade vid utgången av 2010 |
| Eruf | Sammanhållningsfonden | ESF | FFU | EUGFJ Utveckling | Totalt år 2010 |
| 1994-1999 | 2 144 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 | 2 621 |
| Belgien | 6 | — | — | — | — | — | — | 6 |
| Danmark | 4 | — | — | — | — | — | — | 4 |
| Tyskland | 300 | 37 | — | — | 0 | 1 | 38 | 338 |
| Irland | 40 | — | — | — | — | — | — | 40 |
| Grekland | 521 | 1 | 3 | — | — | 0 | 4 | 525 |
| Spanien | 293 | 363 | 1 | 0 | — | 1 | 365 | 658 |
| Frankrike | 85 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 89 |
| Italien | 483 | 21 | — | — | — | — | 21 | 504 |
| Luxemburg | 4 | — | — | 1 | — | — | 1 | 5 |
| Nederländerna | 177 | — | — | — | — | — | — | 177 |
| Österrike | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Portugal | 118 | 20 | — | — | 1 | 1 | 23 | 141 |
| Finland | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Sverige | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Förenade kungariket | 108 | 11 | — | — | 1 | 0 | 13 | 120 |
| Interreg | 2 | 7 | — | — | — | — | 7 | 9 |
| 2000-2006 | 3 222 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 | 3 480 |
| Belgien | 8 | — | — | 0 | — | — | 0 | 8 |
| Bulgarien | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Tjeckien | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Danmark | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Tyskland | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Estland | 0 | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irland | 26 | — | — | — | — | — | — | 26 |
| Grekland | 904 | — | — | — | — | — | — | 904 |
| Spanien | 940 | — | 16 | 0 | 87 | 8 | 111 | 1 051 |
| Frankrike | 239 | — | — | — | — | 9 | 9 | 248 |
| Italien | 686 | 79 | — | 0 | — | 2 | 82 | 768 |
| Cypern | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Lettland | 3 | — | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Litauen | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Ungern | 41 | — | — | — | — | — | — | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Nederländerna | 0 | — | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Österrike | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Polen | 90 | — | — | — | — | — | — | 90 |
| Portugal | 95 | — | 1 | — | — | 18 | 18 | 113 |
| Rumänien | 8 | — | 0 | — | — | — | 0 | 8 |
| Slovenien | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Slovakien | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Finland | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Sverige | 11 | — | — | — | — | — | — | 11 |
| Förenade kungariket | 151 | — | — | 36 | — | 1 | 37 | 188 |
| INTERREG | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgarien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tjeckien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Danmark | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Tyskland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Estland | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irland | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Grekland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Spanien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Frankrike | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Cypern | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Lettland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Litauen | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxemburg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ungern | — | — | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Nederländerna | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Österrike | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Polen | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugal | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Rumänien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakien | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Finland | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Sverige | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Förenade kungariket | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Totalt genomförda | 5 366 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 | 6 102 |

i miljoner euro

Medlemsstat

Ackumulerade vid utgången av 2009

Finansiella korrigeringar som genomförts under 2010

Ackumulerade vid utgången av 2010

Eruf

Sammanhållningsfonden

ESF

FFU

EUGFJ Utveckling

Totalt år 2010

1994-1999

1994-1999

2 144

2 144

462

462

4

4

5

5

3

3

3

3

476

476

2 621

2 621

Belgien

6

—

—

—

—

—

—

6

Danmark

4

—

—

—

—

—

—

4

Tyskland

300

37

—

—

0

1

38

338

Irland

40

—

—

—

—

—

—

40

Grekland

521

1

3

—

—

0

4

525

Spanien

293

363

1

0

—

1

365

658

Frankrike

85

—

—

4

—

0

4

89

Italien

483

21

—

—

—

—

21

504

Luxemburg

4

—

—

1

—

—

1

5

Nederländerna

177

—

—

—

—

—

—

177

Österrike

2

—

—

—

—

—

—

2

Portugal

118

20

—

—

1

1

23

141

Finland

1

0

—

—

—

—

0

1

Sverige

1

—

—

—

—

—

—

1

Förenade kungariket

108

11

—

—

1

0

13

120

Interreg

2

7

—

—

—

—

7

9

2000-2006

2000-2006

3 222

3 222

80

80

18

18

36

36

87

87

38

38

259

259

3 480

3 480

Belgien

8

—

—

0

—

—

0

8

Bulgarien

2

—

—

—

—

—

—

2

Tjeckien

0

—

—

—

—

—

—

0

Danmark

0

—

—

—

—

—

—

0

Tyskland

10

0

—

—

—

—

0

10

Estland

0

—

—

0

—

—

0

0

Irland

26

—

—

—

—

—

—

26

Grekland

904

—

—

—

—

—

—

904

Spanien

940

—

16

0

87

8

111

1 051

Frankrike

239

—

—

—

—

9

9

248

Italien

686

79

—

0

—

2

82

768

Cypern

0

—

—

—

—

—

—

0

Lettland

3

—

1

—

—

—

1

4

Litauen

1

—

0

—

—

—

0

1

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

—

2

Ungern

41

—

—

—

—

—

—

41

Malta

0

—

—

—

—

—

—

0

Nederländerna

0

—

—

—

—

1

1

1

Österrike

0

—

—

—

—

—

—

0

Polen

90

—

—

—

—

—

—

90

Portugal

95

—

1

—

—

18

18

113

Rumänien

8

—

0

—

—

—

0

8

Slovenien

2

—

—

—

—

—

—

2

Slovakien

1

—

—

—

—

—

—

1

Finland

0

—

—

—

—

—

—

0

Sverige

11

—

—

—

—

—

—

11

Förenade kungariket

151

—

—

36

—

1

37

188

INTERREG

0

0

—

—

—

—

0

0

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

2

2

2

2

Belgien

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgarien

—

—

—

—

—

—

—

—

Tjeckien

—

—

—

—

—

—

—

—

Danmark

—

—

—

0

—

—

0

0

Tyskland

—

—

—

—

—

—

—

—

Estland

—

0

—

—

—

—

0

0

Irland

—

—

—

0

—

—

0

0

Grekland

—

—

—

—

—

—

—

—

Spanien

—

—

—

—

—

—

—

—

Frankrike

—

—

—

0

—

—

0

0

Italien

—

—

—

—

—

—

—

—

Cypern

—

—

—

—

—

—

—

—

Lettland

—

—

—

—

—

—

—

—

Litauen

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxemburg

—

—

—

—

—

—

—

—

Ungern

—

—

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Nederländerna

—

—

—

—

—

—

—

—

Österrike

—

—

—

—

—

—

—

—

Polen

—

0

—

—

—

—

0

0

Portugal

—

0

—

0

—

—

1

1

Rumänien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenien

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakien

—

—

—

—

—

—

—

—

Finland

—

—

—

—

—

—

—

—

Sverige

—

—

—

—

—

—

—

—

Förenade kungariket

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Totalt genomförda

5 366

542

21

42

90

41

737

6 102

7.   HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Nedanstående upplysningar om Europeiska unionens hantering av finansiella risker avser:

| — | Den finansförvaltning som Europeiska kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

—

Den finansförvaltning som Europeiska kommissionen utför i samband med genomförandet av budgeten.

| — | Europeiska kommissionens upp- och utlåningsverksamhet i form av makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens upp- och utlåningsverksamhet i form av makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån.

| — | Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. |
| --- | --- |

—

Garantifonden för åtgärder avseende tredje land.

| — | Den upplåning, utlåning och finansförvaltning som Europeiska unionen utför genom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. |
| --- | --- |

—

Den upplåning, utlåning och finansförvaltning som Europeiska unionen utför genom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling.

7.1   RISKHANTERING

RISKHANTERING

7.1.1   
  Finansförvaltning

Finansförvaltning

Reglerna och principerna för kommissionens finansförvaltning anges i rådets förordning nr 1150/2000 (ändrad genom förordningarna (EG) nr 2028/2004 och 105/2009) och i budgetförordningen (rådets förordning (EG) nr 1605/2002, ändrad genom rådets förordningar (EG) nr 1995/2006, 1525/2007 och 1081/2010) och dess genomförandebestämmelser (kommissionens förordning (EG) nr 2342/2002, ändrad genom kommissionens förordningar (EG) nr 1261/2005, 1248/2006 och 478/2007).

Som ett resultat av ovannämnda förordningar tillämpas följande huvudprinciper:

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltning, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen till konton i deras finansförvaltning, eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, och som har öppnat för detta ändamål i kommissionens namn. Kommissionen kan bara ta ut medel från kontona för att täcka sina behov av likvida medel.

| — | Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna betalar de egna medlen i sina egna nationella valutor, medan kommissionens betalningar framför allt görs i euro.

| — | Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras. |
| --- | --- |

—

Bankkonton som öppnats i kommissionens namn får inte övertrasseras.

| — | Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro. |
| --- | --- |

—

Medel på bankkonton denominerade i andra valutor än euro används endera för betalningar i samma valutor eller omräknas regelbundet till euro.

Utöver kontona för egna medel har kommissionen öppnat andra bankkonton i centralbanker och affärsbanker för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna datasystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En skriftlig uppsättning riktlinjer och förfaranden reglerar kommissionens hantering av kassa- och betalningstransaktioner i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker olika transaktionsområden (t.ex: verkställande av betalningar och likviditetsförvaltning, kassaflödesanalys, driftskontinuitet etc.) och man kontrollerar regelbundet överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena. Dessutom anordnas möten mellan generaldirektoratet för budget och generaldirektoratet för ekonomi och finans för att diskutera informationsutbyte om riskhantering och goda metoder.

Bufi – preliminärt inkasserade böter

Bufi – preliminärt inkasserade böter

Från och med 2010 investeras preliminärt inkasserade bötesbelopp i en särskilt upprättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans, kallad Bufi. De bötesbelopp som togs emot före 2010 kvarstår på särskilda bankkonton. Förvaltningen av de preliminärt inkasserade böterna utförs av kommissionen i enlighet med interna riktlinjer och de riktlinjer för tillgångsförvaltning som ingår i det servicenivåavtal som undertecknades i december 2009 mellan GD Budget och GD Ekonomi och finans. Förfarandehandböcker som omfattar särskilda områden såsom likviditetsförvaltning har utvecklats och används av de förvaltande enheterna. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs.

Målen för tillgångsförvaltningen är att investera de böter som betalats in till kommissionen för att

| a) | säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att medlen är lätt tillgängliga när de behövs, och

| b) | att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på riktmärket för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader. |
| --- | --- |

b)

att under normala förhållanden få fram en avkastning som i genomsnitt är lika med avkastningen på riktmärket för Bufi (Bufi benchmark) minus kostnader.

Investeringar får i princip bara ske i form av tidsbundna depositioner hos centralbanker i euroområdet, statspapper som utfärdats av organ i euroområdet, helt statsägda eller statsgaranterade banker eller överstatliga institutioner, obligationer, växlar och inlåningsbevis som utfärdas av statliga enheter som skapar en direkt exponering av statspapper som har emitterats i euroområdet eller av överstatliga institutioner.

7.1.2   
  Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåningstransaktionerna och den därtill hörande finansförvaltningen sköts av EU i enlighet med respektive rådsbeslut, om tillämpligt, samt interna riktlinjer. De förvaltande enheterna har utarbetat skriftliga instruktioner för de olika leden i arbetet såsom upplåning, utlåning och likviditetsförvaltning. Finansiella risker och transaktionsrisker identifieras och utvärderas, och man stämmer regelbundet av att interna riktlinjer och förfaranden efterlevs. Normalt sker ingen risksäkring för att kompensera variationer i räntan eller växelkurser (så kallad hedging) eftersom utlåningstransaktionerna finansieras av motsvarande upplåning (back-to-back-lån), och de därför inte är utsatta för räntevariationer eller växelkursvariationer.

7.1.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Reglerna och principerna för förvaltningen av garantifondens tillgångar (se not 2.3.3) fastställs i en konvention mellan Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken (EIB) av den 25 november 1994, med ändringar av den 17 och 23 september 1996, den 8 maj 2002, den 25 februari 2008 och den 9 november 2010. Garantifonden arbetar endast i euro och alla investeringar sker i euro för att undvika eventuella valutarisker. Fondens finansiella verksamhet bedrivs i linje med vedertagna försiktighetsregler för tillgångsförvaltning. Garantifondens förvaltningsansvariga ska särskilt sträva efter att minska riskerna och se till att de förvaltade tillgångarna kan säljas eller överlåtas utan väsentliga dröjsmål, med hänsyn till de åtaganden som fonden kan behöva uppfylla.

2.3.3

7.1.4   
  EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

Europeiska kommissionen förvaltar likvidationen av EKSG:s skulder, och inga nya lån eller motsvarande finansiering planeras för EKSG under avveckling. Ny EKSG-upplåning får bara användas till refinansiering i syfte att minska kostnaderna för kapitalet. I finansförvaltningen tillämpas principen om försiktighet i förvaltningen i syfte att hålla nere riskerna så mycket som möjligt.

7.2   MARKNADSRISKER

MARKNADSRISKER

Marknadsrisken är risken för att det verkliga värdet eller framtida kassaflöden avseende ett givet finansiellt instrument ska påverkas av fluktuationer på marknadspriserna. Marknadsrisken avser inte bara möjligheterna till förluster utan även möjligheter till vinster. Till marknadsrisken räknas valutarisker, ränterisker och övriga prisrisker. Europeiska unionen är inte exponerad för några övriga väsentliga prisrisker.

7.2.1   
  Valutarisk

Valutarisk

Valutarisk är risken för att EU:s transaktioner eller dess investeringar påverkas av fluktuationer i växelkurserna. Risken uppstår när en valuta apprecieras eller deprecieras i förhållande till en annan.

7.2.1.1   Finansförvaltning

Finansförvaltning

De egna medel som medlemsstaterna betalat i annan valuta än euro hålls på kontona för egna medel i enlighet med förordningen om egna medel. De räknas om till euro när de måste tas i anspråk för att verkställa utbetalningar. Förfarandena för att hantera dessa medel fastställs i den ovannämnda förordningen. I ett begränsat antal fall används medlen direkt för utbetalningar som ska göras i samma valuta.

Kommissionen har ett antal konton i affärsbanker i andra EU-valutor än euro, samt i US-dollar och schweiziska franc, för utbetalningar i dessa valutor. Dessa konton fylls på beroende på de betalningar som ska verkställas och följaktligen exponeras inte saldona för valutarisk.

När diverse intäkter (andra än egna medel) tas emot i andra valutor än euro överförs de endera till kommissionens andra konton i samma valutor, om de behövs för att täcka utbetalningar, eller omräknas till euro och överförs till konton som hålls i euro. Förskottskonton som hålls i andra valutor än euro fylls på beroende på de beräknade behoven av kortfristiga lokala utbetalningar i dessa valutor. Saldona på dessa konton hålls inom sina respektive tak.

Bufi – preliminärt inkasserade böter

Bufi – preliminärt inkasserade böter

Eftersom alla böter utdöms och betalas in i euro är de inte exponerade för valutarisk.

7.2.1.2   Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

De flesta finansiella tillgångar och skulder är utställda i euro varför EU i dessa fall inte är exponerad för valutarisk. Inom ramen för den finansiella mekanismen inom Euratom bedriver EU utlåning utställd i US-dollar, vilken finansieras genom upplåning av motsvarande belopp i US-dollar (back-to-back-lån). På balansdagen var EU inte exponerad för någon valutarisk med avseende på Euratom.

7.2.1.3   Garantifonden

Garantifonden

Eftersom de finansiella tillgångarna är utställda i euro föreligger ingen valutarisk.

7.2.1.4   EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

EKSG under avveckling har en liten nettoexponering i utländsk valuta motsvarande 1,43 miljoner euro avseende 1,39 miljoner euro i fastighetslån och 0,04 miljoner euro på avistakonton.

7.2.2   
  Ränterisker

Ränterisker

En ränterisk är risken för att en säkerhet, i synnerhet en obligation, tappar i värde därför att räntorna höjs. Högre räntor ger i allmänhet lägre priser på obligationer med fast räntesats och vice versa.

7.2.2.1   Finansförvaltning

Finansförvaltning

Kommissionens finansförvaltning lånar inte upp pengar och exponeras därför inte för ränterisker. Däremot intjänas ränta på dess olika banktillgodohavanden. Kommissionen har därför vidtagit åtgärder för att se till att den intjänade räntan på dess bankkonton ska motsvara marknadsräntorna och deras eventuella fluktuationer.

De konton som öppnats vid medlemsstaternas statskassor eller hos centralbanker för inbetalning av egna medel är avgiftsfria inte icke-räntebärande. För alla andra konton vid nationella centralbanker beror ersättningen på de särskilda villkor som varje bank erbjuder, räntesatserna är rörliga och anpassas till fluktuationerna på marknaden.

För tillgodohavanden i affärsbanker utgår dagsränta. Räntan bygger på rörliga marknadsräntor med en avtalsenlig (positiv eller negativ) marginal. På de flesta kontona är ränteberäkningen kopplad till Eonia-räntan, och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa andra konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta vad gäller dess viktigaste refinansieringstransaktioner. Därför föreligger ingen risk att kommissionens intjänade räntor ligger under marknadsräntorna.

BUFI – preliminärt inkasserade böter

BUFI – preliminärt inkasserade böter

Det finns inga obligationer med rörlig ränta i Bufi-portföljen. Nollkupongobligationer stod för 69 % av obligationerna på balansdagen.

7.2.2.2   Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning med variabel ränta

Upp- och utlåning med variabel ränta

Det följer av upp- och utlåningstransaktionernas natur att EU har såväl omfattande tillgångar som skulder som är räntebärande. Makroekonomiskt bistånd och Euratomlån till rörlig ränta medför en ränterisk för EU. De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock av att den motsvarande inlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back). På balansdagen hade EU lån med rörlig ränta till ett nominellt belopp på 0,86 miljarder euro (2009: 0,96 miljarder euro), där en omräkning av räntesatsen görs var sjätte månad.

Upp- och utlåning med fast ränta

Upp- och utlåning med fast ränta

EU har också makroekonomiskt bistånd och Euratomlån med fast ränta på sammanlagt 110 miljoner euro under 2010 (2009: 110 miljoner euro) och med en slutlig löptid på mellan ett och fem år (25 miljoner euro) och över fem år (85 miljoner euro). Viktigare är att EU har tio lån genom det finansiella instrumentet betalningsbalanslån med fast ränta på totalt 12,05 miljarder euro under 2010 (2009: 9,2 miljarder euro) och med en slutlig löptid på upp till ett år (2 miljarder euro), mellan ett och fem år (5,7 miljarder euro) och över fem år (4,35 miljarder euro).

7.2.2.3   Garantifond

Garantifond

Garantifondens räntebärande värdepapper som emitterats till rörlig ränta innebär en exponering för räntevolatilitet, medan motsvarande värdepapper som emitterats till fast ränta innebär en exponering kopplad till det verkliga värdet. På balansdagen utgjorde obligationer med fast räntesats ca 93 % av den samlade investeringsportföljen (2009: 97 %).

7.2.2.4   EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

Det ligger i verksamhetens natur att EKSG under avveckling är exponerad för ränterisker. De ränterisker som följer av utlåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande upplåningen sker på jämförbara villkor. När det gäller tillgångsförvaltningen kan sägas att på balansdagen utgjorde obligationer med fast räntesats ca 92 % av den samlade investeringsportföljen (2009: 97 %).

7.3   KREDITRISK

KREDITRISK

Kreditrisk innebär risken för förluster därför att en gäldenär eller låntagare inte fullgör sina betalningsskyldigheter med avseende på lån eller någon annan typ av budgetpost (endera avseende kapitalet eller räntan eller båda) eller sina andra avtalsenliga skyldigheter. Sådan underlåtelse kan yttra sig som försenade betalningar, omläggning av låneåterbetalningarna eller konkurs.

7.3.1   
  Finansförvaltning

Finansförvaltning

Merparten av kommissionens likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1150/2000, på de konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag (egna medel). Alla dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller centralbanker. Dessa institutioner utsätter kommissionen för den lägsta kreditrisken (och motpartsrisken) eftersom det rör sig om unionens medlemsstater. En del av kommissionens likvida medel hålls i affärsbanker för att täcka utbetalningar. Sådana konton fylls på strax innan betalningen ska verkställas och hanteras automatiskt via systemet för likviditetsförvaltning. Varje konto innehåller miniminivåer som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna. Följaktligen är beloppen på dessa konton konstant låga (mellan 20 miljoner euro och 100 miljoner euro i genomsnitt, som är fördelade på mer än 20 konton) och därmed begränsas kommissionens riskexponering. Beloppen bör sättas i relation till det sammanlagda likviditetssaldot som ligger på mellan 1 miljard och 35 miljarder euro och de sammanlagda utbetalningarna under 2010 som uppgick till 120 miljarder euro.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska motpartsrisken.

| — | Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. |
| --- | --- |

—

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

| — | Affärsbanker som valts ut för preliminär inkassering av böter (bundna likvida medel) måste i regel ha en långfristig kreditvärdering på minst S&P AA eller motsvarande och särskilda åtgärder tillämpas om banker i konsortiet får en sämre kreditvärdering. |
| --- | --- |

—

Affärsbanker som valts ut för preliminär inkassering av böter (bundna likvida medel) måste i regel ha en långfristig kreditvärdering på minst S&P AA eller motsvarande och särskilda åtgärder tillämpas om banker i konsortiet får en sämre kreditvärdering.

| — | Under 2009 inrättade kommissionens finansförvaltning ett alternativt system för hantering av preliminärt inkasserade böter, för att minska risken på detta område. Böter som utdöms efter den 1 januari 2010 hanteras nu enligt det nya systemet och deponeras inte längre i affärsbanker, i enlighet med kommissionens beslut C(2009) 4264. |
| --- | --- |

—

Under 2009 inrättade kommissionens finansförvaltning ett alternativt system för hantering av preliminärt inkasserade böter, för att minska risken på detta område. Böter som utdöms efter den 1 januari 2010 hanteras nu enligt det nya systemet och deponeras inte längre i affärsbanker, i enlighet med kommissionens beslut C(2009) 4264.

| — | Förskottskonton innehas i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år. |
| --- | --- |

—

Förskottskonton innehas i lokala banker som valts ut genom ett förenklat anbudsförfarande. Kraven på kreditvärdering beror på den lokala situationen och kan skilja sig kraftigt från land till land. För att begränsa risken hålls saldona på dessa konton på lägsta möjliga nivå (med hänsyn tagen till transaktionsbehoven). Kontona fylls på regelbundet och de tak som tillämpas ses över varje år.

| — | Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkt bevakning skedde under finanskrisen och fortsatte under 2010. |
| --- | --- |

—

Kreditvärdigheten hos affärsbanker där kommissionen har konton kontrolleras minst en gång i månaden, vid behov oftare. Förstärkt bevakning skedde under finanskrisen och fortsatte under 2010.

BUFI – preliminärt inkasserade böter

BUFI – preliminärt inkasserade böter

Från investeringar från preliminärt inkasserade böter exponeras vi för kreditrisk, dvs. risken för att en motpart kommer att vara oförmögen att helt och fullt betala de belopp som förfaller till betalning. Den högsta koncentrationen av exponering är mot Frankrike och Tyskland eftersom vart och ett av dessa länder motsvarar 69 % respektive 25 % av portföljens totala volym.

De viktigaste investeringsbegränsningarna är för de länder som värderas (för närvarande Frankrike och Tyskland, med kreditvärdering AAA/Aaa): upp till 100 % av portföljen. För andra godkända emittenter (krävs en kreditvärdering på minst Aa2 (Moody’s eller motsvarande)): upp till 25 % av portföljen.

7.3.2   
  Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Kreditrisker hanteras i första hand genom garantier från stater i fråga om Euratomlån, via garantifonden (makroekonomiskt bistånd och Euratom) samt i sista hand genom EU:s budget (betalningsbalanslån och – om de andra åtgärderna är otillräckliga – makrofinansiellt bistånd och Euratom). De under 2010 gällande bestämmelserna om egna medel fastställde taket för BNI-resursen till 1,23 % av medlemsstaternas BNI och under 2010 utnyttjades 1,12 % för att täcka betalningsbemyndigandena. Detta innebär att det per den 31 december 2010 fanns en tillgänglig marginal på 0,11 % för garantin. Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland inrättades 1994 som ett skydd mot risken för försumliga gäldenärer i samband med utlåning av upplånade medel till länder utanför Europeiska unionen. Exponeringen för kreditrisk kompenseras vidare genom att medel från EU-budgeten kan användas för att täcka belopp som gäldenären inte klarar av att betala fullt ut. När det handlar om att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot sina långivare har EU således rätt att vända sig till samtliga medlemsstater för täckning.

Huvudmottagarna av dessa lån är Ungern, Lettland och Rumänien. Utlåningen till dessa länder utgör 42 %, 30 % respektive 22 % av den totala lånevolymen. I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får således bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

7.3.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Enligt EU:s avtal med EIB om förvaltning av garantifonden ska emittenten vid interbankinvesteringar ha en kreditvärdering från Moodys eller motsvarande på minst P-1. Den 31 december 2010 skedde alla investeringar (124 miljoner euro) med sådana motparter (2009: 153 miljoner euro). Den 31 december 2010 hade fonden investerat i fem kortfristiga finansiella instrument, och samtliga investeringar (69 miljoner euro) skedde med motparter med en kreditvärdering från Moodys eller motsvarande på minst P-1. Alla garantier som tas upp som tillgångar som kan säljas följer riktlinjerna för förvaltningen.

7.3.4   
  EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

Exponeringen mot kreditrisk hanteras först och främst genom en regelbunden analys av gäldenärernas förmåga att betala räntor och amorteringar. Exponeringen reduceras också genom säkerheter, liksom genom garantiåtaganden från stater, företag eller personer. 68 % av de sammanlagda utestående lånen täcks av garantier direkt från en medlemsstat eller på motsvarande nivå (t.ex. offentliga institutioner). 11 % av de utestående lånen har beviljats banker eller täcks av garantier från banker. I fråga om finansförvaltningen i samband med dessa transaktioner måste riktlinjerna för valet av motpart alltid följas. Den förvaltande enheten får bara samarbeta med godkända banker som har tillräckligt strikta krav på sina motparter.

7.4   LIKVIDITETSRISK

LIKVIDITETSRISK

Likviditetsrisken är den risk som uppstår vid svårigheter att sälja en tillgång, till exempel därför att en ställd säkerhet eller tillgång inte kan överlåtas tillräckligt snabbt på marknaden för att förebygga en förlust eller uppfylla en förpliktelse.

7.4.1   
  Finansförvaltning

Finansförvaltning

EU:s budgetprinciper ska se till att det när som helst under året finns en sammanlagd likviditet som räcker för att verkställa alla utbetalningar. Medlemsstaternas sammanlagda bidrag motsvarar betalningsbemyndigandena under budgetåret. Men medlemsstaternas bidrag betalas in i tolv månadsinbetalningar under hela året, medan utbetalningarna är mer säsongsbetonade. För att alltid ha tillräcklig likviditet för att täcka månadens utbetalningar har metoder för regelbunden kassaflödesanalys inrättats och under vissa förutsättningar kan egna medel vid behov begäras in i förväg från medlemsstaterna. Inom ramen för kommissionens löpande finansförvaltning ser man med hjälp av automatiska system för likviditetsförvaltningen dagligen till att alla kommissionens bankkonton har tillräcklig täckning.

7.4.2   
  Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

Upp- och utlåning (makroekonomiskt bistånd, betalningsbalanslån och Euratomlån)

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back-lån). För makroekonomiskt bistånd och Euratomlån används garantifonden som en likviditetsreserv (eller säkerhetsnät) om låntagarna inte fullgör sina skyldigheter eller gör inbetalningarna för sent. För betalningsbalanslånen ger rådets förordning (EG) nr 431/2009 tillräcklig med tid för att mobilisera medel ur EU:s budget.

7.4.3   
  Garantifonden

Garantifonden

Garantifonden förvaltas enligt principen att tillgångarna ska vara tillräckligt likvida och mobiliserbara i förhållande till gjorda åtaganden. Fonden ska besitta minst 100 miljoner euro i en portfölj med penningpolitiska instrument som har en löptid på mindre än ett år. Den 31 december 2010 uppgick dessa investeringar till 192 miljoner euro. Minst 20 % av fondens nominella värde ska dessutom omfatta penningpolitiska instrument, obligationer till fast ränta med en återstående löptid på högst ett år samt obligationer med rörlig ränta. Den 31 december 2010 utgjorde dessa 32 % av det nominella värdet.

7.4.4   
  EKSG under avveckling

EKSG under avveckling

De likviditetsrisker som följer av upplåningen kompenseras dock generellt av att den motsvarande utlåningen sker på jämförbara villkor (back-to-back-lån). I fråga om förvaltningen av de tillgångar och skulder som hör till EKSG under avveckling hanterar kommissionen likviditetsbehoven med hjälp av en betalningsprognos som sammanställs efter samråd med kommissionens ansvariga generaldirektorat.

8.   REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

8.1   NÄRSTÅENDE

NÄRSTÅENDE

EU:s närstående är de konsoliderade enheterna och nyckelpersonerna i deras förvaltning (se nedan). Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EU:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler. En företeckning över konsoliderade enheter finns i not 10.

10

8.2   ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I EU:S FÖRVALTNING

ERSÄTTNINGAR TILL NYCKELPERSONER I EU:S FÖRVALTNING

I fråga om redovisningen av transaktioner med närstående, dvs. personer som har ett centralt förvaltningsansvar inom Europeiska kommissionen, räknas följande kategorier av personer som närstående:

Kategori 1: Ordförandena för Europeiska rådet, kommissionen och domstolen

Kategori 2: Kommissionens vice ordförande, tillika Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, samt kommissionens övriga vice ordförande

Kategori 3: Rådets generalsekreterare, kommissionens ledamöter, domstolens domare och generaladvokater, tribunalens ordförande och ledamöter, Europeiska unionens personaldomstols ordförande och ledamöter, ombudsmannen samt Europeiska datatillsynsmannen

Kategori 4: Revisionsrättens ordförande och ledamöter

Kategori 5: De högst uppsatta tjänstemännen vid EU:s institutioner och organ

En sammanfattning av deras ersättningar ges nedan. Ytterligare information finns i Europeiska unionens officiella tidning (EGT L 187, 8.8.1967, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 (EUT L 33, 5.2.2005) och EGT L 268, 20.10.1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1293/2004 av den 30 april 2004 (EUT L 243 15.7.2004). Mer information finns i tjänsteföreskrifterna som finns på webbplatsen Europa. Tjänsteföreskrifterna är det officiella dokument som klargör alla EU-tjänstemäns rättigheter och skyldigheter. Nyckelpersonerna i förvaltningen har inte beviljats några förmånliga lån från EU.

Ersättningar till nyckelpersoner i förvaltningen

Ersättningar till nyckelpersoner i förvaltningen

| euro |
| --- |
| Typ av ersättning (per anställd) | Kategori 1 | Kategori 2 | Kategori 3 | Kategori 4 | Kategori 5 |
| Grundlön (per månad) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Bosättningsbidrag/Utlandstillägg | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Familjetillägg: |
| Hushållstillägg ( % av lön) | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 | 2 % + 170.52 |
| Underhållsberättigat barn | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Förskoleersättning | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Utbildningstillägg, eller | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| Utbildning utanför arbetsplatsen | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Tillägg för rättens ordförande | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 500 - 810.74 | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Representationstillägg | 1 418,07 | 0 - 911.38 | 500 - 607.71 | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Årliga reseersättningar | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | Ja |
| Överföringar till medlemsstaterna: |
| Utbildningstillägg (4) | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |
| % av lön (4) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % av lön utan korr. koeff. | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % | max 25 % |
| Representationskostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ej tillämpligt | ej tillämpligt |
| Tillträde av tjänst: |
| Bosättningsutgifter | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | ersätts |
| Resekostnader för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Utträde ur tjänst: |
| Flyttbidrag | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | ersätts |
| Resekostnader för familjen | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Ersättning för flyttkostnader | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts | ersätts |
| Övergångsersättn. ( % av lön) (5) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | ej tillämpligt |
| Sjukförsäkring | täcks | täcks | täcks | täcks | Valfritt |
| Pension ( % av lön, före skatt) | Max 70 % | Max 70 % | Max 70 % | Max 70 % | Max 70 % |
| Avdrag: |
| Unionsskatt | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sjukförsäkringsavgift ( % av lön) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Särskild avgift | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % |
| Avgift till pensionssystem | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | 11,3 % |
| Antal personer den 31.12.2010 | 3 | 7 | 91 | 27 | 89 |

euro

Typ av ersättning (per anställd)

Kategori 1

Kategori 2

Kategori 3

Kategori 4

Kategori 5

Grundlön (per månad)

Grundlön

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

Bosättningsbidrag/Utlandstillägg

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Familjetillägg:

Familjetillägg:

Hushållstillägg ( % av lön)

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

2 % + 170.52

Underhållsberättigat barn

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Förskoleersättning

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Utbildningstillägg, eller

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

Utbildning utanför arbetsplatsen

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Tillägg för rättens ordförande

Tillägg för rättens ordförande

ej tillämpligt

ej tillämpligt

500 - 810.74

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Representationstillägg

Representationstillägg

1 418,07

0 - 911.38

500 - 607.71

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Årliga reseersättningar

Årliga reseersättningar

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Ja

Överföringar till medlemsstaterna:

Överföringar till medlemsstaterna:

Utbildningstillägg (4)

4

Ja

Ja

Ja

Ja

Ja

% av lön (4)

4

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% av lön utan korr. koeff.

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

max 25 %

Representationskostnader

Representationskostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ej tillämpligt

ej tillämpligt

Tillträde av tjänst:

Tillträde av tjänst:

Bosättningsutgifter

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

ersätts

Resekostnader för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Utträde ur tjänst:

Utträde ur tjänst:

Flyttbidrag

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

ersätts

Resekostnader för familjen

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Ersättning för flyttkostnader

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

ersätts

Övergångsersättn. ( % av lön) (5)

5

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

ej tillämpligt

Sjukförsäkring

täcks

täcks

täcks

täcks

Valfritt

Pension ( % av lön, före skatt)

Pension

Max 70 %

Max 70 %

Max 70 %

Max 70 %

Max 70 %

Avdrag:

Avdrag:

Unionsskatt

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sjukförsäkringsavgift ( % av lön)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Särskild avgift

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

Avgift till pensionssystem

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

11,3 %

Antal personer den 31.12.2010

Antal personer den 31.12.2010

3

3

7

7

91

91

27

27

89

89

9.   HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då räkenskaperna överfördes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas, utöver de nedanstående, uppmärksammats av eller rapporterats till kommissionens räkenskapsförare. Årsredovisningen och noterna har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av redovisningen.

Betalningsbalanslån

Betalningsbalanslån

I mars 2011 utbetalades ytterligare 1,2 miljarder euro i betalningsbalanslån till Rumänien med förfallodag i april 2018 och i juni 2011 utbetalades det sista beloppet på 150 miljoner euro. I februari 2011 begärde Rumänien en uppföljning av det förebyggande programmet för finansiellt stöd inom ramen för systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans för att få igång den ekonomiska tillväxten. Den 12 maj 2011 beslutade rådet att tillhandahålla förebyggande betalningsbalansstöd till Rumänien på upp till 1,4 miljarder euro (rådets beslut 2011/288/EU). För närvarande har inte Rumänien för avsikt att begära någon delbetalning från det förebyggande programmet för finansiellt stöd eftersom beloppen endast kommer att begäras vid oförutsedda försämringar av den ekonomiska och finansiella situationen som beror på faktorer utanför de rumänska myndigheternas kontroll, och som leder till akuta finansieringsbehov. Om det finansiella stödet beviljas, tillhandahålls det i form av lån med en löptid på högst sju år. Tabellen nedan visar återbetalningsplanen för de 13,4 miljarder euro som har utbetalats till den dag då årsredovisningen utfärdades.

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

Den 11 maj 2010 inrättade rådet en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism för att bevara den finansiella stabiliteten i Europeiska unionen (rådets förordning (EU) nr 407/2010). Mekanismen bygger på artikel 122.2 i fördraget och gör det möjligt att bevilja finansiellt stöd till en medlemsstat som befinner sig i svårigheter eller allvarligt hotas av stora svårigheter till följd av exceptionella händelser utanför dess kontroll. Stödet kan ges i form av ett lån eller en kreditlina som garanteras av EU:s budget. När stödet aktiveras tar kommissionen upp lån på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut för EU:s räkning och lånar sedan ut medlen till den stödmottagande medlemsstaten. Genom Ekofinrådets slutsatser av den 9 maj 2010 begränsas mekanismen till 60 miljarder euro men den lagstadgade gränsen anges i artikel 2.2 i förordningen, som begränsar det utestående beloppet av lån eller kreditlinjer till den tillgängliga marginalen under taket för egna medel.

Den 21 november 2010 begärde Irland finansiellt stöd genom den förordning som det hänvisas till ovan. Genom rådets genomförandebeslut (2011/77/EU) av den 7 december 2010 beviljades Irland ett lån på högst 22,5 miljarder euro med en längsta genomsnittlig löptid på 7 1⁄2 år. Lånet kommer att betalas ut i högst 13 delutbetalningar. Den första delbetalningen om 5 miljarder euro utbetalades till Irland den 12 januari 2011 med slutlig förfallodag i december 2015. Den andra delbetalningen på 3,4 miljarder euro utbetalades till Irland den 24 mars 2011 med slutlig förfallodag i april 2018. En andra delbetalning på 3 miljarder euro, med förfallodag i juni 2021, betalades ut den 31 maj 2011.

Den 7 april 2011 begärde också Portugal finansiellt stöd genom den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen och den 17 maj 2011 enades rådet om att bevilja ett lån på upp till 26 miljarder euro (se rådets genomförandebeslut (2011/344/EU)), med en längsta genomsnittlig löptid på 7 1⁄2 år. Lånet ska vara tillgängligt under tre år, med högst 14 delutbetalningar. Den första delbetalningen av den första lånedelen på 1,75 miljarder euro betalades ut den 31 maj 2011, med förfallodag i juni 2021. Den 1 juni 2011 betalades den andra delbetalningen av den första lånedelen på 4,75 miljarder euro, med förfallodag i juni 2016. Tabellen nedan visar återbetalningsplanen för de 17,9 miljarder euro som har utbetalats fram till den dag då årsredovisningen utfärdades.

Andra finansiella stabiliseringsmekanismer utan påverkan på EU:s räkenskaper

Andra finansiella stabiliseringsmekanismer utan påverkan på EU:s räkenskaper

Det är värt att notera att ett liknande paket för finansiellt stöd har inrättats av medlemsstaterna i eurozonen och övriga deltagande medlemsstater. Den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten påverkar dock varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget. Faciliteten ska avvecklas i juni 2013.

Ovannämnda lån från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen till Irland och Portugal beviljades samtidigt som ett lån från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten med en sammanlagd nettoutbetalning på 17,7 miljarder euro för Irland och 26 miljarder euro för Portugal, och med särskilda dragningsrätter från Internationella valutafonden på 19,5 miljarder euro (cirka 22,5 miljarder euro på grundval av den kurs som gäller vid tidpunkten för avtalet) respektive 23,7 miljarder euro (cirka 26 miljarder euro) genom en utvidgad finansieringsfacilitet. Dessutom beviljades Irland också bilaterala lån från Förenade kungariket på 3,3 miljarder pund (ca 3,8 miljarder euro), Sverige beviljades 600 miljoner euro och Danmark 400 miljoner euro.

Vidare fattade Europeiska rådet den 24 juni 2011 beslut om att inrätta en ny permanent nödmekanism, Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). Mekanismen blir operativ i mitten av 2013 och kommer att ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen. Denna mekanism kommer att göra det möjligt att tillhandahålla finansiellt stöd till medlemsstater i euroområdet som befinner sig i finansiella svårigheter. Stödet kommer att vara villkorat till genomförandet av ett strikt ekonomiskt och finanspolitiskt anpassningsprogram, i linje med gällande ordningar. Eftersom denna mekanism kommer att ha sin egen rättsliga status och kommer att finansieras direkt av medlemsstaterna i euroområdet, påverkas varken EU:s räkenskaper eller EU:s budget.

Utestående lånebelopp som ska återbetalas per år från den dag då årsredovisningen utfärdades

Utestående lånebelopp som ska återbetalas per år från den dag då årsredovisningen utfärdades

| Miljarder euro |
| --- |
| Lån och stödmottagare | Del-betalning | 2011 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2025 | Totalt |
| Betalnings-balanslån |
| Ungern | Första | 2,0 | | | | | | | | | |
| Andra | | 2,0 | | | | | | | | |
| Tredje | | | | 1,5 | | | | | | |
| Lettland | Första | | 1,0 | | | | | | | | |
| Andra | | | 1,2 | | | | | | | |
| Tredje | | | | | | | 0,5 | | | |
| Fjärde | | | | | | | | | 0,2 | |
| Femte | | | | | | | | | | |
| Sjätte | | | | | | | | | | |
| Rumänien | Första | | | 1,5 | | | | | | | |
| Andra | | | | | | | 1,0 | | | |
| Tredje | | | | | 1,15 | | | | | |
| Fjärde | | | | | | 1,2 | | | | |
| Femte | | | | | | 0,15 | | | | |
| Förebyggande stöd | | | | | | | | | | |
| Totala betalnings-balanslån | | 2,0 | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,2 | 13,4 |
| Europeisk finansiell stabiliserings-mekanism |
| Irland | Första (T1) | | | 5,0 | | | | | | | |
| Första (T2) | | | | | | 3,4 | | | | |
| Andra | | | | | | | | 3,0 | | |
| Portugal | Första (T1) | | | | | | | | 1,75 | | |
| Första (T2) | | | | 4,75 | | | | | | |
| Totalt Europeiska finansiella stabiliserings-mekanismen | | 0,0 | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 3,4 | 0,0 | 4,75 | 0,0 | 17,9 |
| Summa totalt | | 2,0 | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 4,75 | 1,5 | 4,75 | 0,2 | 31,3 |

Miljarder euro

Lån och stödmottagare

Del-betalning

2011

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2025

Totalt

Betalnings-balanslån

Betalnings-balanslån

Ungern

Första

2,0

Andra

2,0

Tredje

1,5

Lettland

Första

1,0

Andra

1,2

Tredje

0,5

Fjärde

0,2

Femte

Sjätte

Rumänien

Första

1,5

Andra

1,0

Tredje

1,15

Fjärde

1,2

Femte

0,15

Förebyggande stöd

Totala betalnings-balanslån

2,0

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,2

13,4

Europeisk finansiell stabiliserings-mekanism

Europeisk finansiell stabiliserings-mekanism

Irland

Första (T1)

5,0

Första (T2)

3,4

Andra

3,0

Portugal

Första (T1)

1,75

Första (T2)

4,75

Totalt Europeiska finansiella stabiliserings-mekanismen

0,0

0,0

5,0

4,75

0,0

3,4

0,0

4,75

0,0

17,9

Summa totalt

2,0

3,0

7,7

6,25

1,15

4,75

1,5

4,75

0,2

31,3

10.   ENHETER SOM INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

A.   KONTROLLERADE ENHETER

KONTROLLERADE ENHETER

1.   
  Institutioner och rådgivande organ

Institutioner och rådgivande organ

| | Regionkommittén |
| --- | --- |

Regionkommittén

| | Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

Europeiska unionens råd

| | Europeiska unionens domstol |
| --- | --- |

Europeiska unionens domstol

| | Europeiska kommissionen |
| --- | --- |

Europeiska kommissionen

| | Europeiska revisionsrätten |
| --- | --- |

Europeiska revisionsrätten

| | Europeiska datatillsynsmannen |
| --- | --- |

Europeiska datatillsynsmannen

| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| --- | --- |

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| | Europeiska ombudsmannen |
| --- | --- |

Europeiska ombudsmannen

| | Europaparlamentet |
| --- | --- |

Europaparlamentet

| | European Council (6) |
| --- | --- |

European Council (6)

6

2.   
  EU-organ

EU-organ

| | Europeiska arbetsmiljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska arbetsmiljöbyrån

| | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

| | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

| | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning |
| --- | --- |

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

| | Europeiska miljöbyrån |
| --- | --- |

Europeiska miljöbyrån

| | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

| | Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor |
| --- | --- |

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

| | Europeiska sjösäkerhetsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

| | Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska läkemedelsmyndigheten

| | Europeiska kemikaliemyndigheten |
| --- | --- |

Europeiska kemikaliemyndigheten

| | Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi) |
| --- | --- |

Fusionsenergi (det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Europeiska jämställdhetsinstitutet (6) |
| --- | --- |

Europeiska jämställdhetsinstitutet (6)

6

| | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter |
| --- | --- |

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

| | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet |
| --- | --- |

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

| | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| --- | --- |

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

| | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna |
| --- | --- |

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna

| | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

| | Europeiska byrån för GNSS |
| --- | --- |

Europeiska byrån för GNSS

| | Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) |
| --- | --- |

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller)

| | Europeiska järnvägsbyrån |
| --- | --- |

Europeiska järnvägsbyrån

| | Gemenskapens växtsortsmyndighet |
| --- | --- |

Gemenskapens växtsortsmyndighet

| | Gemenskapens kontrollorgan för fiske |
| --- | --- |

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

| | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk |
| --- | --- |

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

| | Europeiska polisakademin (Cepol) |
| --- | --- |

Europeiska polisakademin (Cepol)

| | Europeiska polisbyrån (Europol) (6) |
| --- | --- |

Europeiska polisbyrån (Europol) (6)

6

| | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

| | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

| | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

| | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor

| | Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

| | Genomförandeorganet för forskning |
| --- | --- |

Genomförandeorganet för forskning

3.   
  Övriga kontrollerade enheter

Övriga kontrollerade enheter

Europeiska kol- och stålgemenskapen (under avveckling)

B.   GEMENSAMMA FÖRETAG

GEMENSAMMA FÖRETAG

| | Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet |
| --- | --- |

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet

| | Det gemensamma företaget Sesar |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Sesar

| | Det gemensamma företaget FCH (6) |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget FCH (6)

6

| | Det gemensamma företaget Galileo under avveckling |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

| | Det gemensamma företaget IMI |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget IMI

C.   INTRESSEFÖRETAG

INTRESSEFÖRETAG

| | Europeiska investeringsfonden |
| --- | --- |

Europeiska investeringsfonden

| | Det gemensamma företaget Clean Sky |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Clean Sky

| | Det gemensamma företaget Artemis |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Artemis

| | Det gemensamma företaget Eniac (6) |
| --- | --- |

Det gemensamma företaget Eniac (6)

6

11.   ENHETER SOM INTE INGÅR I DE KONSOLIDERADE RÄKENSKAPERNA

I detta avsnitt redovisas räkenskaperna för några enheter som inte uppfyller villkoren för att integreras i Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper, trots att deras tillgångar förvaltas av EU.

11.1   EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

Europeiska utvecklingsfonden är det viktigaste instrumentet för EU:s utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Romfördraget från 1957 innehöll bestämmelser om inrättandet av denna fond för att lämna tekniskt och ekonomiskt bistånd och den begränsades ursprungligen till vissa afrikanska länder till vilka vissa medlemsstater hade historiska kopplingar.

EUF finansieras inte genom EU:s budget, utan genom direkta bidrag från medlemsstaterna, varvid varje medlemsstats bidrag beslutas efter mellanstatliga förhandlingar. EUF:s medel förvaltas av kommissionen och Europeiska investeringsbanken. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan det första partnerskapsavtalet slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas genomförandeperiod generellt legat i fas med varje partnerskapsavtal eller konventions tillämpningstid.

EUF omfattas av en separat budgetförordning (EUT L 78, 19.3.2008) där det anges att dess räkenskaper ska redovisas separat från EU:s. Den externa granskningen av EUF:s årsredovisning och förvaltning utförs av revisionsrätten och Europaparlamentet. Balansräkning och resultaträkning för åttonde, nionde och tionde EUF återges nedan i informationssyfte.

Balansräkning – åttonde, nionde och tionde EUF

Balansräkning – åttonde, nionde och tionde EUF

| i miljoner euro |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR | 353 | 196 |
| OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR | 2 151 | 1 389 |
| Totala tillgångar | 2 504 | 1 585 |
| KORTFRISTIGA SKULDER | (1 046) | (860) |
| Totala skulder | (1 046) | (860) |
| Tillgångar netto | 1 458 | 725 |
| FONDER OCH RESERVER |
| Infordrat fondkapital | 23 879 | 20 381 |
| Övriga reserver | 2 252 | 2 252 |
| Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år | (21 908) | (18 814) |
| Ekonomiskt resultat för året | (2 765) | (3 094) |
| Tillgångar netto | 1 458 | 725 |

i miljoner euro

31.12.2010

31.12.2009

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

353

196

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2 151

1 389

Totala tillgångar

2 504

1 585

KORTFRISTIGA SKULDER

(1 046)

(860)

Totala skulder

(1 046)

(860)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 458

1 458

725

725

FONDER OCH RESERVER

Infordrat fondkapital

23 879

20 381

Övriga reserver

2 252

2 252

Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år

(21 908)

(18 814)

Ekonomiskt resultat för året

(2 765)

(3 094)

Tillgångar netto

Tillgångar netto

1 458

1 458

725

725

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

Resultaträkning – Åttonde, nionde och tionde EUF

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| RÖRELSEINTÄKTER | 140 | 49 |
| RÖRELSEKOSTNADER | (3 000) | (3 192) |
| UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET | (2 860) | (3 143) |
| FINANSIELL VERKSAMHET | 95 | 49 |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | (2 765) | (3 094) |

i miljoner euro

2010

2009

RÖRELSEINTÄKTER

140

49

RÖRELSEKOSTNADER

(3 000)

(3 192)

UNDERSKOTT FRÅN LÖPANDE VERKSAMHET

(2 860)

(3 143)

FINANSIELL VERKSAMHET

95

49

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

(2 765)

(2 765)

(3 094)

(3 094)

11.2   SJUKFÖRSÄKRINGSSYSTEMET

SJUKFÖRSÄKRINGSSYSTEMET

Sjukförsäkringssystemet har skapats för att finansiera tillgången till sjukvård för personalen vid EU:s institutioner och organ. Sjukförsäkringssystemets resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av Europeiska unionen, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen. Systemet finansieras genom bidrag från dess medlemmar (personalen) samt från arbetsgivarna (institutioner, organ, byråer m.fl.). Eventuella överskott bibehålls som tillgångar.

Systemet består av fyra skilda delar. Huvudkomponenten avser personal vid EU:s institutioner och organ, och tre mindre komponenter som omfattar personal vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, vid Europaskolorna samt personal som arbetar utanför gemenskapen, t.ex. vid delegationerna. Den 31 december 2010 uppgick sjukförsäkringssystemets tillgångar till totalt 286 miljoner euro (2009: 297 miljoner euro).

11.3   GARANTIFOND FÖR DELTAGARNA

GARANTIFOND FÖR DELTAGARNA

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Detta är en mekanism för ömsesidig nytta som inrättats för att täcka EU:s och deltagarnas finansiella risker vid genomförandet av de indirekta åtgärderna i sjunde ramprogrammet, och vars kapital och räntor utgör en fullgörandegaranti. Alla deltagare i indirekta åtgärder som görs i form av bidrag bidrar med 5 % av det sammanlagda EU-bidraget till fonden under åtgärdens varaktighet. Deltagarna är därmed ägare av denna garantifond där EU (företrädd av kommissionen) bara är verkställande organ. Den 31 december 2010 uppgick deltagargarantifondens sammanlagda tillgångar till 879 miljoner euro (2009: 580 miljoner euro). Garantifondens resurser utgörs av egna medel som inte kontrolleras av Europeiska unionen, även om medlen i praktiken förvaltas av kommissionen.

DEL II

Konsoliderade rapporter om genomförandet av Europeiska unionens budget och förklarande noter

Konsoliderade rapporter om genomförandet av Europeiska unionens budget och förklarande noter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Rapporter om genomförandet av budgeten:

Rapporter om genomförandet av budgeten:

| 1. | Budgetutfall |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp |
| --- | --- |

2.

Intäkter:

Intäkter:

| 3. | Sammanställning av utfallet avseende intäkter |
| --- | --- |

3.

Kostnader:

Kostnader:

| 4. | Utveckling och sammansättning av åtagande- och betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Genomförande av åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

5.

| 6. | Genomförande av betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

6.

| 7. | Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

7.

| 8. | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och rubrik i budgetramen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning per politikområde |
| --- | --- |

9.

| 10. | Genomförande av åtagandebemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

10.

| 11. | Genomförande av betalningsbemyndiganden per politikområde |
| --- | --- |

11.

| 12. | Utveckling av utestående åtaganden per politikområde 120 |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och per politikområde |
| --- | --- |

13.

EU-institutionerna:

EU-institutionerna:

| 14. | Sammanställning av genomförandet av budgetintäkter per institution |
| --- | --- |

14.

| 15. | Genomförande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution |
| --- | --- |

15.

Organ:

Organ:

| 16. | Organens intäkter: budgetprognoser, fordringar och erhållna belopp |
| --- | --- |

16.

| 17. | Åtagande- och betalningsbemyndiganden per organ |
| --- | --- |

17.

| 18. | Budgetutfall inklusive organen |
| --- | --- |

18.

Förklarande noter till rapporterna om genomförandet av budgeten:

Förklarande noter till rapporterna om genomförandet av budgeten:

| 1. | Budgetprinciper, strukturer och anslag |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förklaring av rapporterna om genomförandet av budgeten |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN
   (7)

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

7

RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

RESULTAT AV GENOMFÖRANDET AV EU-BUDGETEN

1.   Budgetutfall EU 2010

Budgetutfall EU 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| EUROPEISKA UNIONEN | 2010 | 2009 |
| Intäkter under budgetåret | 127 795 | 117 626 |
| Betalningar mot årets anslag | (121 213) | (116 579) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1 | (2 797) | (1 759) |
| Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1 | 741 | 2 791 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 23 | 185 |
| Budgetsaldo
   (8) | 4 549 | 2 264 |

i miljoner euro

EUROPEISKA UNIONEN

2010

2009

Intäkter under budgetåret

127 795

127 795

117 626

117 626

Betalningar mot årets anslag

(121 213)

(121 213)

(116 579)

(116 579)

Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1

(2 797)

(2 797)

(1 759)

(1 759)

Annullering av outnyttjade betalningsbemyndiganden som överförts från budgetåret N-1

741

741

2 791

2 791

Växelkursskillnader under budgetåret

23

23

185

185

Budgetsaldo
   (8)

Budgetsaldo

8

4 549

4 549

2 264

2 264

Europeiska unionens budgetöverskott återförs till medlemsstaterna under det därpå följande året genom avdrag från de belopp som de annars skulle ha betalat in för det året.

2.   Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp

Jämförelse mellan budgeterade och faktiska belopp

Intäkter

Intäkter

| i miljoner euro |
| --- |
| Benämning | Ursprunglig budget | Slutlig budget | Fastställda fordringar | Intäkter | Skillnad Slutlig-Faktisk | Intäkter som procentandelar av budgeten | Utestående |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 – 4 | 6=4/2 | 7=3 – 4 |
| 1. Egna medel | Egna medel |

i miljoner euro

Benämning

Ursprunglig budget

Slutlig budget

Fastställda fordringar

Intäkter

Skillnad Slutlig-Faktisk

Intäkter som procentandelar av budgeten

Utestående

1

2

3

4

5=2 – 4

6=4/2

7=3 – 4

1. Egna medel

Egna medel

121 507

119 270

119 950

119 869

– 599

100,50 %

81

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

2 254

1 624

1 460

794

64,79 %

164

| 4. | Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan |
| --- | --- |

4.

Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 178

1 180

1 129

1 123

58

95,12 %

7

| 5. | Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet |
| --- | --- |

5.

Intäkter från institutionernas administrativa verksamhet

69

69

407

388

– 319

563,54 %

19

| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-/gemenskapsavtal och gemenskapsprogram |
| --- | --- |

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-/gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

30

30

3 781

3 512

–3 482

11 707,30 %

269

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

123

15 301

1 408

–1 285

1 144,36 %

13 893

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

122

0

0

0

122

| 9. | Övriga intäkter |
| --- | --- |

9.

Övriga intäkter

30

30

47

36

–6

119,95 %

10

Totalt

122 937

122 956

142 362

127 795

–4 839

103,94 %

14 566

Utgifter per rubrik i budgetramen

Utgifter per rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Ursprunglig budget | Slutlig budget (9) | Verkställda utbetalningar | Skillnad Slutlig-Faktisk | % | Anslag som överförs automatiskt | Förfallna anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Ursprunglig budget

Slutlig budget (9)

9

Verkställda utbetalningar

Skillnad Slutlig-Faktisk

%

Anslag som överförs automatiskt

Förfallna anslag

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

1.

Hållbar tillväxt

47 727

52 103

48 828

3 275

93,71 %

1 905

1 370

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

58 136

59 630

56 647

2 983

95,00 %

2 382

601

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 398

1 617

1 373

244

84,93 %

199

44

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

7 788

8 101

7 487

615

92,41 %

114

501

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 889

9 076

7 896

1 180

87,00 %

957

223

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

0

0

0

0

0,00 %

0

0

Totalt

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

Per politikområde

Per politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Ursprunglig budget | Slutlig budget (10) | Verkställda utbetalningar | Skillnad Slutlig-Faktisk | % | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Ursprunglig budget

Slutlig budget (10)

10

Verkställda utbetalningar

Skillnad Slutlig-Faktisk

%

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

01

Ekonomi och finans

406

401

289

112

72,11 %

67

44

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

638

771

658

113

85,35 %

99

14

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

91

104

92

12

88,79 %

10

2

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

8 572

8 543

7 481

1 062

87,57 %

43

1 019

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

57 077

58 421

55 611

2 810

95,19 %

2 325

485

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

3 262

3 369

2 859

510

84,85 %

187

323

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

371

438

358

80

81,79 %

24

56

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

4 138

5 369

4 507

863

83,93 %

848

14

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 597

1 986

1 786

200

89,94 %

197

3

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

392

789

438

351

55,51 %

344

7

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

819

827

656

172

79,23 %

39

133

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

73

80

71

9

88,66 %

7

2

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

28 768

30 709

30 623

87

99,72 %

79

8

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

107

136

126

10

92,53 %

9

1

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 443

1 783

1 572

211

88,16 %

205

6

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

210

231

206

25

89,24 %

14

11

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

542

664

590

74

88,84 %

45

30

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

798

840

745

95

88,70 %

71

24

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 658

3 867

3 683

185

95,23 %

84

101

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

82

90

77

13

85,06 %

6

7

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 608

1 819

1 708

111

93,90 %

55

56

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 204

1 152

1 130

22

98,06 %

16

6

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

820

978

971

7

99,30 %

6

1

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

73

82

73

10

88,34 %

7

3

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

188

215

189

26

87,95 %

22

4

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 013

1 239

1 044

195

84,24 %

177

19

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

68

77

65

12

83,82 %

11

1

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

12

11

2

86,62 %

1

0

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

120

148

126

22

84,99 %

17

6

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 214

1 210

1 205

4

99,63 %

0

4

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

389

486

427

60

87,75 %

57

3

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

249

193

0

193

0,00 %

0

193

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

2 937

3 496

2 857

639

81,72 %

484

155

Totalt

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

3.   Sammanställning av utfallet avseende intäkter 2010

Sammanställning av utfallet avseende intäkter 2010

| i miljoner euro |
| --- |
| Benämning | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procent av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totala |
| 1. | Egna medel |

i miljoner euro

Benämning

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procent av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totala

1.

Egna medel

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

| 3. | Överskott, saldon och justeringar |
| --- | --- |

3.

Överskott, saldon och justeringar

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

| 4. | Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan |
| --- | --- |

4.

Intäkter från personer som är knutna till institutionerna eller till andra unionsorgan

1 178

1 180

1 122

7

1 129

1 116

7

1 123

95,12 %

7

| 5. | Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna |
| --- | --- |

5.

Intäkter i samband med förvaltningen av institutionerna

69

69

305

102

407

290

98

388

563,54 %

19

| 6. | Avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-/gemenskapsavtal och gemenskapsprogram |
| --- | --- |

6.

Avgifter och bidrag inom ramen för olika EU-/gemenskapsavtal och gemenskapsprogram

30

30

3 507

275

3 781

3 360

153

3 512

11 707,30 %

269

| 7. | Dröjsmålsränta och böter |
| --- | --- |

7.

Dröjsmålsränta och böter

123

123

3 460

11 841

15 301

621

786

1 408

1 144,36 %

13 893

| 8. | Upp- och utlåning |
| --- | --- |

8.

Upp- och utlåning

0

0

47

76

122

0

0

0

122

| 9. | Diverse inkomster |
| --- | --- |

9.

Diverse inkomster

30

30

28

19

47

24

13

36

119,95 %

10

Totalt

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

Uppgifter om avdelning 1:   Egna medel

Uppgifter om avdelning 1:

Egna medel

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överförda | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totala |
| 11. | Sockeravgifter |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överförda

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totala

11.

Sockeravgifter

123

123

146

0

146

146

0

146

118,00 %

0

| 12. | Tullar |
| --- | --- |

12.

Tullar

14 080

15 596

15 507

89

15 595

15 491

22

15 514

99,47 %

81

| 13. | Mervärdesskatt |
| --- | --- |

13.

Mervärdesskatt

13 951

13 277

13 393

0

13 393

13 393

0

13 393

100,87 %

0

| 14. | BNI |
| --- | --- |

14.

BNI

93 353

90 273

90 948

0

90 948

90 948

0

90 948

100,75 %

0

| 15. | Korrigering av budgetobalanser |
| --- | --- |

15.

Korrigering av budgetobalanser

0

0

– 128

0

– 128

– 128

0

– 128

—

0

| 16. | Reducering av BNI-betalningar från Nederländerna och Sverige |
| --- | --- |

16.

Reducering av BNI-betalningar från Nederländerna och Sverige

0

0

–3

0

–3

–3

0

–3

—

0

Totalt

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

Uppgifter om avdelning 3:   Överskott, saldon och justeringar

Uppgifter om avdelning 3:

Överskott, saldon och justeringar

| Kapitel | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överförda | Totala | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totala |
| 30. | Överskott från föregående budgetår |

Kapitel

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överförda

Totala

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totala

30.

Överskott från föregående budgetår

0

2 254

2 254

0

2 254

2 254

0

2 254

100,00 %

0

| 31. | Momssaldo |
| --- | --- |

31.

Momssaldo

0

0

– 880

0

– 880

– 917

0

– 917

—

37

| 32. | BNI-saldo |
| --- | --- |

32.

BNI-saldo

0

0

241

0

241

113

0

113

—

128

| 34. | Justering för de som inte deltar i RIF-politiken |
| --- | --- |

34.

Justering för de som inte deltar i RIF-politiken

0

0

–4

0

–4

–4

0

–4

—

0

| 35. | Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt |
| --- | --- |

35.

Korrigering för Förenade Kungariket – rabatt

0

0

9

0

9

9

0

9

—

0

| 37. | Korrigering för Förenade kungariket-mellanliggande beräkning |
| --- | --- |

37.

Korrigering för Förenade kungariket-mellanliggande beräkning

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Totalt

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

4.   Utveckling och sammansättning av åtagande- och betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen

Utveckling och sammansättning av åtagande- och betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Rubrik i budgetramen | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Rubrik i budgetramen

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

1

Hållbar tillväxt

64 249

0

65

1 929

1 994

66 243

47 727

1 074

932

2 370

3 302

52 103

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

59 499

0

253

2 560

2 813

62 312

58 136

–1 116

62

2 549

2 611

59 630

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 674

80

0

151

151

1 906

1 398

42

8

169

177

1 617

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 141

0

0

277

277

8 418

7 788

1

90

222

313

8 101

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

7 889

19

11

473

484

8 392

7 889

19

682

486

1 168

9 076

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Totalt

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

5.   Genomförande av åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetramen

Genomförande av åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda åtaganden | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Icke-automatiska överföringar | Totala | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totala | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda åtaganden

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Icke-automatiska överföringar

Totala

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totala

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

1

Hållbar tillväxt

66 243

63 590

65

799

64 453

97,30 %

1 130

182

1 312

1,98 %

477

0

1

478

0,72 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

62 312

59 406

253

592

60 251

96,69 %

1 968

2

1 970

3,16 %

91

0

0

91

0,15 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 906

1 717

0

78

1 795

94,20 %

73

24

97

5,11 %

13

0

0

13

0,69 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 418

8 083

0

164

8 247

97,97 %

113

42

154

1,83 %

16

0

0

17

0,20 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 392

7 758

10

229

7 997

95,30 %

244

9

254

3,02 %

140

1

0

141

1,68 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Totalt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

6.   Genomförande av betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen

Genomförande av betalningsbemyndiganden per rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | Beviljade
  betalnings-bemyndiganden | Verkställda utbetalningar | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda åtaganden | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Budgetårets anslag | Från överförda åtaganden | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totala | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubrik i budgetramen

Beviljade

betalnings-bemyndiganden

Verkställda utbetalningar

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda åtaganden

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Budgetårets anslag

Från överförda åtaganden

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totala

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

1

Hållbar tillväxt

52 103

47 811

282

735

48 828

93,71 %

125

156

1 624

1 905

3,66 %

709

651

10

1 370

2,63 %

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

59 630

56 014

47

587

56 647

95,00 %

46

373

1 963

2 382

3,99 %

586

15

0

601

1,01 %

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 617

1 299

6

67

1 373

84,93 %

8

90

101

199

12,33 %

42

2

0

44

2,74 %

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 101

7 259

81

147

7 487

92,41 %

36

2

76

114

1,41 %

491

9

0

501

6,18 %

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

9 076

7 088

602

205

7 896

87,00 %

666

10

281

957

10,54 %

144

80

0

223

2,46 %

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Totalt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

7.   Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen

Utveckling av utestående åtaganden per rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | |
| Rubrik i budgetramen | Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/ uppskrivna/ annullerade | Betalnings-bemyndiganden | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden som ingåtts under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Rubrik i budgetramen

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/ uppskrivna/ annullerade

Betalnings-bemyndiganden

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som ingåtts under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

Totala utestående åtaganden vid årets slut

1

Hållbar tillväxt

136 903

–2 058

–43 678

91 167

64 453

–5 150

–3

59 300

150 467

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurser

19 541

– 181

–10 280

9 079

60 251

–46 367

0

13 883

22 963

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 662

– 173

– 452

1 037

1 795

– 921

0

874

1 911

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

18 462

– 890

–5 231

12 340

8 247

–2 255

0

5 992

18 332

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

704

–83

– 607

15

7 997

–7 289

–1

708

723

| 6 | Kompensationer |
| --- | --- |

6

Kompensationer

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Totalt

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

8.   Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och rubrik i budgetramen

Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och rubrik i budgetramen

| i miljoner euro |
| --- |
| Rubrik i budgetramen | <2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Totalt |
| 1 | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

Rubrik i budgetramen

<2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totalt

1

Hållbar tillväxt

781

617

1 461

13 421

2 879

23 288

48 719

59 300

150 467

| 2 | Skydd och förvaltning av naturresurserna |
| --- | --- |

2

Skydd och förvaltning av naturresurserna

44

13

47

1 517

138

688

6 633

13 883

22 963

| 3 | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

13

12

23

42

151

218

577

874

1 911

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

786

412

584

1 474

1 727

3 164

4 193

5 992

18 332

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

0

0

0

0

0

0

14

708

723

Totalt

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

9.   Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning per politikområde

Åtagande- och betalningsbemyndigandenas utveckling och sammansättning per politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag | Antagna anslag | Ändringar
  (överföringar och ändringsbudget) | Överförda | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala tilläggsanslag | Totala beviljade anslag |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

Antagna anslag

Ändringar

(överföringar och ändringsbudget)

Överförda

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala tilläggsanslag

Totala beviljade anslag

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

01

Ekonomi och finans

449

–6

0

13

13

455

406

–29

6

18

24

401

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

795

0

0

112

112

907

638

–7

13

126

140

771

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

91

0

0

4

4

95

91

0

8

4

12

104

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 274

85

40

16

56

11 414

8 572

– 790

748

14

762

8 543

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58 081

–2

252

2 548

2 800

60 879

57 077

–1 229

26

2 548

2 573

58 421

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

4 950

3

0

136

136

5 089

3 262

– 152

92

167

259

3 369

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

471

–1

0

24

24

494

371

26

24

18

42

438

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 142

0

0

770

770

5 912

4 138

28

38

1 165

1 203

5 369

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 628

0

0

189

189

1 817

1 597

96

14

279

293

1 986

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

383

0

4

460

464

847

392

–11

35

374

409

789

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 001

1

1

3

3

1 005

819

–9

15

3

17

827

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

74

1

0

3

3

78

73

–2

6

3

9

80

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

38 897

99

21

4

25

39 020

28 768

1 925

13

4

17

30 709

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

135

0

0

4

4

139

107

18

7

4

11

136

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 500

0

0

317

317

1 817

1 443

–3

14

329

343

1 783

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

218

2

0

4

4

223

210

3

15

4

18

231

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

677

1

0

26

26

703

542

73

28

21

50

664

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1 066

1

0

61

61

1 128

798

–23

7

58

65

840

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 264

65

0

121

121

4 450

3 658

67

50

92

142

3 867

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

79

–1

0

3

3

81

82

–1

6

3

9

90

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 647

–49

0

139

139

1 737

1 608

57

41

114

154

1 819

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 022

–6

1

18

19

1 035

1 204

–79

9

19

28

1 152

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

820

245

0

5

5

1 070

820

107

46

4

50

978

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

78

0

0

0

0

78

73

2

7

0

7

82

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

188

2

0

9

9

199

188

2

16

9

25

215

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 014

2

0

96

96

1 111

1 013

4

123

99

222

1 239

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

68

–7

0

6

6

67

68

–7

10

6

16

77

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

1

12

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

141

–5

0

17

17

153

120

4

7

17

24

148

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 214

–4

0

0

0

1 210

1 214

–4

0

0

0

1 210

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

389

0

0

72

72

462

389

0

24

72

97

486

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

749

– 334

0

0

0

415

249

–56

0

0

0

193

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

2 937

9

10

213

223

3 170

2 937

9

325

224

549

3 496

Totalt

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

10.   Genomförande av åtagandebemyndiganden per politikområde

Genomförande av åtagandebemyndiganden per politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Överföringar: beslut | Totala | % | Från budget-årets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totala | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Överföringar: beslut

Totala

%

Från budget-årets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totala

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

01

Ekonomi och finans

455

440

0

11

451

99,07 %

1

0

1

0,32 %

3

0

0

3

0,60 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

907

785

0

60

845

93,14 %

52

0

52

5,68 %

10

0

0

11

1,18 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

95

90

0

2

92

96,87 %

2

0

2

2,15 %

1

0

0

1

0,98 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

11 414

11 329

40

9

11 378

99,69 %

7

19

26

0,23 %

10

0

0

10

0,09 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

60 879

58 048

252

580

58 880

96,72 %

1 967

0

1 967

3,23 %

31

0

0

31

0,05 %

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

5 089

4 797

0

67

4 864

95,57 %

69

146

215

4,23 %

10

0

0

10

0,20 %

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

494

447

0

11

459

92,78 %

13

0

13

2,60 %

23

0

0

23

4,62 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 912

5 141

0

404

5 545

93,79 %

366

0

366

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 817

1 624

0

68

1 692

93,12 %

121

0

121

6,66 %

4

0

0

4

0,22 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

847

383

4

75

462

54,49 %

385

0

385

45,46 %

0

0

0

0

0,04 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 005

975

1

2

977

97,20 %

1

2

3

0,31 %

25

0

0

25

2,48 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

78

75

0

2

76

98,23 %

1

0

1

1,64 %

0

0

0

0

0,13 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

39 020

38 958

21

2

38 981

99,90 %

2

21

23

0,06 %

16

0

0

16

0,04 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

139

131

0

2

133

95,51 %

2

0

2

1,15 %

5

0

0

5

3,34 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 817

1 497

0

144

1 641

90,33 %

173

0

173

9,52 %

3

0

0

3

0,15 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

223

216

0

2

217

97,52 %

2

0

2

0,83 %

4

0

0

4

1,65 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

703

659

0

17

676

96,10 %

9

0

9

1,24 %

19

0

0

19

2,66 %

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1 128

1 038

0

32

1 070

94,84 %

29

24

53

4,71 %

5

0

0

5

0,45 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

4 450

4 293

0

66

4 359

97,96 %

55

31

86

1,93 %

5

0

0

5

0,11 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

81

77

0

1

78

97,05 %

1

0

1

1,57 %

1

0

0

1

1,37 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 737

1 591

0

96

1 686

97,07 %

44

6

49

2,83 %

2

0

0

2

0,10 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 035

1 014

1

8

1 023

98,87 %

10

0

10

0,98 %

2

0

0

2

0,16 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

1 070

1 055

0

3

1 058

98,90 %

2

0

2

0,20 %

10

0

0

10

0,90 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

78

77

0

0

77

98,77 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

1,21 %

| 25 | Kommissionens politisk samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politisk samordning och juridiska rådgivning

199

189

0

4

193

97,10 %

4

0

4

2,21 %

1

0

0

1

0,69 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 111

1 013

0

58

1 070

96,32 %

38

0

38

3,44 %

3

0

0

3

0,24 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

67

61

0

3

63

94,71 %

3

0

3

4,02 %

1

0

0

1

1,27 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

11

0

0

11

96,29 %

0

0

0

2,55 %

0

0

0

0

1,16 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

153

130

0

9

139

90,74 %

8

0

8

5,10 %

6

0

0

6

4,16 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

462

388

0

44

431

93,39 %

29

0

29

6,24 %

2

0

0

2

0,37 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

415

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

415

0

0

415

100,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 170

2 821

9

81

2 911

91,83 %

133

9

142

4,47 %

117

1

0

117

3,70 %

Totalt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

11.   Genomförande av betalningsbemyndiganden per politikområde

Genomförande av betalningsbemyndiganden per politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Beviljade betalnings-bemyndiganden | Verkställda utbetalningar | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totala | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Beviljade betalnings-bemyndiganden

Verkställda utbetalningar

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totala

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

01

Ekonomi och finans

401

282

5

2

289

72,11 %

5

48

14

67

16,82 %

41

0

3

44

11,07 %

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

771

594

11

53

658

85,35 %

14

12

73

99

12,81 %

11

3

1

14

1,84 %

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

104

83

7

2

92

88,79 %

7

0

2

10

9,46 %

1

1

0

2

1,74 %

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

8 543

7 353

121

7

7 481

87,57 %

18

19

6

43

0,51 %

392

627

0

1 019

11,93 %

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

58 421

55 009

22

580

55 611

95,19 %

25

332

1 968

2 325

3,98 %

482

3

0

485

0,83 %

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

3 369

2 710

88

62

2 859

84,85 %

17

70

100

187

5,56 %

313

4

6

323

9,59 %

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

438

329

19

10

358

81,79 %

16

0

7

24

5,44 %

51

4

0

56

12,78 %

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

5 369

4 136

25

345

4 507

83,93 %

29

0

819

848

15,80 %

1

13

0

14

0,27 %

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

1 986

1 675

13

98

1 786

89,94 %

16

0

181

197

9,91 %

2

1

0

3

0,15 %

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

789

338

31

69

438

55,51 %

39

0

305

344

43,58 %

3

4

0

7

0,91 %

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

827

652

2

1

656

79,23 %

3

35

1

39

4,74 %

121

12

0

133

16,03 %

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

80

64

5

1

71

88,66 %

6

0

1

7

8,81 %

1

1

0

2

2,53 %

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

30 709

30 611

11

2

30 623

99,72 %

10

67

2

79

0,26 %

5

2

0

8

0,03 %

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

136

117

6

2

126

92,53 %

7

1

2

9

6,98 %

0

1

0

1

0,49 %

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

1 783

1 416

13

143

1 572

88,16 %

15

5

186

205

11,51 %

4

2

0

6

0,33 %

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

231

192

12

2

206

89,24 %

12

0

2

14

6,09 %

8

3

0

11

4,67 %

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

664

552

27

11

590

88,84 %

29

6

10

45

6,70 %

28

1

0

30

4,45 %

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

840

721

6

18

745

88,70 %

8

23

41

71

8,48 %

23

1

0

24

2,82 %

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

3 867

3 589

42

52

3 683

95,23 %

42

2

40

84

2,16 %

93

8

0

101

2,61 %

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

90

70

5

1

77

85,06 %

5

0

1

6

7,01 %

6

1

0

7

7,92 %

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

1 819

1 585

35

88

1 708

93,90 %

29

0

26

55

3,03 %

50

5

0

56

3,07 %

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

1 152

1 113

8

10

1 130

98,06 %

7

0

9

16

1,39 %

5

2

0

6

0,55 %

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

978

922

45

4

971

99,30 %

5

0

1

6

0,61 %

1

0

0

1

0,09 %

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

82

67

5

0

73

88,34 %

7

0

0

7

8,55 %

1

1

0

3

3,11 %

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

215

171

14

4

189

87,95 %

16

1

5

22

10,39 %

2

2

0

4

1,66 %

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

1 239

889

110

44

1 044

84,24 %

122

1

54

177

14,27 %

6

13

0

19

1,50 %

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

77

52

10

3

65

83,82 %

8

0

3

11

14,49 %

1

0

0

1

1,69 %

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

12

10

1

0

11

86,62 %

1

0

0

1

11,77 %

0

0

0

0

1,61 %

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

148

113

6

7

126

84,99 %

6

0

10

17

11,21 %

5

1

0

6

3,79 %

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

486

362

23

41

427

87,75 %

25

0

31

57

11,65 %

2

1

0

3

0,60 %

| 40 | Reserver |
| --- | --- |

40

Reserver

193

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

193

0

0

193

100,00 %

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

3 496

2 490

286

80

2 857

81,72 %

331

9

144

484

13,85 %

117

38

0

155

4,43 %

Totalt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

12.   Utveckling av utestående åtaganden per politikområde

Utveckling av utestående åtaganden per politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | Utestående åtaganden vid föregående års slut | Årets åtaganden | Totala utestående åtaganden vid årets slut |
| Åtaganden som överförts från föregående budgetår | Tillbakadragna/uppskrivna/ annullerade | Betalningar | Utestående åtaganden vid årets slut | Åtaganden som ingåtts under året | Betalningar | Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats | Utestående åtaganden vid årets slut |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

Utestående åtaganden vid föregående års slut

Årets åtaganden

Totala utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som överförts från föregående budgetår

Tillbakadragna/uppskrivna/ annullerade

Betalningar

Utestående åtaganden vid årets slut

Åtaganden som ingåtts under året

Betalningar

Åtaganden som inte får överföras och därför annullerats

Utestående åtaganden vid årets slut

01

Ekonomi och finans

424

–5

–74

344

451

– 215

0

236

581

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

768

–20

– 301

447

845

– 357

0

488

935

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

9

–2

–7

0

92

–85

0

8

8

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

26 278

–1 501

–7 071

17 706

11 378

– 410

–1

10 967

28 673

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

17 155

– 227

–9 400

7 528

58 880

–46 211

0

12 669

20 197

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

6 713

–99

–2 180

4 435

4 864

– 679

0

4 184

8 619

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

750

–29

– 225

496

459

– 133

0

325

821

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

8 407

– 200

–3 019

5 188

5 545

–1 488

0

4 057

9 245

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

2 411

–65

–1 031

1 315

1 692

– 755

0

937

2 252

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

158

–17

–90

51

462

– 348

–1

112

163

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

1 620

–64

– 428

1 128

977

– 227

0

750

1 877

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

15

–1

–12

2

76

–59

0

17

20

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

93 232

– 114

–30 104

63 013

38 981

– 518

0

38 462

101 475

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

83

–14

–53

15

133

–72

0

60

76

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

591

–50

– 283

258

1 641

–1 288

0

353

610

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

91

–9

–65

18

217

– 141

0

76

94

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

706

–68

– 337

300

676

– 253

0

423

723

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

1 049

–92

– 220

737

1 070

– 525

0

545

1 282

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

9 034

– 327

–2 398

6 309

4 359

–1 285

0

3 074

9 383

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

19

–1

–12

6

78

–65

0

13

19

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

3 391

–95

–1 131

2 166

1 686

– 577

0

1 109

3 275

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

3 173

– 300

– 939

1 934

1 023

– 191

0

832

2 766

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

513

–19

– 334

160

1 058

– 637

0

421

581

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

32

–4

–18

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

18

–2

–16

1

193

– 173

0

20

20

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

168

–15

– 143

11

1 070

– 901

0

169

179

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

10

0

–10

0

63

–55

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

1

0

–1

0

11

–10

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

101

–6

–46

49

139

–79

0

59

108

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

0

0

0

0

1 205

–1 205

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

24

–1

–23

0

431

– 403

0

28

28

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

328

–38

– 278

11

2 911

–2 579

0

332

344

Totalt

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

13.   Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och politikområde

Utestående åtaganden fördelade på ursprungsår och politikområde

| i miljoner euro |
| --- |
| Politikområde | <2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Totalt |
| 01 | Ekonomi och finans |

i miljoner euro

Politikområde

<2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Totalt

01

Ekonomi och finans

0

0

13

63

32

40

196

236

581

| 02 | Näringsliv |
| --- | --- |

02

Näringsliv

16

3

13

17

57

112

229

488

935

| 03 | Konkurrens |
| --- | --- |

03

Konkurrens

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Sysselsättning och socialpolitik |
| --- | --- |

04

Sysselsättning och socialpolitik

137

26

350

2 616

701

4 288

9 590

10 967

28 673

| 05 | Jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

05

Jordbruk och landsbygdsutveckling

4

2

4

1 199

0

494

5 825

12 669

20 197

| 06 | Energi och transport |
| --- | --- |

06

Energi och transport

62

61

105

175

381

797

2 854

4 184

8 619

| 07 | Miljö |
| --- | --- |

07

Miljö

4

7

24

40

101

138

183

325

821

| 08 | Forskning |
| --- | --- |

08

Forskning

183

117

213

423

792

1 369

2 091

4 057

9 245

| 09 | Informationssamhället och medier |
| --- | --- |

09

Informationssamhället och medier

12

8

42

73

179

337

664

937

2 252

| 10 | Direkt forskning |
| --- | --- |

10

Direkt forskning

0

0

1

7

4

14

26

112

163

| 11 | Havsfrågor och fiske |
| --- | --- |

11

Havsfrågor och fiske

36

4

19

282

23

130

634

750

1 877

| 12 | Inre marknaden |
| --- | --- |

12

Inre marknaden

0

0

0

0

0

0

2

17

20

| 13 | Regionalpolitik |
| --- | --- |

13

Regionalpolitik

522

553

884

10 452

729

16 566

33 307

38 462

101 475

| 14 | Beskattning och tullunion |
| --- | --- |

14

Beskattning och tullunion

0

0

0

0

0

2

13

60

76

| 15 | Utbildning och kultur |
| --- | --- |

15

Utbildning och kultur

12

3

10

28

27

57

121

353

610

| 16 | Kommunikation |
| --- | --- |

16

Kommunikation

0

0

0

0

0

1

17

76

94

| 17 | Hälsa och konsumentskydd |
| --- | --- |

17

Hälsa och konsumentskydd

4

7

4

17

29

74

164

423

723

| 18 | Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

18

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

0

1

12

13

98

167

446

545

1 282

| 19 | Yttre förbindelser |
| --- | --- |

19

Yttre förbindelser

450

187

215

636

1 074

1 588

2 158

3 074

9 383

| 20 | Handel |
| --- | --- |

20

Handel

0

0

0

0

1

1

4

13

19

| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder |
| --- | --- |

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länder

126

46

133

203

262

523

873

1 109

3 275

| 22 | Utvidgning |
| --- | --- |

22

Utvidgning

52

28

72

208

392

623

559

832

2 766

| 23 | Humanitärt bistånd |
| --- | --- |

23

Humanitärt bistånd

2

0

0

0

7

27

124

421

581

| 24 | Bedrägeribekämpning |
| --- | --- |

24

Bedrägeribekämpning

0

0

0

0

2

3

5

22

32

| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning |
| --- | --- |

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

0

0

0

0

0

0

0

20

20

| 26 | Kommissionens administration |
| --- | --- |

26

Kommissionens administration

0

0

0

0

0

2

7

169

179

| 27 | Budget |
| --- | --- |

27

Budget

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Revision |
| --- | --- |

28

Revision

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Statistik |
| --- | --- |

29

Statistik

1

0

2

4

5

6

31

59

108

| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande kostnader |
| --- | --- |

30

Pensioner och därmed sammanhängande kostnader

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Språktjänster |
| --- | --- |

31

Språktjänster

0

0

0

0

0

0

0

28

28

| 90 | Övriga institutioner |
| --- | --- |

90

Övriga institutioner

0

0

0

0

0

0

11

332

344

Totalt

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

14.   Sammanställning av utfall i fråga om budgetintäkter per institution

Sammanställning av utfall i fråga om budgetintäkter per institution

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Intäkter | Intäkter som procentandel av budgeten | Utestående |
| Ursprungliga | Slutliga | Innevarande budgetår | Överförda anslag | Totalt | Innevarande års fordringar | Överförda fordringar | Totalt |
| Europaparlamentet | 129 | 130 | 158 | 109 | 267 | 154 | 89 | 243 | 186,52 % | 24 |
| Europeiska rådet och rådet | 54 | 54 | 94 | 7 | 101 | 87 | 6 | 93 | 172,12 % | 8 |
| Kommissionen | 122 675 | 122 692 | 129 603 | 12 291 | 141 894 | 126 376 | 983 | 127 359 | 103,80 % | 14 534 |
| EU-domstolen | 40 | 40 | 44 | 0 | 44 | 44 | 0 | 44 | 110,33 % | 0 |
| Revisionsrätten | 20 | 20 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 94,72 % | 0 |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 10 | 10 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | 147,07 % | 0 |
| Regionkommittén | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 294,94 % | 0 |
| Ombudsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 96,40 % | 0 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 68,01 % | 0 |
| Totalt | 122 937 | 122 956 | 129 955 | 12 407 | 142 362 | 126 717 | 1 078 | 127 795 | 103,94 % | 14 566 |

i miljoner euro

Institution

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Intäkter

Intäkter som procentandel av budgeten

Utestående

Ursprungliga

Slutliga

Innevarande budgetår

Överförda anslag

Totalt

Innevarande års fordringar

Överförda fordringar

Totalt

Europaparlamentet

129

130

158

109

267

154

89

243

186,52 %

24

Europeiska rådet och rådet

54

54

94

7

101

87

6

93

172,12 %

8

Kommissionen

122 675

122 692

129 603

12 291

141 894

126 376

983

127 359

103,80 %

14 534

EU-domstolen

40

40

44

0

44

44

0

44

110,33 %

0

Revisionsrätten

20

20

19

0

19

19

0

19

94,72 %

0

Ekonomiska och sociala kommittén

10

10

15

0

15

15

0

15

147,07 %

0

Regionkommittén

7

7

20

0

20

20

0

20

294,94 %

0

Ombudsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

96,40 %

0

Europeiska datatillsynsmannen

1

1

1

0

1

1

0

1

68,01 %

0

Totalt

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

15.   Utnyttjande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution

Utnyttjande av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden per institution

Åtagandebemyndiganden

Åtagandebemyndiganden

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade åtagande-bemyndiganden | Åtaganden som ingåtts | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totalt | % | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Icke-automatiska överföringar | Totalt | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totalt | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| Europaparlamentet | 1 752 | 1 552 | 9 | 24 | 1 586 | 90,50 % | 101 | 9 | 111 | 6,31 % | 55 | 1 | 0 | 56 | 3,19 % |
| Europeiska rådet och rådet | 703 | 593 | 0 | 41 | 634 | 90,08 % | 29 | 0 | 29 | 4,14 % | 41 | 0 | 0 | 41 | 5,79 % |
| Kommissionen | 144 100 | 137 733 | 319 | 1 780 | 139 833 | 97,04 % | 3 395 | 250 | 3 645 | 2,53 % | 621 | 0 | 1 | 622 | 0,43 % |
| EU-domstolen | 331 | 324 | 0 | 1 | 325 | 97,89 % | 1 | 0 | 1 | 0,44 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 1,66 % |
| Revisionsrätten | 149 | 138 | 0 | 0 | 138 | 93,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,26 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,72 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 127 | 121 | 0 | 4 | 125 | 98,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,14 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,87 % |
| Regionkommittén | 91 | 79 | 0 | 11 | 90 | 99,39 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,59 % |
| Ombudsmannen | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 89,65 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,35 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 7 | 6 | 0 | 0 | 6 | 82,73 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,27 % |
| Totalt | 147 270 | 140 554 | 328 | 1 861 | 142 744 | 96,93 % | 3 528 | 259 | 3 787 | 2,57 % | 738 | 1 | 1 | 740 | 0,50 % |

i miljoner euro

Institution

Beviljade åtagande-bemyndiganden

Åtaganden som ingåtts

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totalt

%

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Icke-automatiska överföringar

Totalt

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totalt

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

Europaparlamentet

1 752

1 552

9

24

1 586

90,50 %

101

9

111

6,31 %

55

1

0

56

3,19 %

Europeiska rådet och rådet

703

593

0

41

634

90,08 %

29

0

29

4,14 %

41

0

0

41

5,79 %

Kommissionen

144 100

137 733

319

1 780

139 833

97,04 %

3 395

250

3 645

2,53 %

621

0

1

622

0,43 %

EU-domstolen

331

324

0

1

325

97,89 %

1

0

1

0,44 %

6

0

0

6

1,66 %

Revisionsrätten

149

138

0

0

138

93,02 %

0

0

0

0,26 %

10

0

0

10

6,72 %

Ekonomiska och sociala kommittén

127

121

0

4

125

98,00 %

0

0

0

0,14 %

2

0

0

2

1,87 %

Regionkommittén

91

79

0

11

90

99,39 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

0,59 %

Ombudsmannen

9

8

0

0

8

89,65 %

0

0

0

1

0

0

1

10,35 %

Europeiska datatillsynsmannen

7

6

0

0

6

82,73 %

0

0

0

1

0

0

1

17,27 %

Totalt

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

Betalningsbemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

| i miljoner euro |
| --- |
| Institution | Beviljade betalnings-bemyndiganden | Verkställda utbetalningar | Anslag som överförts till 2011 | Förfallna anslag |
| Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Automatiska överföringar | Icke-automatiska överföringar | Från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Totala | % | Från budgetårets anslag | Från överförda anslag | Inkomster avsatta för särskilda ändamål
  (Efta) | Totala | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Europaparlamentet | 1 938 | 1 321 | 165 | 20 | 1 507 | 77,74 % | 231 | 9 | 111 | 351 | 18,10 % | 55 | 25 | 0 | 81 | 4,16 % |
| Europeiska rådet och rådet | 748 | 543 | 34 | 43 | 620 | 82,89 % | 50 | 0 | 31 | 81 | 10,76 % | 41 | 7 | 0 | 48 | 6,35 % |
| Kommissionen | 127 031 | 116 982 | 732 | 1 661 | 119 374 | 93,97 % | 550 | 622 | 3 901 | 5 073 | 3,99 % | 1 855 | 718 | 11 | 2 584 | 2,03 % |
| EU-domstolen | 350 | 307 | 15 | 1 | 323 | 92,40 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 5,24 % | 6 | 3 | 0 | 8 | 2,36 % |
| Revisionsrätten | 210 | 122 | 60 | 0 | 182 | 86,90 % | 16 | 0 | 0 | 17 | 7,94 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 5,15 % |
| Ekonomiska och sociala kommittén | 134 | 112 | 5 | 4 | 121 | 90,36 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,95 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,68 % |
| Regionkommittén | 97 | 73 | 5 | 12 | 89 | 92,03 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 6,91 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,06 % |
| Ombudsmannen | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,26 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 5,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,50 % |
| Europeiska datatillsynsmannen | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 61,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 16,79 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 22,10 % |
| Totalt | 130 527 | 119 472 | 1 018 | 1 741 | 122 231 | 93,64 % | 881 | 631 | 4 045 | 5 557 | 4,26 % | 1 972 | 756 | 11 | 2 739 | 2,10 % |

i miljoner euro

Institution

Beviljade betalnings-bemyndiganden

Verkställda utbetalningar

Anslag som överförts till 2011

Förfallna anslag

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Automatiska överföringar

Icke-automatiska överföringar

Från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Totala

%

Från budgetårets anslag

Från överförda anslag

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

(Efta)

Totala

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Europaparlamentet

1 938

1 321

165

20

1 507

77,74 %

231

9

111

351

18,10 %

55

25

0

81

4,16 %

Europeiska rådet och rådet

748

543

34

43

620

82,89 %

50

0

31

81

10,76 %

41

7

0

48

6,35 %

Kommissionen

127 031

116 982

732

1 661

119 374

93,97 %

550

622

3 901

5 073

3,99 %

1 855

718

11

2 584

2,03 %

EU-domstolen

350

307

15

1

323

92,40 %

17

0

1

18

5,24 %

6

3

0

8

2,36 %

Revisionsrätten

210

122

60

0

182

86,90 %

16

0

0

17

7,94 %

10

1

0

11

5,15 %

Ekonomiska och sociala kommittén

134

112

5

4

121

90,36 %

8

0

1

9

6,95 %

2

1

0

4

2,68 %

Regionkommittén

97

73

5

12

89

92,03 %

7

0

0

7

6,91 %

1

0

0

1

1,06 %

Ombudsmannen

10

8

1

0

8

84,26 %

1

0

0

1

5,23 %

1

0

0

1

10,50 %

Europeiska datatillsynsmannen

8

4

1

0

5

61,11 %

1

0

0

1

16,79 %

1

1

0

2

22,10 %

Totalt

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

16.   Organens intäkter: budgetprognoser, fordringar och erhållna belopp

Organens intäkter: budgetprognoser, fordringar och erhållna belopp

| i miljoner euro |
| --- |
| Organ | Budgeterade intäkter | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående | Finansiering från kommissionen per politikområde |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 137 | 109 | 106 | 4 | 06 |
| Frontex | 93 | 84 | 84 | 0 | 18 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 18 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Europeiska polisakademin | 8 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 75 | 386 | 386 | 0 | 02 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 58 | 48 | 49 | 0 | 17 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Europeiska miljöbyrån | 51 | 46 | 46 | 0 | 07 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 11 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 73 | 74 | 74 | 0 | 17 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 6 | 6 | 6 | 0 | 04 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 9 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi | 242 | 273 | 236 | 37 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 51 | 45 | 45 | 0 | 06 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden | 174 | 179 | 179 | 0 | 12 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 208 | 221 | 209 | 12 | 02 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 20 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 24 | 24 | 24 | 0 | 06 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 56 | 59 | 51 | 8 | 31 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 49 | 49 | 49 | 0 | 15 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 29 | 29 | 29 | 0 | 08 |
| Genomförandeorganet för forskning | 34 | 36 | 34 | 3 | 08 |
| Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Totalt | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 | |

i miljoner euro

Organ

Budgeterade intäkter

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Finansiering från kommissionen per politikområde

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

137

109

106

4

06

Frontex

93

84

84

0

18

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

18

19

19

0

15

Europeiska polisakademin

8

8

8

0

18

Europeiska kemikaliemyndigheten

75

386

386

0

02

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

58

48

49

0

17

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

16

16

0

18

Europeiska miljöbyrån

51

46

46

0

07

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

11

10

10

0

11

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

73

74

74

0

17

Europeiska jämställdhetsinstitutet

6

6

6

0

04

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

9

16

16

0

06

Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi

242

273

236

37

08

Eurojust

32

32

32

0

18

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

51

45

45

0

06

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden

174

179

179

0

12

Europeiska läkemedelsmyndigheten

208

221

209

12

02

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

8

0

09

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

20

22

22

0

18

Europeiska järnvägsbyrån

24

24

24

0

06

Europeiska arbetsmiljöbyrån

15

14

14

0

04

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

56

59

51

8

31

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

20

19

19

0

15

Gemenskapens växtsortsmyndighet

13

12

12

0

17

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

21

21

21

0

04

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

49

49

49

0

15

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

16

16

16

0

06

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

29

29

29

0

08

Genomförandeorganet för forskning

34

36

34

3

08

Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet

7

7

7

0

17

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

10

0

06

Totalt

1 677

1 993

1 929

64

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ av inkomst | Prognosticerade inkomster | Fastställda fordringar | Erhållna belopp | Utestående |
| Kommissionens bidrag | 1 061 | 1 040 | 1 037 | 3 |
| Inkomster från avgifter | 443 | 765 | 751 | 14 |
| Övriga inkomster | 173 | 188 | 141 | 47 |
| Totalt | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 |

i miljoner euro

Typ av inkomst

Prognosticerade inkomster

Fastställda fordringar

Erhållna belopp

Utestående

Kommissionens bidrag

1 061

1 040

1 037

3

Inkomster från avgifter

443

765

751

14

Övriga inkomster

173

188

141

47

Totalt

1 677

1 993

1 929

64

17.   Organ: åtagande- och betalningsbemyndiganden per organ

Organ: åtagande- och betalningsbemyndiganden per organ

| i miljoner euro |
| --- |
| Organ | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Åtaganden som ingåtts | Överförda till 2011 | Anslag | Verkställda betalningar | Överförda till 2011 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | 144 | 122 | 22 | 157 | 108 | 48 |
| Frontex | 95 | 89 | 3 | 118 | 82 | 27 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | 21 | 19 | 2 | 21 | 17 | 3 |
| Europeiska polisakademin | 12 | 10 | 2 | 13 | 8 | 3 |
| Europeiska kemikaliemyndigheten | 75 | 71 | 0 | 96 | 77 | 12 |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 58 | 56 | 0 | 76 | 56 | 16 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Europeiska miljöbyrån | 52 | 44 | 8 | 58 | 44 | 13 |
| Europeiska polisbyrån | 93 | 91 | 0 | 93 | 68 | 22 |
| Gemenskapens kontrollorgan för fiske | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 76 | 74 | 0 | 84 | 71 | 11 |
| Europeiska jämställdhetsinstitutet | 6 | 4 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS) | 74 | 67 | 7 | 63 | 45 | 18 |
| Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi | 551 | 550 | 1 | 302 | 192 | 56 |
| Eurojust | 34 | 31 | 3 | 38 | 28 | 9 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | 55 | 53 | 0 | 53 | 46 | 1 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden | 366 | 158 | 0 | 396 | 150 | 35 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | 210 | 201 | 0 | 248 | 196 | 45 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter | 20 | 20 | 0 | 27 | 19 | 8 |
| Europeiska järnvägsbyrån | 24 | 24 | 0 | 29 | 23 | 5 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | 16 | 15 | 0 | 20 | 15 | 4 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | 56 | 43 | 0 | 60 | 43 | 4 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | 19 | 19 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | 13 | 12 | 0 | 14 | 11 | 0 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | 22 | 21 | 0 | 27 | 22 | 4 |
| Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur | 49 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation | 16 | 15 | 0 | 17 | 15 | 2 |
| Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 29 | 29 | 0 | 32 | 30 | 2 |
| Genomförandeorganet för forskning | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 3 |
| Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Totalt | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

i miljoner euro

Organ

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Åtaganden som ingåtts

Överförda till 2011

Anslag

Verkställda betalningar

Överförda till 2011

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

144

122

22

157

108

48

Frontex

95

89

3

118

82

27

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

21

19

2

21

17

3

Europeiska polisakademin

12

10

2

13

8

3

Europeiska kemikaliemyndigheten

75

71

0

96

77

12

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

58

56

0

76

56

16

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

16

16

0

17

15

1

Europeiska miljöbyrån

52

44

8

58

44

13

Europeiska polisbyrån

93

91

0

93

68

22

Gemenskapens kontrollorgan för fiske

10

10

0

11

10

1

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

76

74

0

84

71

11

Europeiska jämställdhetsinstitutet

6

4

0

6

2

2

Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS)

74

67

7

63

45

18

Det europeiska gemensamma företaget för ITER och utveckling av fusionsenergi

551

550

1

302

192

56

Eurojust

34

31

3

38

28

9

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

55

53

0

53

46

1

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden

366

158

0

396

150

35

Europeiska läkemedelsmyndigheten

210

201

0

248

196

45

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

8

8

0

10

8

2

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

20

20

0

27

19

8

Europeiska järnvägsbyrån

24

24

0

29

23

5

Europeiska arbetsmiljöbyrån

16

15

0

20

15

4

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

56

43

0

60

43

4

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

19

19

0

21

20

1

Gemenskapens växtsortsmyndighet

13

12

0

14

11

0

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

22

21

0

27

22

4

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur

49

49

0

55

48

6

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation

16

15

0

17

15

2

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

29

29

0

32

30

2

Genomförandeorganet för forskning

34

33

0

37

32

3

Genomförandeorganet för folkhälsoprogrammet

7

7

0

8

7

1

Genomförandeorganet för transeuropeiska transportnät

10

10

0

11

9

1

Totalt

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

| i miljoner euro |
| --- |
| Typ av utgift | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| Anslag | Åtaganden som ingåtts | Överförda till 2011 | Anslag | Verkställda betalningar | Överförda till 2011 |
| Personal | 673 | 656 | 3 | 688 | 649 | 19 |
| Administrations-kostnader | 283 | 264 | 2 | 365 | 249 | 93 |
| Rörelsekostnader | 1 314 | 1 052 | 44 | 1 165 | 618 | 254 |
| Totalt | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

i miljoner euro

Typ av utgift

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

Anslag

Åtaganden som ingåtts

Överförda till 2011

Anslag

Verkställda betalningar

Överförda till 2011

Personal

673

656

3

688

649

19

Administrations-kostnader

283

264

2

365

249

93

Rörelsekostnader

1 314

1 052

44

1 165

618

254

Totalt

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

18.   Budgetutfall inklusive organen

Budgetutfall inklusive organen

| i miljoner euro |
| --- |
| | EUROPEISKA UNIONEN | ORGAN | Eliminering av subventioner till organen | TOTALT |
| Intäkter under budgetåret | 127 795 | 1 929 | (1 037) | 128 687 |
| Betalningar mot årets anslag | (121 213) | (1 320) | 1 037 | (121 495) |
| Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1 | (2 797) | (366) | 0 | (3 164) |
| Outnyttjade anslag som förts över från år N–1 och som förfallit | 741 | 181 | 0 | 922 |
| Växelkursskillnader under budgetåret | 22 | 0 | 0 | 22 |
| Budgetutfall | 4 549 | 424 | 0 | 4 972 |

i miljoner euro

EUROPEISKA UNIONEN

ORGAN

Eliminering av subventioner till organen

TOTALT

TOTALT

Intäkter under budgetåret

127 795

1 929

(1 037)

128 687

128 687

Betalningar mot årets anslag

(121 213)

(1 320)

1 037

(121 495)

(121 495)

Betalningsbemyndiganden som överförs till år N+1

(2 797)

(366)

0

(3 164)

(3 164)

Outnyttjade anslag som förts över från år N–1 och som förfallit

741

181

0

922

922

Växelkursskillnader under budgetåret

22

0

0

22

22

Budgetutfall

Budgetutfall

4 549

4 549

424

424

0

0

4 972

4 972

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

1.   BUDGETPRINCIPER, STRUKTURER OCH ANSLAG

1.1   RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELSER I BUDGETFÖRORDNINGEN

RÄTTSLIG GRUND OCH BESTÄMMELSER I BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen. Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för EU:s finansiella politik och det är genom budgeten som unionens inkomster och utgifter regleras och beviljas.

Varje år gör kommissionen en uppskattning av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter för nästa budgetår och upprättar ett budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten. På grundval av detta budgetförslag utarbetar rådet ett budgetförslag som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda grenar. Budgeten vinner laga kraft när den förklaras antagen av Europaparlamentets ordförande. Budgeten genomförs i huvudsak av kommissionen.

1.2   BUDGETPRINCIPERNA

BUDGETPRINCIPERNA

Flera grundprinciper styr Europeiska unionens budget:

—   Principen om enhet och riktighet i budgeten: Varje inkomst och utgift ska tas upp i ett och samma budgetdokument och hänföras till en budgetpost, och utgifterna får inte överskrida de godkända anslagen.

—   Universalitetsprincipen: Denna princip innefattar två regler:

Att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter),

och att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.

—   Principen om ettårighet: Anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under det budgetåret.

—   Principen om jämvikt: Inkomster och utgifter är balanserade i budgeten (de beräknade inkomsterna täcker betalningsbemyndigandena).

—   Principen om specificering: Principen om specificering innebär att varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål.

—   Principen om en enda beräkningsenhet: Principen om en enda beräkningsenhet innebär att budgeten ska upprättas och genomföras i euro och räkenskaperna ska redovisas i euro.

—   Principen om sund ekonomisk förvaltning: Enligt principen om sund ekonomisk förvaltning ska budgetanslagen användas enligt principerna om sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet.

—   Principen om insyn: Budgeten, ändringsbudgetarna och de slutliga räkenskaperna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

1.3   BUDGETENS STRUKTUR

BUDGETENS STRUKTUR

Budgeten utgörs av

| a) | en allmän inkomstberäkning, och |
| --- | --- |

a)

en allmän inkomstberäkning, och

| b) | separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar: avsnitt I: parlamentet, avsnitt II: rådet, avsnitt III: kommissionen, avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, avsnitt VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: regionkommittén, avsnitt VIII: Ombudsmannen, avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

b)

separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar: avsnitt I: parlamentet, avsnitt II: rådet, avsnitt III: kommissionen, avsnitt IV: domstolen, avsnitt V: revisionsrätten, avsnitt VI: Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: regionkommittén, avsnitt VIII: Ombudsmannen, avsnitt IX: Europeiska datatillsynsmannen.

Inkomsterna och utgifterna för varje institution är indelade efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

En del av medlen för EKSG under avveckling ställdes till förfogande för budgeten för EKSG under avveckling. Rörelsebudgeten antogs årligen av kommissionen efter samråd med rådet och Europaparlamentet. Den senaste budgeten avsåg perioden från den 1 januari 2002 till den 23 juli 2002. Sedan den 24 juli 2002 upptas inkomster och utgifter i samband med rörelsebudgeten i inkomst- och utgiftsredovisningen för EKSG under avveckling. Återstående åtaganden som ska fullgöras tas upp på skuldsidan i balansräkningen.

1.4   BUDGETRÄKENSKAPERNAS STRUKTUR

BUDGETRÄKENSKAPERNAS STRUKTUR

1.4.1   
  Allmän översikt

Allmän översikt

Endast kommissionens budget innehåller administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar i realiteten endast över administrativa anslag. I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke differentierade anslag och differentierade anslag.

Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De avser alla administrativa kapitel i kommissionens budgetavsnitt och alla andra avsnitt, årliga anslag till EGFJ och vissa tekniska anslag (återbetalningar, garantier för upp- och utlåning m.m.). När det gäller icke-differentierade anslag motsvarar åtagandebemyndigandena betalningsbemyndigandena.

De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser som genomförs under flera år. De ska täcka fleråriga insatser och omfattar samtliga anslag i alla kapitel utom kapitel 1 i kommissionens avsnitt. De differentierade anslagen delas in i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

—   Åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga åtaganden som görs under budgetåret för projekt som avser flera år. Åtaganden för åtgärder som löper längre än ett budgetår får i enlighet med artikel 76.3 i budgetförordningen delas upp i årliga delåtaganden, på villkor att detta är tillåtet enligt den grundläggande rättsakten.

—   Betalningsbemyndiganden: täcker utgifter för åtaganden som gjorts under innevarande eller tidigare budgetår.

1.4.2   
  Anslagens ursprung

Anslagens ursprung

Anslagens huvudsakliga ursprung är EU:s budget för det pågående budgetåret. Det finns dock andra typer av anslag som följer av bestämmelserna i budgetförordningen. De kommer från tidigare budgetår eller från externa källor:

| — | De ursprungliga budgetanslagen för det aktuella året kan kompletteras med överföringar mellan budgetposter i enlighet med artiklarna 22–24 i budgetförordningen (nr 1605/2002 av den 25 juni 2002) och ändringsbudgetar (enligt artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

De ursprungliga budgetanslagen för det aktuella året kan kompletteras med överföringar mellan budgetposter i enlighet med artiklarna 22–24 i budgetförordningen (nr 1605/2002 av den 25 juni 2002) och ändringsbudgetar (enligt artiklarna 37 och 38 i budgetförordningen).

ursprungliga budgetanslagen

| — | Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen, ii) anslag som överförs efter beslut av institutionerna i något av följande två fall: om förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3) och iii) anslag som görs disponibla på nytt sedan åtaganden dragits tillbaka. I detta fall är det frågan om att åter föra in åtagandebemyndiganden för strukturfonderna, sedan de åtaganden de tidigare var avsedda att täcka dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Anslag som överförs från föregående år eller görs disponibla på nytt kompletterar årets budget. Dessa är i) icke-differentierade betalningsbemyndiganden som får överföras automatiskt till påföljande budgetår en gång i enlighet med artikel 9.4 i budgetförordningen, ii) anslag som överförs efter beslut av institutionerna i något av följande två fall: om förberedelserna för ett åtagande är fullbordade (artikel 9.2 a i budgetförordningen) eller om den rättsliga grunden antagits sent (artikel 9.2 b). Både åtagande- och betalningsbemyndiganden får överföras (artikel 9.3) och iii) anslag som görs disponibla på nytt sedan åtaganden dragits tillbaka. I detta fall är det frågan om att åter föra in åtagandebemyndiganden för strukturfonderna, sedan de åtaganden de tidigare var avsedda att täcka dragits tillbaka. Beloppen får då undantagsvis göras disponibla på nytt om kommissionen har begått ett uppenbart fel eller om de är nödvändiga för genomförandet av programmet (artikel 157 i budgetförordningen).

Anslag som överförs

| — | Inkomster avsatta för särskilda ändamål som består av i) bidrag om beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna överfördes till och får överföras utan begränsningar, ii) Efta-anslag: enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återställs till EES-länderna, iii) inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen), iv) arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen), v) anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på ett kommissionsbeslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

—

Inkomster avsatta för särskilda ändamål som består av i) bidrag om beloppen tas upp som inkomst under samma budgetpost som de ursprungliga utgifterna överfördes till och får överföras utan begränsningar, ii) Efta-anslag: enligt avtalet om ett Europeiskt ekonomiskt samarbetsområde ska medlemmarna ekonomiskt stödja en del av den verksamhet som finansieras genom EU:s allmänna budget. De budgetposter som berörs och de aktuella beloppen offentliggörs i bilaga III till EU:s budget. De berörda punkterna ökas genom bidragen från Efta. De anslag som inte använts vid budgetårets slut dras tillbaka och återställs till EES-länderna, iii) inkomster från tredje man eller andra länder som slutit ett avtal med EU som involverar ett ekonomiskt bidrag till EU:s verksamheter. Belopp som erhålls på detta sätt ska betraktas som inkomster från tredje man och tas upp i berörda budgetposter (ofta på forskningsområdet), och får överföras utan begränsningar (artikel 10 samt artikel 18.1 a och 18.1 d i budgetförordningen), iv) arbete för tredje man: EU:s forskningscentrum kan inom ramen för sin forskning utföra arbeten för externa organisationer (artikel 161.2 i budgetförordningen). Liksom inkomsterna från tredje man fördelas arbete för tredje man på särskilda budgetposter och får överföras utan begränsningar (artikel 10 och artikel 18.1 d i budgetförordningen), v) anslag som görs disponibla på nytt till följd av återbetalade förskott: Detta är EU-medel som återbetalas av mottagarna och som får överföras utan begränsningar. När det gäller strukturfonderna ska återinförandet bygga på ett kommissionsbeslut (artikel 18.2 i budgetförordningen och artikel 228 i genomförandebestämmelserna).

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

1.4.3   
  De disponibla anslagens sammansättning

De disponibla anslagens sammansättning

—   Slutliga budgetanslag= ursprungliga budgetanslag + anslag i ändringsbudget + överföringar.

—   Tilläggsanslag= inkomster avsatta för särskilda ändamål (se ovan) + anslag som överförts från föregående budgetår eller anslag som dragits tillbaka under föregående budgetår och som görs disponibla på nytt.

—   Totala godkända anslag= slutliga budgetanslag + tilläggsanslag.

—   Budgetårets anslag (som används för att räkna fram budgetutfallet)= slutliga budgetanslag + inkomster som avsatts för särskilda ändamål.

(som används för att räkna fram budgetutfallet)

1.5   GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

Grundregeln för genomförandet av budgeten anges i artikel 48.1 i budgetförordningen: ”Kommissionen ska på eget ansvar och inom ramarna för de tilldelade anslagen genomföra budgeten ... i enlighet med denna förordning”. I artikel 50 anges att kommissionen ska ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa ska kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

1.6   UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

När de differentierade anslagen infördes uppstod så småningom en skillnad mellan de åtaganden som ingicks och de betalningar som verkställdes. Denna skillnad, som leder till utestående åtaganden, utgörs i själva verket av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då åtagandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar sker.

2.   FÖRKLARING AV RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

2.1   BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (tabell 1)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (tabell 1)

2.1.1   
  Allmänt

Allmänt

Egna medel redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas regeringar. Om föregående års budgetutfall är ett överskott tas även detta upp bland inkomsterna i budgeten. Övriga inkomster redovisas med de belopp som faktiskt uppburits under budgetåret.

Vid beräkningen av budgetutfallet för året ingår betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden, plus de betalningsbemyndiganden som överförs till följande budgetår. Med betalningar ur budgetårets betalningsbemyndiganden avses betalningar som verkställs av räkenskapsföraren senast den 31 december under budgetåret. För Europeiska garantifonden för jordbruket beaktas de betalningar som medlemsstaterna verkställt fr.o.m. den 16 oktober 2009 t.o.m. den 15 oktober 2010, förutsatt att åtagande och godkännande av utgifter förelagts räkenskapsföraren senast den 31 januari 2011. EGFJ-utgifterna kan också påverkas av ett s.k. överensstämmelsebeslut, som grundar sig på kontroller som utförts i medlemsstaterna.

Budgetutfallet består av två delar: Europeiska unionens resultat och resultatet av de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. I enlighet med artikel 15 i förordning nr 1150/2000 om egna medel utgör saldot skillnaden mellan

| — | de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och |
| --- | --- |

—

de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

| — | summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår. |
| --- | --- |

—

summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus summan av de betalningsbemyndiganden som överförts från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår.

Denna skillnad ska ökas eller minskas med

| — | nettot av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annulleras, och de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och |
| --- | --- |

—

nettot av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som annulleras, och de eventuella betalningar som, på grund av eurokursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, och

| — | saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret. |
| --- | --- |

—

saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

Om utfallet är ett överskott återgår detta till medlemsstaterna under det påföljande året genom avdrag från den summa som de skulle ha betalat in för det budgetåret.

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje man eller från arbete för tredje man och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2010 och de som överförts till påföljande år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2009. Betalningsbemyndiganden för återanvändning och anslag som tagits upp på nytt sedan delbetalningar återbetalats ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

De överförda betalningsbemyndigandena består av automatiska överföringar samt överföringar som grundar sig på beslut. När det gäller outnyttjade betalningsbemyndiganden från föregående budgetår som annulleras, anges anslag som överförts antingen automatiskt eller genom beslut. Beloppet för de medel avsatta för särskilda ändamål som förts över till nästa år har minskat jämfört med år 2009.

2.1.2   
  Avstämning mellan budgetutfallet och det ekonomiska resultatet

Avstämning mellan budgetutfallet och det ekonomiska resultatet

Det ekonomiska resultatet för budgetåret beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom en modifierad form av kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

Avstämning: ekonomiskt resultat – budgetutfall

Avstämning: ekonomiskt resultat – budgetutfall

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2010 | 2009
  omräknat |
| EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET | 17 232 | 6 887 |
| Intäkter |
| Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits | (3 132) | (2 806) |
| Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret | 1 346 | 2 563 |
| Upplupna intäkter (netto) | (371) | 436 |
| Kostnader |
| Upplupna kostnader (netto) | (7 426) | 2 951 |
| Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år | (386) | (432) |
| Nettoeffekt av förfinansiering | (678) | (9 458) |
| Betalningsbemyndiganden som överförts till nästa budgetår | (2 798) | (1 759) |
| Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit | 1 760 | 4 573 |
| Förändringar i avsättningar | (323) | (329) |
| Övriga | (257) | (153) |
| Ekonomiskt resultat i organen + EKSG | (418) | (209) |
| BUDGETUTFALL FÖR ÅRET* | 4 549 | 2 264 |

i miljoner euro

2010

2009

omräknat

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET

17 232

17 232

6 887

6 887

Intäkter

Intäkter

Fordringar som fastställts under året men som ännu inte uppburits

(3 132)

(2 806)

Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret

1 346

2 563

Upplupna intäkter (netto)

(371)

436

Kostnader

Kostnader

Upplupna kostnader (netto)

(7 426)

2 951

Kostnader som betalats under året men som hänför sig till föregående år

(386)

(432)

Nettoeffekt av förfinansiering

(678)

(9 458)

Betalningsbemyndiganden som överförts till nästa budgetår

(2 798)

(1 759)

Betalningar mot överförda anslag samt outnyttjade anslag som förfallit

1 760

4 573

Förändringar i avsättningar

(323)

(329)

Övriga

(257)

(153)

Ekonomiskt resultat i organen + EKSG

Ekonomiskt resultat i organen + EKSG

(418)

(209)

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET*

BUDGETUTFALL FÖR ÅRET*

4 549

4 549

2 264

2 264

Avstämning på inkomstsidan

Avstämning på inkomstsidan

De reella budgetinkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. De fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte hunnit uppbäras ska därför subtraheras från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetinkomsterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna intäkter från jordbruksavgifter, egna medel, räntor och utdelningar. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföring av upplupna intäkter från föregående år, ska beaktas.

upplupna intäkterna netto

Avstämning på utgiftssidan

Avstämning på utgiftssidan

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EU-bidrag men som ännu inte har rapporterats till kommissionen.

upplupna kostnaderna netto

Medan de upplupna kostnaderna inte betraktas som utgifter i budgethänseende, ska däremot betalningar som sker under budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år räknas till årets budgetutgifter.

budgetåret för fakturor som registrerats under föregående år

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av 1) ny förfinansiering som sker under det aktuella budgetåret och som därmed innebär budgetutgifter och 2) regleringen av förfinansiering som betalats ut under föregående år eller under det aktuella året, genom att de motsvarande stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

Nettoeffekten av förfinansiering

Utöver de betalningar som görs mot årets anslag, ska även de av årets anslag som överförs till följande år tas upp vid beräkningen av budgetutfallet (i enlighet med artikel 15 förordning (EG) nr 1150/2000). Samma princip gäller för de betalningar som gjorts under det aktuella budgetåret för anslag som förts över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats.

överförs till följande år

över från föregående budgetår och outnyttjade betalningsbemyndiganden som annullerats

Posten för förändring i avsättningar avser de uppskattningar som görs i de periodiserade räkenskaperna (främst ersättningar till anställda) och påverkar inte budgeträkenskaperna. I avstämningen måste man också kompensera för andra poster där budgeträkenskaperna och de periodiserade räkenskaperna skiljer sig åt, t.ex. i fråga om avskrivning av tillgångar, förvärv, betalningar inom ramen för vissa leasingkontrakt (capital lease), andelar m.m.

förändring i avsättningar

avstämningen

Slutligen måste man också räkna bort de ekonomiska resultaten för de decentraliserade organen och för EKSG som ingår i det konsoliderade ekonomiska resultatet, eftersom genomförandet av dessa budgetar inte räknas med i utfallet av den konsoliderade budgeten.

organen och för EKSG

2.2   JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP (tabell 2)

JÄMFÖRELSE MELLAN BUDGETERADE OCH FAKTISKA BELOPP (tabell 2)

Betalningsbemyndigandena uppgick till 122 937 miljoner euro i den ursprungliga budget som undertecknades av Europaparlamentets ordförande den 17 december 2009. Enligt planen skulle dessa budgetutgifter finansieras via egna medel till ett belopp av 121 507 miljoner euro. Beräknade inkomster och utgifter i den ursprungliga budgeten justeras normalt under loppet av budgetåret, genom s.k. ändringsbudgetar. Anpassningar av de BNI-baserade egna medlen garanterar att de budgeterade inkomsterna exakt motsvarar de budgeterade utgifterna. Enligt principen om jämvikt i budgeten måste inkomsterna och utgifterna (betalningsbemyndigandena) i budgeten vara i balans.

Inkomster:

Inkomster:

Under 2010 antogs sammanlagt åtta ändringsbudgetar. Efter att dessa beaktats uppgick de totala slutliga inkomsterna i budgeten för 2010 till 122 956 miljoner euro. Dessa bestod till 119 270 miljoner euro av egna medel, vilket var 2 237 miljoner euro lägre än vad som ursprungligen förutsetts, resten bestod av övriga intäkter. Det minskade behovet av egna medel berodde huvudsakligen på inkluderingen av 2 254 miljoner euro i överskott från föregående år.

När det gäller egna medel motsvarar uppbörden av traditionella egna medel nästan de prognosticerade beloppen, eftersom budgetberäkningarna ändrades vid den tidpunkt när ändringsbudget nr 4/2010 fastställdes (ökade med 1 516 miljoner euro). Denna justering grundades på de nya makroekonomiska prognoserna från våren 2010, vilka var mer optimistiska än de föregående.

Medlemsstaternas slutliga inbetalningar av BNI- och momsmedel låg också mycket nära de slutligt uppdaterade beräkningarna i budgeten. Skillnaderna mellan de i förhand beräknade beloppen och de belopp som faktiskt betalades in förklaras av avvikelserna mellan de omräkningskurser för euron som används för budgetändamål och de marknadskurser som rådde då medlemsstater utanför euroområdet gjorde sina inbetalningar.

Utgifter:

Utgifter:

Under 2010, som är det fjärde året av den nuvarande programperioden, nådde programmen sin marschfart och början av det slutliga avslutet på de gamla programmen. Vid årets slut utgjorde de utestående åtagandena från före 2007 cirka 10 % av de totala utestående åtagandena.

Den ursprungliga budgeten och därmed de politiska målen avseende åtagandena genomfördes i stort sett som planerat. Genomförandegraden, med undantag för den outnyttjade reserven på 415 miljoner euro för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och 28 miljoner euro i outnyttjade anslag (preliminära belopp som placerats i reserven i väntan på vissa villkor, som finns kvar i reserven vid slutet av budgetåret) uppgick till 99,4 %. Justeringarna under det berörda året avsåg 80 miljoner euro till Europeiska unionens solidaritetsfond, som är oförutsedda utgifter, och 10 miljoner euro för administrativa utgifter i samband med inrättandet av utrikestjänsten och 10 miljoner euro för Europaparlamentet efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget. Genomförandet av sammanlagt 140 554 miljoner euro i åtagandebemyndiganden under 2010 lämnade 554 miljoner euro outnyttjade. Efter en överföring på 259 miljoner euro för 2011, där den största posten är energiprojekt till stöd för ekonomisk återhämtning på 147 miljoner euro har ett belopp på 295 miljoner euro förfallit.

Genomförandegraden för betalningar, med undantag för reserven för katastrofbistånd som inte tagits i anspråk (193 miljoner euro) och preliminära anslag (48 miljoner euro) utgjorde 97,4 % av budgeten, där de totala anslagen bara ändrades under årets lopp för de ökningar av de administrativa kostnader som nämns ovan.

Tvärtemot tidigare år minskades inte betalningsbemyndigandena genom en ändringsbudget i slutet av året. Den viktigaste justeringen gjordes via den samlade överföringen som stärkte regionalpolitiken med 1 125 miljoner euro genom en minskning av anslagen för landsbygdsutveckling. Kommissionen förstärkte också Sammanhållningsfonden med 600 miljoner euro genom interna överföringar. De outnyttjade anslagen, exklusive reserver, uppgick till 3 243 miljoner euro och efter en överföring på 1 513 miljoner euro har sammanlagt 1 730 miljoner euro spridda över den fleråriga budgetramen förfallit.

En närmare analys av budgetjusteringarna och deras kontext, motiv och verkan återfinns i kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2010 (se del A för en överblick över hela budgeten och del B för en redogörelse per rubrik i den fleråriga budgetramen).

2.3   INKOMSTER (tabell 3)

INKOMSTER (tabell 3)

Inkomsterna i EU:s allmänna budget härrör från två huvudkategorier: egna medel och andra inkomster. Detta enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt där följande fastställs: ”Utan att det inverkar på andra inkomster ska budgeten finansieras helt av egna medel.” Den största delen av budgetutgifterna finansieras genom egna medel. Övriga inkomster utgör bara en liten del av den sammanlagda finansieringen.

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsmedel och BNI-medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten till förmån för Förenade kungariket och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-bidrag ingår också som en integrerad del av systemet för egna medel.

2.3.1   
  Traditionella egna medel

Traditionella egna medel

Traditionella egna medel: När det gäller traditionella egna medel måste varje fastställt belopp tas upp i någon av de två typer av räkenskaper som förs av de behöriga myndigheterna, dvs.

| — | de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller |
| --- | --- |

—

de ordinarie räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 a i förordning nr 1150/2000 och som avser alla belopp som uppburits eller för vilka säkerhet ställts, eller

| — | i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

—

i de särskilda räkenskaper som föreskrivs i artikel 6.3 b i förordning nr 1150/2000 och som avser belopp som ännu inte har uppburits eller för vilka ingen säkerhet ställts och belopp för vilka säkerhet ställts men som är omtvistade kan också föras in i dessa räkenskaper.

För de särskilda räkenskaperna överlämnar medlemsstaterna varje kvartal en redovisning till kommissionen, med uppgifter om

| — | vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal, |
| --- | --- |

—

vilket belopp som återstod att uppbära föregående kvartal,

| — | fastställda fordringar under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

fastställda fordringar under kvartalet i fråga,

| — | vilka rättelser som gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet, |
| --- | --- |

—

vilka rättelser som gjorts av beräkningsunderlaget (rättelser/annulleringar) under kvartalet,

| — | avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000), |
| --- | --- |

—

avskrivna belopp (som inte kan tillhandahållas enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 1150/2000),

| — | vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga, |
| --- | --- |

—

vilka belopp som har uppburits under kvartalet i fråga,

| — | det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut. |
| --- | --- |

—

det saldo som ska uppbäras vid kvartalets slut.

Traditionella egna medel ska föras in i kommissionens räkenskaper av dess finansförvaltning eller det organ som har utnämnts av varje medlemsstat, senast den första arbetsdagen efter den nittonde dagen i den andra månaden efter det att fordran fastställdes (eller återkrävdes om de särskilda räkenskaperna avses). Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka sina uppbördskostnader. Eventualfordringarna på egna medel justeras utifrån hur troligt det är att de kommer att uppbäras.

2.3.2   
  Egna medel från mervärdesskatt och BNI

Egna medel från mervärdesskatt och BNI

De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som gäller för alla medlemsstater, av det harmoniserade momsunderlaget som upprättats enligt artikel 2.1 b i beslutet om egna medel från 2007. Den enhetliga procentsatsen fastställs till 0,30 % utom för perioden 2007–2013, då uttagssatsen för moms fastställdes till 0,225 för Österrike, 0,15 % för Tyskland och 0,10 % för Nederländerna och Sverige. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat.

De egna medlen från mervärdesskatt beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats, som gäller för alla medlemsstater, av det harmoniserade momsunderlaget som upprättats enligt artikel 2.1 c i rådets beslut av den 29 september 2000. Momsunderlaget utjämnas på så sätt att det inte får överstiga 50 % av BNI i någon medlemsstat.

De BNI-baserade egna medlen är en flexibel resurs, avsedd att tillhandahålla de inkomster som behövs för att täcka utgifterna under ett visst budgetår utöver de belopp som ställs till förfogande genom de traditionella egna medlen, momsmedlen och diverse intäkter. De beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats på varje medlemsstats BNI.

De moms- och BNI-baserade medlen bestäms på grundval av de prognoser för moms- och BNI-underlagen som tas fram i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas. Prognoserna revideras senare och beloppen uppdateras under det aktuella budgetåret genom en ändringsbudget.

De faktiska uppgifterna för moms- och BNI-underlagen blir tillgängliga under det påföljande budgetåret. Kommissionen beräknar då skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna är skyldiga att betala på grundval av de faktiska beräkningsunderlagen och de belopp de i praktiken har betalat på grundval av (de reviderade) prognoserna. Dessa moms- och BNI-saldon (positiva eller negativa) uppbärs sedan av kommissionen från medlemsstaterna den 1 december det påföljande budgetåret. Även de faktiska moms- och BNI-underlagen kan korrigeras under de påföljande fyra åren, såvitt uppgifterna inte omfattas av ett förbehåll. De tidigare beräknade saldona anpassas, och skillnaden uppbärs samtidigt som moms- och BNI-saldona för det föregående budgetåret.

Vid sina kontroller av medlemsstaternas redovisningar av mervärdesskatt samt deras BNI-data kan kommissionen meddela förbehåll på vissa punkter som man bedömer kan få konsekvenser för respektive medlemsstats bidrag till EU:s egna medel. Det kan till exempel handla om att det saknas uppgifter av godtagbar kvalitet, eller att en bättre metod behöver utvecklas på någon punkt. Dessa förbehåll bör ses som potentiella fordringar på medlemsstaten i fråga, även om det ännu inte går att beräkna något exakt belopp. När ett exakt belopp kan fastställas begärs motsvarande moms- eller BNI-baserade medel in, antingen i samband med återkommande moms- eller BNI-saldon eller genom ett separat krav.

2.3.3   
  Förenade kungarikets korrigering

Förenade kungarikets korrigering

Förenade kungarikets inbetalningar av egna medel minskas i förhållande till landets obalans gentemot EU-budgeten och inbetalningarna av egna medel från andra medlemsstater ökas proportionellt. Mekanismen för att kompensera budgetmässiga obalanser till förmån för Förenade kungariket infördes av Europeiska rådet i Fontainebleau i juni 1984 och genom ett efterföljande beslut om egna medel den 7 maj 1985. Syftet var att minska Förenade kungarikets obalans i förhållande till budgeten genom en minskning av dess inbetalningar till EU. Finansieringen av rabatten har satts ner för Tyskland, Österrike, Sverige och Nederländerna (som deltar med en fjärdedel av den normala andelen).

2.4   UTGIFTER (tabellerna 4–13)

UTGIFTER (tabellerna 4–13)

2.4.1   
  Budgetram 2007–2013

Budgetram 2007–2013

| i miljoner euro |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

i miljoner euro

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Hållbar tillväxt

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

Skydd och förvaltning av naturresurser

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

EU som global partner

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Administration |
| --- | --- |

5.

Administration

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

Kompensationer

445

207

210

0

0

0

0

Åtagandebemyndiganden:

Åtagandebemyndiganden:

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Totala betalningsbemyndiganden:

122 190

129 681

120 445

134 289

134 280

141 360

143 331

I detta avsnitt redovisas Europeiska unionens utgifter per kategori, enligt rubrikindelningen i budgetramen för 2007–2013. Budgetåret 2010 var det fjärde år som omfattades av budgetramen för 2007–2013. Anslagstaket för åtagandebemyndiganden år 2010 uppgår till 140 978 miljoner euro, vilket motsvarar 1,18 % av unionens samlade BNI. Motsvarande anslagstak för betalningar uppgår till 134 289 miljoner euro, dvs. 1,12 % av unionens BNI. I ovanstående tabell redovisas budgetramen i löpande priser för 2013.

Rubrik 1 –   Hållbar tillväxt

Rubrik 1 –

Hållbar tillväxt

Denna rubrik indelas i två separata men inbördes relaterade underrubriker:

| — | 1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik. |
| --- | --- |

—

1a. Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska nät, socialpolitik samt den inre marknaden och därtill hörande politik.

| — | 1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner. |
| --- | --- |

—

1b. Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, som omfattar utgifter för konvergens i de minst utvecklade medlemsstaterna och regionerna, kompletterar EU:s strategi för hållbar utveckling utanför de mindre blomstrande regionerna samt främjar samarbete mellan olika regioner.

Rubrik 2 –   Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 –

Skydd och förvaltning av naturresurser

Rubrik 2 omfattar den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken, samt arbetet för landsbygdsutveckling och miljöskydd, bland annat Natura 2000. Beloppet för den gemensamma jordbrukspolitiken återspeglar det avtal som träffades vid Europeiska rådets möte i Bryssel i oktober 2002.

Rubrik 3 –   Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Rubrik 3 –

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Den nya rubrik 3 (Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa) speglar den växande betydelsen av de nya uppgifter som EU fått när det gäller områdena rättsliga och inrikes frågor, gränsskydd, invandrings- och asylpolitiken, folkhälsa och konsumentskydd, kultur, ungdomsfrågor och information till och dialog med medborgarna. Det finns två underrubriker:

| — | 3a. Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

—

3a. Frihet, säkerhet och rättvisa

| — | 3b. Medborgarskap |
| --- | --- |

—

3b. Medborgarskap

Rubrik 4 –   EU som global partner

Rubrik 4 –

EU som global partner

Rubrik 4 omfattar alla så kallade yttre åtgärder, inklusive instrumenten för föranslutningsstöd till nya medlemsstater. Kommissionen har föreslagit att anslagen till Europeiska utvecklingsfonden (EUF) borde integreras i budgetramen för den allmänna budgeten, men Europeiska rådet och Europaparlamentet har beslutat att de även fortsättningsvis ska behandlas separat.

Rubrik 5 –   Administration

Rubrik 5 –

Administration

Denna rubrik omfattar administrationsanslag för samtliga institutioner, jämte anslag till pensioner och till Europaskolorna. För andra institutioner än kommissionen bildar dessa kostnader deras sammanlagda utgifter, men organen och andra byråer har både administrativa utgifter och driftsutgifter.

Rubrik 6 –   Kompensationer

Rubrik 6 –

Kompensationer

Enligt den politiska överenskommelsen om att de nya medlemsstaterna inte ska bli nettobetalare till budgeten i början av medlemskapet infördes särskilda kompensationer för ändamålet under denna rubrik. Beloppet ställdes till förfogande i form av överföringar för att balansera det de nya medlemsstaterna fått utbetalt via budgeten och det de bidragit med.

2.4.2   
  Politikområden

Politikområden

Som ett led i sin användning av verksamhetsbaserad förvaltning (ABM) har kommissionen infört verksamhetsbaserad budgetering (ABB) i sina planerings- och förvaltningsprocesser. Den verksamhetsbaserade budgeteringen för med sig en ny budgetstruktur, där budgetrubrikerna motsvarar politikområden och budgetkapitlen verksamhetsområden.

Syftet med den verksamhetsbaserade budgeteringen är att ge en tydlig ram för hur kommissionens politiska målsättningar ska omsättas i praktiken, antingen detta sker genom lagstiftning, finansiering eller på annat sätt. Genom att strukturera kommissionens arbete efter verksamhetsområde ger man en tydlig bild av vad kommissionen sysslar med och samtidigt skapas en generell ram för prioriteringar. Resurser anslås till prioriterade områden under budgetförfarandet, varvid de enskilda verksamheterna fungerar som byggstenar i budgetarbetet. Genom att skapa en sådan koppling mellan verksamheterna och de resurser som anslagits till dem syftar verksamhetsbaserad budgetering till att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i användningen av resurserna i kommissionen.

Ett politikområde kan definieras som en homogen grupp av verksamheter som ingår i kommissionens arbete och som är relevanta för beslutsfattandet. Varje politikområde motsvarar generellt ett generaldirektorat, och omfattar i genomsnitt omkring sex eller sju enskilda verksamheter. Politikområdena är huvudsakligen operativt inriktade, eftersom kärnverksamheten inom varje område avser tredje man. Driftsbudgeten kompletteras med nödvändiga administrativa utgifter för de enskilda politikområdena.

2.5   INSTITUTIONER OCH ORGAN (tabellerna 14–18)

INSTITUTIONER OCH ORGAN (tabellerna 14–18)

I de konsoliderade rapporterna om genomförandet av EU:s allmänna budget ingår, liksom under tidigare år, uppgifter om genomförandet av budgeten för alla institutioner eftersom en separat budget upprättas för varje institution inom EU:s budget. Organen har inte någon separat budget inom EU:s budget och de finansieras därför delvis genom budgetstöd från kommissionen.

För att alla relevanta budgetuppgifter rörande organen ska redovisas innehåller budgetdelen med de konsoliderade årsredovisningarna separata rapporter om genomförandet av de enskilda budgetarna för de traditionella organ vars räkenskaper ingår i konsolideringen.

---

(1)  Europaparlamentet antog den 15 december 2010 en budget för utbetalning av unionens kortfristiga skulder som ska uppbäras eller betalas in av medlemsstaterna under 2011. Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna (ändrad lydelse av rådets förordning nr 259/68 av den 29 februari 1968) ska medlemsstaterna gemensamt garantera att pensionsrättigheterna uppfylls.

1

(2)  Belopp som rapporteras av medlemsstaterna den 31 mars 2011 i SFC 2007

2

(3)  Rapporter har inte skickats för tio program och har begärts in från de ansvariga myndigheterna.

3

(4)  Med tillämpning av korrigeringskoefficient (korr.koeff.).

4

(5)  Betalas för de tre år som följer på tjänstens upphörande.

5

(6)  Ingår i konsolideringen för första gången 2010

6

(7)  Vissa sifferuppgifter i dessa redovisningar kan förefalla inkonsekventa när de summeras på grund av avrundningen till miljoner euro.

7

(8)  Varav Eftas belopp uppgick till 9 miljoner euro år 2010 och 11 miljoner euro år 2009.

8

(9)  Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

9

(10)  Inklusive anslag som överförts eller avsatts för särskilda ändamål

10

---

| 14.11.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 332/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 332/134

---

REVISIONSRÄTTENS REVISIONSFÖRKLARING TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET – OBEROENDE REVISORNS RAPPORT

2011/C 332/02

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat






  a) | Europeiska unionens årsredovisning som består av de konsoliderade årsredovisningarna (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och |
| --- | --- | --- |

I.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har revisionsrätten granskat

a)

Europeiska unionens årsredovisning som består av de konsoliderade årsredovisningarna (1) och de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2010, och

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för denna årsredovisning.

Ledningens ansvar

| II. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:






  a) | Ledningens ansvar med avseende på Europeiska unionens årsredovisning inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (3) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna Europeiska unionens årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner och organ. Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

II.

I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram Europeiska unionens årsredovisning så att den ger en rättvisande bild samt för att de transaktioner som ligger till grund för den är lagliga och korrekta:

a)

Ledningens ansvar med avseende på Europeiska unionens årsredovisning inbegriper att utforma, genomföra och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som ger en rättvisande bild och inte innehåller några väsentliga felaktigheter, på grund av oegentligheter eller fel, att välja och tillämpa lämpliga redovisningsprinciper på grundval av de redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare (3) och att göra uppskattningar i bokföringen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Enligt artikel 129 i budgetförordningen ska kommissionen godkänna Europeiska unionens årsredovisning efter det att kommissionens räkenskapsförare har sammanställt den på grundval av den information som lagts fram av övriga institutioner och organ. Den konsoliderade årsredovisningen ska åtföljas av en not där kommissionens räkenskapsförare bland annat försäkrar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens finansiella ställning.

| b) | Hur ledningen utövar sitt ansvar för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten i enlighet med budgetförordningen. Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

Hur ledningen utövar sitt ansvar för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet beror på vilken metod som används för att genomföra budgeten i enlighet med budgetförordningen. Genomförandeuppgifterna måste följa principen om sund ekonomisk förvaltning och förutsätter att en ändamålsenlig och effektiv internkontroll utformas, genomförs och upprätthålls, vilket inbegriper en tillräcklig övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och vid behov rättsliga förfaranden för att återkräva medel som har betalats ut eller använts felaktigt. Oavsett vilken metod som används för genomförandet har kommissionen det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för Europeiska unionens räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget).

Revisorns ansvar

| III. | Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att den uppnår rimlig säkerhet om huruvida Europeiska unionens årsredovisning innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

III.

Revisionsrättens ansvar är att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Revisionsrätten utförde sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder och god revisorssed och Intosais internationella standarder för nationella revisionsorgan. Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att den uppnår rimlig säkerhet om huruvida Europeiska unionens årsredovisning innehåller några väsentliga felaktigheter och huruvida de transaktioner som ligger till grund för dem är lagliga och korrekta.

| IV. | I en revision ingår det att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de konsoliderade årsredovisningarna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Revisionsåtgärderna väljs utifrån revisorns bedömning, bland annat av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de konsoliderade årsredovisningarna och för att de underliggande transaktionerna i något väsentligt avseende inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, på grund av oegentligheter eller fel. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisorn vid denna riskbedömning den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram de konsoliderade årsredovisningarna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som har införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionen bedömer även revisorn om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av de konsoliderade årsredovisningarna och de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

IV.

I en revision ingår det att vidta revisionsåtgärder för att inhämta revisionsbevis om beloppen och uppgifterna i de konsoliderade årsredovisningarna och om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för dem. Revisionsåtgärderna väljs utifrån revisorns bedömning, bland annat av risken för att väsentliga felaktigheter finns i de konsoliderade årsredovisningarna och för att de underliggande transaktionerna i något väsentligt avseende inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, på grund av oegentligheter eller fel. För att kunna utforma revisionsåtgärder som är lämpliga med hänsyn till omständigheterna beaktar revisorn vid denna riskbedömning den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram de konsoliderade årsredovisningarna så att de ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som har införts för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Vid revisionen bedömer även revisorn om lämpliga redovisningsprinciper har tillämpats och om ledningens uppskattningar i bokföringen är rimliga samt gör en samlad bedömning av framläggandet av de konsoliderade årsredovisningarna och de årliga verksamhetsrapporterna.

| V. | När det gäller inkomster tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i de slutliga räkenskaperna och medlemsstaternas bidrag har tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills beloppen har bokförts i de slutliga räkenskaperna och tagits emot av kommissionen. |
| --- | --- |

V.

När det gäller inkomster tar revisionsrättens revision av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst sin utgångspunkt i kommissionens mottagande av de makroekonomiska aggregaten från medlemsstaterna. Revisionsrätten bedömer sedan kommissionens system för att behandla uppgifterna tills de har införlivats i de slutliga räkenskaperna och medlemsstaternas bidrag har tagits emot. När det gäller traditionella egna medel granskar revisionsrätten tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter tills beloppen har bokförts i de slutliga räkenskaperna och tagits emot av kommissionen.

| VI. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

VI.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och lämpliga revisionsbevis till stöd för revisionsförklaringen.

Räkenskapernas tillförlitlighet

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| VII. | Revisionsrätten anser att Europeiska unionens årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit. |
| --- | --- |

VII.

Revisionsrätten anser att Europeiska unionens årsredovisning i allt väsentligt ger en rättvisande bild av unionens finansiella ställning per den 31 december 2010 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen och de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit.

Upplysningar av särskild betydelse för räkenskapernas tillförlitlighet

| VIII. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII uppmärksammar revisionsrätten en ändring i kommissionens redovisningsprinciper när det gäller förhandsfinansieringsbetalningar som görs för att inrätta eller bidra till finansieringstekniska instrument och som ännu inte har använts i form av lån, garantier eller riskkapitalinvesteringar. Detta innebar att kommissionen måste justera Europeiska unionens årsredovisning för 2009 om vilken revisionsrätten gjorde ett uttalande enligt standardutformningen (4) (se anmärkningarna 2.5, 2.9, 2.10 och 3.4 till Europeiska unionens årsredovisning för 2010 där justeringarna förklaras). |
| --- | --- |

VIII.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt VII uppmärksammar revisionsrätten en ändring i kommissionens redovisningsprinciper när det gäller förhandsfinansieringsbetalningar som görs för att inrätta eller bidra till finansieringstekniska instrument och som ännu inte har använts i form av lån, garantier eller riskkapitalinvesteringar. Detta innebar att kommissionen måste justera Europeiska unionens årsredovisning för 2009 om vilken revisionsrätten gjorde ett uttalande enligt standardutformningen (4) (se anmärkningarna 2.5, 2.9, 2.10 och 3.4 till Europeiska unionens årsredovisning för 2010 där justeringarna förklaras).

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Inkomster

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna

| IX. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

IX.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de inkomster som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Åtaganden

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna

| X. | Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

X.

Enligt revisionsrättens uppfattning är de åtaganden som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

Betalningar

Underlag för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XI. | Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll som helhet är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. Verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser och sammanhållning, energi och transport innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 3,7 %. |
| --- | --- |

XI.

Revisionsrätten drar slutsatsen att systemen för övervakning och kontroll som helhet är delvis ändamålsenliga när det gäller att garantera att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är lagliga och korrekta. Verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser och sammanhållning, energi och transport innehåller väsentliga fel. Revisionsrätten uppskattar den mest sannolika felprocenten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna till 3,7 %.

Uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna

| XII. | Eftersom de problem som beskrivs i punkten Underlag för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

XII.

Eftersom de problem som beskrivs i punkten Underlag för ett uttalande med avvikande mening om lagligheten och korrektheten i de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna är betydande anser revisionsrätten att de betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2010 innehåller väsentliga fel.

8 september 2011

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg

---

(1)  De konsoliderade årsredovisningarna omfattar balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av viktiga redovisningsprinciper och andra förklarande anmärkningar (inbegripet segmentrapportering).

1

(2)  De konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten omfattar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten och en sammanfattning av budgetprinciper och andra förklarande anmärkningar.

2

(3)  De redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit härstammar från International Public Sector Accounting Standards (IPSAS, redovisningsstandarder för offentlig sektor) som utfärdas av International Federation of Accountants (IFAC, internationella revisorsförbundet) eller, när sådana inte finns, International Accounting Standards (IAS, internationellt accepterade redovisningsnormer)/International Financial Reporting Standards (IFRS, internationella redovisningsstandarder) som utfärdas av International Accounting Standards Board (IASB, organisation som ger ut internationella redovisningsstandarder). I enlighet med budgetförordningen upprättas de ”konsoliderade årsredovisningarna” för budgetåret 2010 (såsom har skett sedan budgetåret 2005) utifrån dessa redovisningsregler som har antagits av kommissionens räkenskapsförare. Redovisningsreglerna är baserade på principerna för periodiserad redovisning och har anpassats till de särskilda förhållanden som råder inom Europeiska unionen, medan de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten fortsätter att i första hand vara baserade på in- och utbetalningar.

3

(4)  EUT C 303, 9.11.2010, s. 10.

4

---