# Euroopan unionin C 332/2011

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2011.332.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta14. marraskuuta 2011 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2011.332.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 332

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta14. marraskuuta 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 332/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2010 | 1 |
| 2011/C 332/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 134 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2011/C 332/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2010

1

2011/C 332/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

134

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 14.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

EUROOPAN UNIONIN TILINPÄÄTÖS – VARAINHOITOVUOSI 2010

2011/C 332/01

SISÄLLYSLUETTELO

Konsolidoituun tilinpäätökseen liitetty ilmoitus

| I OSA: | Euroopan unionin konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot |
| --- | --- |

I OSA:

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot

| II OSA: | Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot |
| --- | --- |

II OSA:

Selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta

Liitetiedot selvitykseen talousarvion toteuttamisesta

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2010 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 129 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta.

Philippe TAVERNE

Euroopan komission tilinpitäjä

I   OSA

Euroopan unionin konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

Euroopan unionin konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

SISÄLLYSLUETTELO

Tase

Tuotto- ja kululaskelma

Rahavirtalaskelma

Laskelma nettovarojen muutoksista

Tilinpäätöksen liitetiedot:

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidoidut yhteisöt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidoimattomat yhteisöt |
| --- | --- |

11.

TASE

TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| PITKÄAIKAISET VARAT: |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 108 | 72 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 4 813 | 4 859 |
| Pitkäaikaiset sijoitukset | 2.3 | 2 555 | 2 379 |
| Lainat | 2.4 | 11 640 | 10 764 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | 2.5 | 44 118 | 41 544 |
| Pitkäaikaiset saamiset | 2.6 | 40 | 55 |
| | | 63 274 | 59 673 |
| LYHYTAIKAISET VARAT: |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 91 | 77 |
| Lyhytaikaiset sijoitukset | 2.8 | 2 331 | 1 791 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | 2.9 | 10 078 | 9 436 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 2.10 | 13 501 | 8 958 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| | | 48 064 | 43 634 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 111 338 | 103 307 |
| PITKÄAIKAISET VELAT: |
| Työsuhde-etuudet | 2.12 | (37 172) | (37 242) |
| Pitkäaikaiset varaukset | 2.13 | (1 317) | (1 469) |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | 2.14 | (11 445) | (10 559) |
| Muut pitkäaikaiset velat | 2.15 | (2 104) | (2 178) |
| | | (52 038) | (51 448) |
| LYHYTAIKAISET VELAT: |
| Lyhytaikaiset varaukset | 2.16 | (214) | (213) |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | 2.17 | (2 004) | (40) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.18 | (84 529) | (93 884) |
| | | (86 747) | (94 137) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (138 785) | (145 585) |
| NETTOVARAT | | (27 447) | (42 278) |
| Rahastot | 2.19 | 3 484 | 3 323 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (1) | 2.20 | (30 931) | (45 601) |
| NETTOVARAT | | (27 447) | (42 278) |
| Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1. |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

PITKÄAIKAISET VARAT:

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

108

72

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

4 813

4 859

Pitkäaikaiset sijoitukset

2.3

2.3

2 555

2 379

Lainat

2.4

2.4

11 640

10 764

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

2.5

2.5

44 118

41 544

Pitkäaikaiset saamiset

2.6

2.6

40

55

63 274

59 673

LYHYTAIKAISET VARAT:

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

91

77

Lyhytaikaiset sijoitukset

2.8

2.8

2 331

1 791

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

2.9

2.9

10 078

9 436

Lyhytaikaiset saamiset

2.10

2.10

13 501

8 958

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.11

2.11

22 063

23 372

48 064

43 634

VASTAAVAA YHTEENSÄ

111 338

103 307

PITKÄAIKAISET VELAT:

Työsuhde-etuudet

2.12

2.12

(37 172)

(37 242)

Pitkäaikaiset varaukset

2.13

2.13

(1 317)

(1 469)

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

2.14

2.14

(11 445)

(10 559)

Muut pitkäaikaiset velat

2.15

2.15

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

LYHYTAIKAISET VELAT:

Lyhytaikaiset varaukset

2.16

2.16

(214)

(213)

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

2.17

2.17

(2 004)

(40)

Muut lyhytaikaiset velat

2.18

2.18

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(138 785)

(145 585)

NETTOVARAT

(27 447)

(42 278)

Rahastot

2.19

2.19

3 484

3 323

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (1)

1

2.20

2.20

(30 931)

(45 601)

NETTOVARAT

(27 447)

(27 447)

(42 278)

(42 278)

Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1.

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2010 | 2009
  (oikaistu) |
| TOIMINNAN TUOTOT |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 3.1 | 122 328 | 110 537 |
| Muut toiminnan tuotot | 3.2 | 8 188 | 7 532 |
| | | 130 516 | 118 069 |
| TOIMINNAN KULUT |
| Hallintokulut | 3.3 | (8 614) | (8 133) |
| Toimintakulut | 3.4 | (103 764) | (102 504) |
| | | (112 378) | (110 637) |
| TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ | | 18 138 | 7 432 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 3.5 | 1 178 | 835 |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.6 | (661) | (594) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | 2.12 | (1 003) | (683) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista | 3.7 | (420) | (103) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 17 232 | 6 887 |
| Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1. |

milj. euroa

Liitetieto

2010

2009

(oikaistu)

TOIMINNAN TUOTOT

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

3.1

3.1

122 328

110 537

Muut toiminnan tuotot

3.2

3.2

8 188

7 532

130 516

118 069

TOIMINNAN KULUT

Hallintokulut

3.3

3.3

(8 614)

(8 133)

Toimintakulut

3.4

3.4

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ

18 138

18 138

7 432

7 432

Tuotot rahoitustoiminnasta

3.5

3.5

1 178

835

Kulut rahoitustoiminnasta

3.6

3.6

(661)

(594)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

2.12

2.12

(1 003)

(683)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettotappioista

3.7

3.7

(420)

(103)

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

17 232

6 887

Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1.

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2010 | 2009
  (oikaistu) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | 17 232 | 6 887 |
| Toiminnan rahavirta | 4.2 | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | | 28 | 22 |
| Poistot | | 358 | 448 |
| Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) | | 0 | (17) |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | | (876) | (7 199) |
| Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | (2 574) | (12 521) |
| Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | 15 | (10) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | | (14) | 7 |
| Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | | (642) | 827 |
| Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen | | (4 543) | 2 962 |
| Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | (152) | 128 |
| Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 886 | 7 210 |
| Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | (74) | (48) |
| Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen) | | 1 | (134) |
| Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | | 1 964 | (79) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | | (9 355) | 4 207 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | | (2 254) | (1 796) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | | (149) | 54 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | | (70) | (313) |
| Investointien rahavirta | 4.3 | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | | (374) | (464) |
| Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (176) | (284) |
| Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen | | (540) | (239) |
| NETTORAHAVIRTA | | (1 309) | (352) |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | | (1 309) | (352) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 2.11 | 23 372 | 23 724 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 2.11 | 22 063 | 23 372 |
| Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1. |

milj. euroa

Liitetieto

2010

2009

(oikaistu)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

17 232

17 232

6 887

6 887

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

4.2

4.2

Hankintamenon jaksottaminen

28

22

Poistot

358

448

Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen)

0

(17)

Lainojen (lisäys)/väheneminen

(876)

(7 199)

Pitkäaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(2 574)

(12 521)

Pitkäaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

15

(10)

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

(14)

7

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(642)

827

Lyhytaikaisten saamisten (lisäys)/väheneminen

(4 543)

2 962

Pitkäaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

(152)

128

Pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

886

7 210

Muiden pitkäaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(74)

(48)

Lyhytaikaisten varausten lisäys/(väheneminen)

1

(134)

Lyhytaikaisten rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

1 964

(79)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(9 355)

4 207

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(2 254)

(1 796)

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

(149)

54

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

(70)

(313)

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

4.3

4.3

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(374)

(464)

Pitkäaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(176)

(284)

Lyhytaikaisten sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(540)

(239)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

(1 309)

(1 309)

(352)

(352)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

(1 309)

(352)

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

2.11

2.11

23 372

23 724

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

2.11

2.11

22 063

23 372

Ks. lisätietoja tiettyjen varainhoitovuotta 2009 koskevien numerotietojen oikaisemisesta liitetiedoista 2.5.2, 2.9.2, 2.10.3 ja 3.4.1.

2.5.2

2.9.2

2.10.3

3.4.1.

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahastot (A) | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) | Nettovarat = (A) + (B) |
| Käyvän arvon rahasto | Muut varat | Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) | Varainhoitovuoden taloudellinen tulos |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2008 | 41 | 3 074 | (63 225) | 12 686 | (47 424) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 196 | (196) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | 28 | | | | 28 |
| Muut (oikaistu) | | (1) | 28 | | 27 |
| Varainhoitovuoden 2008 taloudellisen tuloksen kohdentaminen | | (15) | 12 701 | (12 686) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2008 tuloksesta | | | (1 796) | | (1 796) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (oikaistu) | | | | 6 887 | 6 887 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2009 (oikaistu) | 69 | 3 254 | (52 488) | 6 887 | (42 278) |
| Takuurahaston varojen muutos | | 273 | (273) | | 0 |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | (130) | | | | (130) |
| Muut | | 4 | (21) | | (17) |
| Varainhoitovuoden 2009 taloudellisen tuloksen kohdentaminen (oikaistu) | | 14 | 6 873 | (6 887) | 0 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2009 tuloksesta | | | (2 254) | | (2 254) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | | | 17 232 | 17 232 |
| SALDO 31. JOULUKUUTA 2010 | (61) | 3 545 | (48 163) | 17 232 | (27 447) |

milj. euroa

Rahastot (A)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B)

Nettovarat = (A) + (B)

Käyvän arvon rahasto

Muut varat

Kertynyt ylijäämä/(alijäämä)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

SALDO 31. JOULUKUUTA 2008

SALDO 31. JOULUKUUTA 2008

41

41

3 074

3 074

(63 225)

(63 225)

12 686

12 686

(47 424)

(47 424)

Takuurahaston varojen muutos

196

(196)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

28

28

Muut (oikaistu)

(1)

28

27

Varainhoitovuoden 2008 taloudellisen tuloksen kohdentaminen

(15)

12 701

(12 686)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2008 tuloksesta

(1 796)

(1 796)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (oikaistu)

6 887

6 887

SALDO 31. JOULUKUUTA 2009 (oikaistu)

SALDO 31. JOULUKUUTA 2009 (oikaistu)

69

69

3 254

3 254

(52 488)

(52 488)

6 887

6 887

(42 278)

(42 278)

Takuurahaston varojen muutos

273

(273)

0

Käypään arvoon perustuvat muutokset

(130)

(130)

Muut

4

(21)

(17)

Varainhoitovuoden 2009 taloudellisen tuloksen kohdentaminen (oikaistu)

14

6 873

(6 887)

0

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2009 tuloksesta

(2 254)

(2 254)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

17 232

17 232

SALDO 31. JOULUKUUTA 2010

SALDO 31. JOULUKUUTA 2010

(61)

(61)

3 545

3 545

(48 163)

(48 163)

17 232

17 232

(27 447)

(27 447)

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Taseen liitetiedot |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rahavirtalaskelman liitetiedot |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rahoitusriskien hallinta |
| --- | --- |

7.

| 8. | Lähipiiriä koskevat tiedot |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolidoidut yhteisöt |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolidoimattomat yhteisöt |
| --- | --- |

11.

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

Euroopan unionin konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvät Euroopan unioni, Euroopan atomienergiayhteisö ja (selvitystilassa oleva) Euroopan hiili- ja teräsyhteisö. Kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2007 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002.

Varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaisesti Euroopan unioni on laatinut vuoden 2010 konsolidoidun tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja kansainvälisiin IFRS-standardeihin (International Financial Reporting Standards). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska Euroopan unioni on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 124 artiklassa säädetään tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavista periaatteista, jotka ovat

| — | toiminnan jatkuvuus |
| --- | --- |

—

toiminnan jatkuvuus

| — | varovaisuus |
| --- | --- |

—

varovaisuus

| — | kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus |
| --- | --- |

—

kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus

| — | tietojen vertailtavuus |
| --- | --- |

—

tietojen vertailtavuus

| — | olennaisuus |
| --- | --- |

—

olennaisuus

| — | bruttoperiaate |
| --- | --- |

—

bruttoperiaate

| — | sisältöpainotteisuus |
| --- | --- |

—

sisältöpainotteisuus

| — | suoriteperusteinen kirjanpito. |
| --- | --- |

—

suoriteperusteinen kirjanpito.

Konsolidoidun tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidussa tuotto- ja kululaskelmassa sekä niihin liittyviin ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (toimielimet ja virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 43, yhteisyrityksiä viisi ja osakkuusyrityksiä neljä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 10. Vuodesta 2009 konsolidoinnin piiriin on lisätty kolme määräysvallassa olevaa yhteisöä (yksi toimielin ja kaksi toimeenpanovirastoa), yksi osakkuusyritys ja yksi yhteisyritys. Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen.

10

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unioni voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, täyttyykö yksi tai useampi edellä mainittu määräysvallan peruste.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (EKP:tä lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan Euroopan unionin yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisyritykset

Yhteisyritykset

Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan unioni ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen.

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä.

Euroopan unionin ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan komissiolla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista.

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan, ja osuus rahastojen muutoksista kirjataan EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista ja rahastojen muutoksista sekä osingot) muodostavat osakkuusyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa. Euroopan unionin ja sen osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Euroopan unioni ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään myytävissä olevina rahoitusinstrumentteina, joihin ei sovelleta pääomaosuusmenetelmää.

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi Euroopan unionin henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa (kyseisistä määristä on lisätietoja liitetiedossa 11.)

11

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toiminta- ja raportointivaluutta

Toiminta- ja raportointivaluutta

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan unionin toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 25,0610 | 26,4730 |
| DKK | 7,4535 | 7,4418 |
| EEK | 15,6466 | 15,6466 |
| GBP | 0,8607 | 0,8881 |
| HUF | 277,9500 | 270,4200 |
| LVL | 0,7094 | 0,7093 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 3,9750 | 4,1045 |
| RON | 4,2620 | 4,2363 |
| SEK | 8,9655 | 10,2520 |
| CHF | 1,2504 | 1,4836 |
| JPY | 108,6500 | 133,1600 |
| USD | 1,3362 | 1,4406 |

Valuutta

31.12.2010

31.12.2009

BGN

1,9558

1,9558

CZK

25,0610

26,4730

DKK

7,4535

7,4418

EEK

15,6466

15,6466

GBP

0,8607

0,8881

HUF

277,9500

270,4200

LVL

0,7094

0,7093

LTL

3,4528

3,4528

PLN

3,9750

4,1045

RON

4,2620

4,2363

SEK

8,9655

10,2520

CHF

1,2504

1,4836

JPY

108,6500

133,1600

USD

1,3362

1,4406

Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen arvopapereiden käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, siirtosaamiset ja -velat, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan unioni saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Koska Euroopan unioni ei ota lainaa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankkimiseksi, kyseisiin hyödykkeisiin ei liity vieraan pääoman kustannuksia.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Poistoprosentit

Poistoprosentit

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4 % |
| Laitteistot, koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet | 10–25 % |
| Kiinteät kalusteet | 10–33 % |
| Ajoneuvot | 25 % |
| Tietokonelaitteet | 25 % |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

4 %

Laitteistot, koneet ja kalusto

10–25 %

Kalusteet

10–25 %

Kiinteät kalusteet

10–33 %

Ajoneuvot

25 %

Tietokonelaitteet

25 %

Muut aineelliset hyödykkeet

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan unionille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan vastaavasti.

1.5.4   
  Sijoitukset

Sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Pääomakustannuksia oikaistaan siten, että ne vastaavat Euroopan unionin osuutta osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovarojen vähentymisestä tai lisääntymisestä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, jos arvon alentuminen voidaan osoittaa. Omaisuuserät kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Sijoitukset riskipääomarahastoissa

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Luokittelu ja arvon määrittäminen

Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi omaisuuseriksi (ks. liitetieto 1.5.5). Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon.

1.5.5

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Käypään arvoon liittyvät näkökohdat

Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen.

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

Euroopan unioni luokittele rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan unioni on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan unioni aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Euroopan unionilla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2010.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, koska EU aikoo luovuttaa ne. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon, johon lisätään transaktiomenot niille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Lainatuista varoista myönnetyt luotot arvostetaan nimellisarvoon, jona pidetään luoton nimellisarvoa. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne on otettu huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla (esimerkiksi maksutaselainoina) tai markkinakorkoa edullisemmalla korolla (esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi vuonna 2011). Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtokustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainaustoiminnan käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne on otettu huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla (esimerkiksi maksutaselainoina) tai markkinakorkoa edullisemmalla korolla (esimerkiksi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi vuonna 2011). Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtokustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainaustoiminnan käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan komission olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan komission olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska maksutaselainoissa, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyissä lainoissa ja Euratom-lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska maksutaselainoissa, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyissä lainoissa ja Euratom-lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| i) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

i)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| ii) | Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

ii)

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| iii) | Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole näitä sijoituksia. |
| --- | --- |

iii)

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole näitä sijoituksia.

| iv) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

iv)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Euroopan unioni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä olevaksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan unioni maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat avoinna olevan ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan, ja kyseinen määrä kirjataan kuluksi.

Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset.

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

1.5.8   
  Saamiset

Saamiset

Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei Euroopan unioni pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole siihen mennessä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien siirtosaamisten käsittelyä.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvaroja ja muita rahavaroja pidetään lyhytaikaisina varoina. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, jotka erääntyvät enintään kolmen kuukauden kuluessa.

1.5.10   
  Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Euroopan unioni tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan unionilla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen.

Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin rahoitusvelkoihin sisältyvät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

1.5.13   
  Velat

Velat

Huomattava osa Euroopan unionin veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tässä vaiheessa maksupyynnöt arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä siirtovelat kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Siirtovelkojen määrä lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan.

Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava siirtosaaminen.

Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tuotot

Tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot

Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa EU:n tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan unioni voi saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset).

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan unioni lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan unionille, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| — | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi |
| --- | --- |

—

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi

| — | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (EU:n perustamissopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan unionin saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden ja palvelujen vaihdosta saatavat tuotot

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan unioni arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Menot

Menot

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun Euroopan unioni vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan unionille, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka unioni on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen siirtoveloiksi.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

Euroopan komissio soveltaa samoja tilinpäätöksen laatimisperiaatteita kuin Euroopan unioni, ja ne esitetään EU:n konsolidoidun tilipäätöksen liitetiedossa 1.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto | 171 |
| Lisäykset | 60 |
| Luovutukset | (2) |
| Muut muutokset | 7 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto | 236 |
| Kertyneet poistot 31.12.2009 | (99) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (28) |
| Luovutukset | 1 |
| Muut muutokset | (2) |
| Kertyneet poistot 31.12.2010 | (128) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto | 108 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto | 72 |

milj. euroa

Määrä

Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto

171

Lisäykset

60

Luovutukset

(2)

Muut muutokset

7

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto

236

236

Kertyneet poistot 31.12.2009

(99)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(28)

Luovutukset

1

Muut muutokset

(2)

Kertyneet poistot 31.12.2010

Kertyneet poistot 31.12.2010

(128)

(128)

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto

108

108

Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto

72

72

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Koneet ja laitteet | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokone- laitteet | Muut aineelliset hyödykkeet | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | YHTEENSÄ |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto | 3 972 | 460 | 215 | 475 | 182 | 2 655 | 231 | 8 190 |
| Lisäykset | 47 | 44 | 20 | 42 | 15 | 10 | 114 | 292 |
| Luovutukset | (37) | (125) | (30) | (81) | (27) | (1) | — | (301) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | (1) | 0 | 0 | 1 | 11 | 0 | (10) | 1 |
| Muut muutokset | 46 | 113 | 21 | 46 | 33 | (1) | — | 258 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto | 4 027 | 492 | 226 | 483 | 214 | 2 663 | 335 | 8 440 |
| Kertyneet poistot 31.12.2009 | (1 742) | (355) | (155) | (359) | (108) | (612) | | (3 331) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (127) | (37) | (21) | (60) | (17) | (96) | | (358) |
| Palautetut poistot | — | — | — | 2 | — | — | | 2 |
| Luovutukset | 31 | 122 | 27 | 77 | 27 | 0 | | 284 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 1 | 1 | 0 | 0 | (1) | 0 | | 1 |
| Muut muutokset | (31) | (113) | (18) | (38) | (25) | 0 | | (225) |
| Kertyneet poistot 31.12.2010 | (1 868) | (382) | (167) | (378) | (124) | (708) | | (3 627) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto | 2 159 | 110 | 59 | 105 | 90 | 1 955 | 335 | 4 813 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto | 2 230 | 105 | 60 | 116 | 74 | 2 043 | 231 | 4 859 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Koneet ja laitteet

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokone- laitteet

Muut aineelliset hyödykkeet

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

YHTEENSÄ

Kirjanpitoarvo 31.12.2009, brutto

3 972

460

215

475

182

2 655

231

8 190

Lisäykset

47

44

20

42

15

10

114

292

Luovutukset

(37)

(125)

(30)

(81)

(27)

(1)

—

(301)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

(1)

0

0

1

11

0

(10)

1

Muut muutokset

46

113

21

46

33

(1)

—

258

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, brutto

4 027

4 027

492

492

226

226

483

483

214

214

2 663

2 663

335

335

8 440

8 440

Kertyneet poistot 31.12.2009

(1 742)

(355)

(155)

(359)

(108)

(612)

(3 331)

Poistot varainhoitovuoden aikana

(127)

(37)

(21)

(60)

(17)

(96)

(358)

Palautetut poistot

—

—

—

2

—

—

2

Luovutukset

31

122

27

77

27

0

284

Omaisuusluokkien väliset siirrot

1

1

0

0

(1)

0

1

Muut muutokset

(31)

(113)

(18)

(38)

(25)

0

(225)

Kertyneet poistot 31.12.2010

Kertyneet poistot 31.12.2010

(1 868)

(1 868)

(382)

(382)

(167)

(167)

(378)

(378)

(124)

(124)

(708)

(708)

(3 627)

3 627

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2010, netto

2 159

2 159

110

110

59

59

105

105

90

90

1 955

1 955

335

335

4 813

4 813

Kirjanpitoarvo 31.12.2009, netto

31.12.2009, netto

2 230

2 230

105

105

60

60

116

116

74

74

2 043

2 043

231

231

4 859

4 859

Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.15 ja 2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti:

2.15

2.18.1

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

RAHOITUSLEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Kumulatiiviset menot (A) | Vastaisuudessa maksettavat määrät | Arvo yhteensä | Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot | Omaisuuserän arvo | Poistot | Kirjanpitoarvo, netto |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen > 1 vuosi | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velka yhteensä (B) | A + B | (C) | A + B + C | (E) | = A + B + C + E |
| Maa-alueet ja rakennukset | 843 | 56 | 271 | 1 389 | 1 716 | 2 559 | 61 | 2 620 | (684) | 1 936 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 22 | 9 | 11 | 1 | 21 | 43 | 0 | 43 | (24) | 19 |
| Yhteensä 31.12.2010 | 865 | 65 | 282 | 1 390 | 1 737 | 2 602 | 61 | 2 663 | (708) | 1 955 |
| Yhteensä 31.12.2009 | 799 | 59 | 270 | 1 466 | 1 795 | 2 594 | 61 | 2 655 | (612) | 2 043 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Kumulatiiviset menot (A)

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Arvo yhteensä

Omaisuuseriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot

Omaisuuserän arvo

Poistot

Kirjanpitoarvo, netto

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen > 1 vuosi

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velka yhteensä (B)

A + B

(C)

A + B + C

(E)

= A + B + C + E

Maa-alueet ja rakennukset

843

56

271

1 389

1 716

2 559

61

2 620

(684)

1 936

1 936

Muut aineelliset hyödykkeet

22

9

11

1

21

43

0

43

(24)

19

19

Yhteensä 31.12.2010

865

65

282

1 390

1 737

2 602

61

2 663

(708)

1 955

Yhteensä 31.12.2009

799

59

270

1 466

1 795

2 594

61

2 655

(612)

2 043

2.3.   PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET

PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Osuudet yhteisyrityksissä | 2.3.1 | 138 | 196 |
| Osuudet osakkuusyrityksissä | 2.3.2 | 354 | 382 |
| Takuurahasto | 2.3.3 | 1 346 | 1 240 |
| Myytävissä olevat varat | 2.3.4 | 717 | 561 |
| Sijoitukset yhteensä | | 2 555 | 2 379 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2010

31.12.2009

Osuudet yhteisyrityksissä

2.3.1

138

196

Osuudet osakkuusyrityksissä

2.3.2

354

382

Takuurahasto

2.3.3

1 346

1 240

Myytävissä olevat varat

2.3.4

717

561

Sijoitukset yhteensä

2 555

2 379

Tässä kohdassa on esitetty sijoitukset, joiden tarkoitus on Euroopan unionin toiminnan tukeminen. Kohta sisältää myös takuurahaston nettovarat.

2.3.1.   
  Osuudet yhteisyrityksissä

Osuudet yhteisyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | Galileoyhteisyritys | SESAR | ITER | IMI | FCH | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2009 | 0 | 80 | 35 | 81 | 0 | 196 |
| Rahoitusosuudet | 0 | 41 | 53 | 24 | 64 | 182 |
| Osuus nettotuloksesta | 0 | (110) | (76) | (27) | (27) | (240) |
| Määrä 31.12.2010 | 0 | 11 | 12 | 78 | 37 | 138 |

milj. euroa

Galileoyhteisyritys

SESAR

ITER

IMI

FCH

Yhteensä

Määrä 31.12.2009

0

80

35

81

0

196

Rahoitusosuudet

0

41

53

24

64

182

Osuus nettotuloksesta

0

(110)

(76)

(27)

(27)

(240)

Määrä 31.12.2010

Määrä 31.12.2010

0

0

11

11

12

12

78

78

37

37

138

138

Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia yhteisyrityksissä.

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Pitkäaikaiset varat | 176 | 48 |
| Lyhytaikaiset varat | 165 | 192 |
| Pitkäaikaiset velat | 0 | 0 |
| Lyhytaikaiset velat | (208) | (44) |
| Tulot | 7 | 72 |
| Menot | (247) | (169) |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Pitkäaikaiset varat

176

48

Lyhytaikaiset varat

165

192

Pitkäaikaiset velat

0

0

Lyhytaikaiset velat

(208)

(44)

Tulot

7

72

Menot

(247)

(169)

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys

Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2010. Galileo-yhteisyrityksen nettovarat ja näin ollen investoinnin arvo 31.12.2010 (ja 31.12.2009) oli näin 0 euroa. Arvo on laskettu vähentämällä 585 miljoonan euron investoinnista kyseiseen ajankohtaan mennessä kertyneistä tappioista unionille kuuluva 585 miljoonan euron osuus.

SESAR-yhteisyritys

SESAR-yhteisyritys

Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Komission omistusosuus SESAR-yhteisyrityksessä oli 78,8 prosenttia (11 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-yhteisyrityksessä on enimmillään 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013.

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER)

Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan unioni, Kiina, Intia, Venäjä, Korea, Japani ja Yhdysvallat. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, komission on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään.

Euratomin omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 47,2 prosenttia (12 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Euratomin (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 7 649 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041.

Yhteiset teknologia-aloitteet

Yhteiset teknologia-aloitteet

Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutetut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeet ovat EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä, jotka on perustettu Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Vuoden 2010 aikana käynnistettiin kaksi uutta yhteistä teknologia-aloitetta: ENIAC-yhteisyritys ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH). Vaikka ENIAC on juridisesti yhteisyritys, tilinpäätöksessä sitä on pidettävä osakkuusyrityksenä (minkä vuoksi se on sisällytetty liitetietoon 2.3.2), koska komissiolla on siinä yhteisen määräysvallan sijaan huomattava vaikutusvalta (kuten ARTEMIS- ja Clean Sky -yhteisyrityksissä).

2.3.2)

Innovatiiviset lääkkeet -aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

Innovatiiviset lääkkeet -aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines)

IMI-yhteisyrityksellä tuetaan kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Tavoitteena on lisätä tutkimusinvestointeja biolääketieteen alalla sekä edistää pk-yritysten osallistumista yhteisyrityksen toimintaan. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 97,4 prosenttia (78 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään miljardi euroa 31.12.2017 mennessä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH).

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH).

Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteena on yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja tutkimustoimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 99,9 prosenttia (37 miljoonaa euroa) 31.12.2010. EU:n (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään 470 miljoonaa euroa 31.12.2017 mennessä.

2.3.2   
  Osuudet osakkuusyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä

| milj. euroa |
| --- |
| | EIR | ARTEMIS | Clean Sky | ENIAC | Yhteensä |
| Määrä 31.12.2009 | 301 | 7 | 74 | 0 | 382 |
| Rahoitusosuudet | 14 | 19 | 101 | 30 | 164 |
| Osuus nettoylijäämästä/(alijäämästä) | 2 | (12) | (161) | (9) | (180) |
| Muut oman pääoman muutokset | (12) | 0 | 0 | 0 | (12) |
| Määrä 31.12.2010 | 305 | 14 | 14 | 21 | 354 |

milj. euroa

EIR

ARTEMIS

Clean Sky

ENIAC

Yhteensä

Määrä 31.12.2009

301

7

74

0

382

Rahoitusosuudet

14

19

101

30

164

Osuus nettoylijäämästä/(alijäämästä)

2

(12)

(161)

(9)

(180)

Muut oman pääoman muutokset

(12)

0

0

0

(12)

Määrä 31.12.2010

Määrä 31.12.2010

305

305

14

14

14

14

21

21

354

354

Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia osakkuusyrityksissä.

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Varat | 447 | 420 |
| Velat | (93) | (38) |
| Tulot | 25 | 17 |
| Ylijäämä/(alijäämä) | (180) | (6) |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Varat

447

420

Velat

(93)

(38)

Tulot

25

17

Ylijäämä/(alijäämä)

(180)

(6)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Komissio oli 31.12.2010 mennessä merkinnyt EIR:n osakepääomasta yhteensä 900 miljoonaa euroa (koko osakepääoma oli 3 000 miljoonaa euroa). Merkitty summa on 30 prosenttia EIR koko osakepääomasta. Tästä summasta 2 miljoonaa euroa on varainhoitovuoden 2010 tulosta (voitto). Varainhoitovuodelta 2010 ei maksettu osinkoa. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 720 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi.

| milj. euroa |
| --- |
| EIR | EIR:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 3 000 | 900 |
| Maksettu | (600) | (180) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 2 400 | 720 |

milj. euroa

EIR

EIR:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

3 000

900

Maksettu

(600)

(180)

Maksamista ei ole pyydetty

2 400

720

ARTEMIS-yhteisyritys

ARTEMIS-yhteisyritys

Tämä yhteisyritys perustettiin toteuttamaan sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyvä yhteinen teknologia-aloite yksityissektorin toimijoiden kanssa. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 96,7 prosenttia (14 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enimmillään 420 miljoonaa euroa.

Clean Sky Joint Undertaking

Clean Sky Joint Undertaking

Tällä yhteisyrityksellä pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä, validointia ja demonstrointia EU:ssa. Erityisesti tavoitteena on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 64,7 prosenttia (14 miljoonaa euroa) 31.12.2010. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla tässä hankkeessa enimmillään 800 miljoonaa euroa.

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyritys

ENIAC-yhteisyrityksen tavoite on määrittää yhteisesti sovittu tutkimusstrategia nanoelektroniikan alalla, jotta voidaan asettaa tutkimuksen painopisteet alan keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Näitä tavoitteita toteutetaan yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja, joilla tuetaan hankemuotoisia tutkimustoimia. Euroopan unionin, jota edustaa komissio, omistusosuus oli 97,8 prosenttia (21 miljoonaa euroa) 31.12.2010. EU:n (suuntaa antava) kokonaissitoumus voi olla enimmillään 450 miljoonaa euroa.

2.3.3   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston nettovarat

Takuurahaston nettovarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Myytävissä olevat varat | 1 154 | 1 050 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 193 | 191 |
| Varat yhteensä | 1 347 | 1 241 |
| Velat yhteensä | (1) | (1) |
| Nettovarat | 1 346 | 1 240 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Myytävissä olevat varat

1 154

1 050

Käteisvarat ja muut rahavarat

193

191

Varat yhteensä

1 347

1 241

Velat yhteensä

(1)

(1)

Nettovarat

Nettovarat

1 346

1 346

1 240

1 240

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit, minkä takia sitä voidaan pitää pitkäaikaisena sijoituksena. Tästä on osoituksena se, että lähes 85 prosentilla myytävissä olevista omaisuuseristä maturiteetti on 1–10 vuotta. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Kaikki vuotuiset ylijäämät palautetaan tuloina Euroopan unionin yleiseen talousarvioon.

Euroopan unionin on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä yhteensä 1 746 miljoonan euron varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta 31.12.2010. Takuurahaston nettovarat olivat 1 346 miljoonaa euroa 31.12.2010. Nettovarallisuuden ja varauksen määrän välinen erotus vastaa EU:n talousarviosta rahastoon maksettavaa 400 miljoonan euron määrää. Myytävissä olevien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien salkusta kirjattiin 30 miljoonan euron arvoiset käyvän arvon muutokset omaan pääomaan vuonna 2010 (16 miljoonaa euroa vuonna 2008).

2.3.4   
  Myytävissä olevat varat (pitkäaikaiset)

Myytävissä olevat varat (pitkäaikaiset)

Tähän kohtaan sisältyvät hankitut sijoitukset ja osuudet, joiden tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään liiketoimintaansa.

Pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

Pitkäaikaiset myytävissä olevat varat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) | 188 | 157 |
| Riskipääomatoimet | 137 | 132 |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 199 | 154 |
| Euroopan Kaakkois-Euroopparahastoon (EFSE) | 102 | 96 |
| Vihreän kasvun rahasto (Green for Growth Fund, GGF) | 20 | 20 |
| GEEREF | 56 | — |
| Progress-mikrorahoitusjärjestely | 14 | — |
| Muut sijoitukset | 1 | 2 |
| Yhteensä | 717 | 561 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

188

157

Riskipääomatoimet

137

132

ETF-käynnistysjärjestelmä

199

154

Euroopan Kaakkois-Euroopparahastoon (EFSE)

102

96

Vihreän kasvun rahasto (Green for Growth Fund, GGF)

20

20

GEEREF

56

—

Progress-mikrorahoitusjärjestely

14

—

Muut sijoitukset

1

2

Yhteensä

717

561

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD)

Pankin hallintoneuvosto hyväksyi toukokuussa 2010 miljardin euron välittömän korotuksen maksettujen osakkeiden enimmäismäärään. Liikkeeseen laskettuihin maksettuihin osakkeisiin liittyvät maksut hoidettiin kohdentamalla uudelleen nettotulot, jotka oli aiemmin osoitettu ylijäämänä muihin tarkoituksiin eli sentyyppisten osakkeiden maksuihin. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset.

Komissio on merkinnyt EBRD:n 21 miljardin euron kokonaispääomasta 3 prosenttia. Merkitystä pääomasta maksettavaksi vaadittu osuus oli tilinpäätöspäivänä 187 miljoonaa euroa, joka on maksettu kokonaisuudessaan. Jäljellä olevat maksut pääomasta, jota ei ole vaadittu maksettavaksi, ovat 443 miljoonaa euroa.

| milj. euroa |
| --- |
| EBRD | EBRD:n pääoma yhteensä | Komission merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 20 793 | 630 |
| Maksettu | (6 197) | (187) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 14 596 | 443 |

milj. euroa

EBRD

EBRD:n pääoma yhteensä

Komission merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

20 793

630

Maksettu

(6 197)

(187)

Maksamista ei ole pyydetty

14 596

443

Riskipääomatoimilla myönnetään rahoituksenvälittäjille varoja oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. Euroopan investointipankki hallinnoi näitä toimia, jotka rahoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikkaan tarkoitetuista varoista.

Riskipääomatoimilla

ETF-käynnistysjärjestelmä kattaa kasvu- ja työllisyysohjelman sekä EIR:n hallinnoimat MAP- ja CIP-ohjelmat, joilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

ETF-käynnistysjärjestelmä

Kohta sisältää myös vaihtuvapääomaisena sijoitusyhtiönä (SICAV) toimivan Euroopan Kaakkois-Euroopparahaston (EFSE). EFSE:n päätavoitteena on edistää Kaakkois-Euroopan talouskehitystä ja vaurastumista tarjoamalla kestävää ja täydentävää kehitysrahoitusta paikallisten rahoituksenvälittäjien kautta.

Euroopan Kaakkois-Euroopparahaston (EFSE)

Vihreän kasvun rahaston (Green for Growth Fund, GGF), joka on entinen Southeast Europe Energy Efficient Fund, yleisenä tavoitteena on parantaa energiatehokkuutta ja edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä Kaakkois-Euroopassa tarjoamalla yrityksille ja kotitalouksille rahoitusta sekä suoraan että rahoituslaitosten kanssa solmittavilla kumppanuuksilla.

Vihreän kasvun rahaston

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävään maailmanlaajuiseen rahastoon (GEEREF) tehtiin uusi 56 miljoonan euron sijoitus. GEEREF on uusi innovatiivinen rahasto, joka tarjoaa globaalia riskipääomaa yksityisinä sijoituksina energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita varten kehitysmaissa ja siirtymätalousmaissa. Lisäksi vuonna 2010 tehtiin 14 miljoonan euron sijoitus työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta tukevaan Progress-mikrorahoitusjärjestelyyn.

GEEREF

Progress-mikrorahoitusjärjestelyyn

Vuoden loppuun mennessä oli sidottu ETF-käynnistysjärjestelmään ja pk-yritysten rahoitusvälineeseen liittyvät 122 miljoonan euron varat, joita muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet.

2.4   LAINAT

LAINAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat | 2.4.1 | 162 | 169 |
| Lainavaroista myönnetyt luotot | 2.4.2 | 11 478 | 10 595 |
| Yhteensä | 11 640 | 10 764 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2010

31.12.2009

Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

2.4.1

2.4.1

162

169

Lainavaroista myönnetyt luotot

2.4.2

2.4.2

11 478

10 595

Yhteensä

11 640

10 764

2.4.1   
  Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erityisehdoin myönnetyt lainat | EHTY:n asuntolainat | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2009 | 143 | 26 | 169 |
| Uudet lainat | 2 | — | 2 |
| Takaisinmaksut | (16) | (5) | (21) |
| Kirjanpitoarvon muutos | 11 | 1 | 12 |
| Yhteensä 31.12.2010 | 140 | 22 | 162 |

milj. euroa

Erityisehdoin myönnetyt lainat

EHTY:n asuntolainat

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2009

143

26

169

Uudet lainat

2

—

2

Takaisinmaksut

(16)

(5)

(21)

Kirjanpitoarvon muutos

11

1

12

Yhteensä 31.12.2010

140

22

162

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,73–14,507 prosenttia

2.4.2   
  Lainavaroista myönnetyt luotot

Lainavaroista myönnetyt luotot

| milj. euroa |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksutaselainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 261 | 10 635 |
| Uudet lainat | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Takaisinmaksut | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valuuttakurssierot | — | 2 | — | 7 | 9 |
| Kirjanpitoarvon muutos | — | — | 93 | (4) | 89 |
| Yhteensä 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 264 | 13 482 |
| Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi | 503 | 469 | 10 242 | 264 | 11 478 |

milj. euroa

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksutaselainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2009

587

484

9 303

261

10 635

Uudet lainat

—

—

2 850

—

2 850

Takaisinmaksut

(84)

(17)

—

—

(101)

Valuuttakurssierot

—

2

—

7

9

Kirjanpitoarvon muutos

—

—

93

(4)

89

Yhteensä 31.12.2010

503

469

12 246

264

13 482

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

—

—

—

—

2 004

2 004

—

—

2 004

2 004

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

503

503

469

469

10 242

10 242

264

264

11 478

11 478

Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainat | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,99 %–4,54 % | 0,9625 %–4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,96313 %–5,76 % | 1,071 %–5,76 % |
| Maksutaselainat | 2,375 %–3,625 % | 3,125 %–3,625 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 0,556 %–5,8103 % | 0,346 %–5,8103 % |

Lainat

31.12.2010

31.12.2009

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,99 %–4,54 %

0,9625 %–4,54 %

Euratom-lainat

0,96313 %–5,76 %

1,071 %–5,76 %

Maksutaselainat

2,375 %–3,625 %

3,125 %–3,625 %

Selvitystilassa oleva EHTY

0,556 %–5,8103 %

0,346 %–5,8103 %

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea EU:n aluetta maantieteellisesti lähellä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston tukemille rakennemuutos- ja uudistusohjelmille myönnettyä rahoitusta. Vuoden 2010 loppuun mennessä komissio oli tehnyt 300 miljoonan euron arvosta lainasopimuksia, joihin liittyviä varoja muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet. Komissio ei ole saanut ulkopuolisilta takauksia näille lainoille, mutta takuurahasto on taannut ne (ks. liitetieto 2.3.3)

2.3.3

Euratom-lainat

Euratom-lainat

Euratom on Euroopan unionin oikeushenkilö, jota edustaa Euroopan komissio. Jäsenvaltioille myönnettävillä Euratom-lainoilla rahoitetaan jäsenvaltioissa toteutettavia investointihankkeita, jotka liittyvät ydinsähkön teolliseen tuotantoon ja polttoainekiertoon tarkoitettuihin teollisiin laitoksiin. Kolmansille maille myönnettävät Euratom-lainat on tarkoitettu toimivien tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoainekiertoon liittyvien laitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen. Komissio on saanut näille lainoille ulkopuolisilta takauksia yhteensä 466 miljoonan euron arvosta (481 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, joka on otettu uudelleen käyttöön, jotta EU:n jäsenvaltioille voidaan tarjota keskipitkän aikavälin rahoitustukea tämänhetkisessä talous- ja rahoituskriisissä. Välineellä mahdollistetaan lainojen myöntäminen jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai jota tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Tästä järjestelystä voivat saada tukea vain ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Lainojen enimmäismääräksi on vahvistettu 50 miljardia euroa. Lainoille myönnetään vakuudet EU:n yleisestä talousarviosta.

Vuoden 2008 marraskuun ja vuoden 2010 lopun välisenä aikana lainoja myönnettiin yhteensä 14,6 miljardia euroa Unkarille, Latvialle ja Romanialle. Tästä määrästä maksettiin 12,05 miljardia euroa vuoden 2010 loppuun mennessä. Seuraavassa taulukossa esitetään maksu- ja erääntymisaikataulu jo maksettujen maksutaselainojen erille.

| milj. euroa |
| --- |
| | Unkari | Latvia | Romania | Yhteensä |
| Maksettu vuonna 2008: |
| — | eräpäivä 11/2011 |

milj. euroa

Unkari

Latvia

Romania

Yhteensä

Maksettu vuonna 2008:

Maksettu vuonna 2008:

—

eräpäivä 11/2011

2 000

—

—

2 000

Maksettu vuonna 2009:

Maksettu vuonna 2009:

| — | eräpäivä 4/2014 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 4/2014

—

1 000

—

1 000

| — | eräpäivä 11/2014 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 11/2014

2 000

—

—

2 000

| — | eräpäivä 1/2015 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 1/2015

—

1 200

1 500

2 700

| — | eräpäivä 4/2016 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 4/2016

1 500

—

—

1 500

Maksettu vuonna 2010:

Maksettu vuonna 2010:

| — | eräpäivä 9/2017 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 9/2017

—

—

1 150

1 150

| — | eräpäivä 5/2019 |
| --- | --- |

—

eräpäivä 5/2019

—

500

1 000

1 500

| — | -eräpäivä 10/2025 |
| --- | --- |

—

-eräpäivä 10/2025

—

200

—

200

31.12.2010 mennessä maksetut lainat

31.12.2010 mennessä maksetut lainat

5 500

5 500

2 900

2 900

3 650

3 650

12 050

12 050

Lainoja myönnetty yhteensä

6 500

3 100

5 000

14 600

Määrät, joita ei nostettu 31.12.2010 mennessä

Määrät, joita ei nostettu 31.12.2010 mennessä

Määräaika umpeutunut

Määräaika umpeutunut

200

200

1 350

1 350

1 550

1 550

Unkarin maksutaselainaohjelman määräaika umpeutui marraskuussa 2010.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM)

Koska rahoituksenvakautusmekanismiin kuuluvien erien maksu tapahtui vasta 31. joulukuuta 2010 jälkeen, kyseisiä lainoja koskevat tiedot esitetään liitetiedossa 9.

9

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat

Erä sisältää lähinnä selvitystilassa olevan EHTY:n perustamissopimuksensa 54 ja 56 artiklan mukaisesti lainavaroista myöntämät luotot sekä kolme noteeraamatonta vieraan pääoman ehtoista arvopaperia, jotka EIP on laskenut liikkeeseen maksukyvyttömän velallisen sijaan tulleena velallisena. EHTY pitää kyseiset arvopaperit hallussaan niiden erääntymiseen (vuonna 2017 ja vuonna 2019) saakka kattaakseen vastaavien ottamiensa lainojen takaisinmaksun. Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta lisättynä kyseiselle vuodelle jaksotetulla, oikeuksien syntymisajankohtana maksettujen palkkioiden ja kyseisenä ajankohtana aiheutuneiden transaktiokustannusten osuudella. Laskennassa on käytetty efektiivisen koron menetelmää.

2.5   PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.5.1) | 40 298 | 39 750 |
| Menoennakot (ks. liitetieto 2.5.2) | 3 820 | 1 794 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä | 44 118 | 41 544 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.5.1)

2.5.1

40 298

39 750

Menoennakot (ks. liitetieto 2.5.2)

2.5.2

3 820

1 794

Pitkäaikaiset ennakkomaksut yhteensä

44 118

41 544

2.5.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi, ja se kuuluu lyhytaikaisiin varoihin. Jäljelle jäävä määrä kirjataan pitkäaikaisiin varoihin.

Ennakkomaksut yhteensä

Ennakkomaksut yhteensä

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä) | 40 298 | 39 750 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä liitetieto 2.9) | 9 123 | 9 077 |
| Ennakkomaksut yhteensä | 49 421 | 48 827 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä)

40 298

39 750

Pitkäaikaiset ennakkomaksut (ks. edellä liitetieto 2.9)

2.9

9 123

9 077

Ennakkomaksut yhteensä

49 421

48 827

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31.12.2010 oli 1 227 miljoonaa euroa (936 miljoonaa euroa vuonna 2009). Vakuuksien käypä arvo oli 1 059 miljoonaa euroa (724 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon – Vuonna 2010 ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 3,2 miljardia euroa (2,7 miljardia euroa vuonna 2009). Kyseessä on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan EU:n ja osallistujien taloudelliset riskit FP7:n epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin osallistuvat tahot maksavat 5 prosenttia EU:n kokonaisrahoitusosuudesta takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana (tällaisiin avustuksiin liittyy komission kirjanpidossa aina ennakkomaksu). Näin ollen osallistujat omistavat takuurahaston, ja komissio EU:n edustajana on toimeenpaneva elin. Epäsuoran toimen päätyttyä osallistujille palautetaan niiden takuurahastoon maksama pääomaosuus kokonaisuudessaan, paitsi jos velvoitteensa laiminlyöneet tuensaajat ovat aiheuttaneet takuurahastolle tappioita. Tällöin tuensaajille palautetaan vähintään 80 prosenttia maksetusta rahoitusosuudesta. Osallistujien takuurahasto turvaa näin sekä komission että toimiin osallistuvien taloudelliset edut. Osallistujat olivat maksaneet osallistujien takuurahastoon yhteensä 866 miljoonaa euroa 31.12.2010 mennessä (561 miljoonaa euroa vuonna 2009) – ks. myös liitetieto 11.

11.

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Suora keskitetty hallinnointi | 1 695 | 1 148 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 620 | 486 |
| Hajautettu hallinnointi | 441 | 347 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 37 055 | 37 199 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 487 | 568 |
| Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama | 0 | 2 |
| Yhteensä | 40 298 | 39 750 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

31.12.2010

31.12.2009

Suora keskitetty hallinnointi

1 695

1 148

Välillinen keskitetty hallinnointi

620

486

Hajautettu hallinnointi

441

347

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

37 055

37 199

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

487

568

Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama

0

2

Yhteensä

40 298

39 750

Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 aluekehitysrahastosta, sosiaalirahastosta, maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, koheesiorahastosta ja kalatalousrahastosta. Koska monet näistä hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen olisi oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tällaiset ennakkomaksut esitetään sen vuoksi pitkäaikaisissa varoissa.

2.5.2   
  Menoennakot

Menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet | 3 820 | 1 794 |
| Yhteensä | 3 820 | 1 794 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet

3 820

1 794

Yhteensä

3 820

1 794

Vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta maksuja, joilla tuetaan jäsenvaltioiden perustamia ja hallinnoimia rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä (lainoja, takauksia tai oman pääoman ehtoisia sijoituksia). Perussäädöksissä jäsenvaltioita ei kuitenkaan velvoiteta raportoimaan komissiolle säännöllisesti kyseisten varojen käytöstä. Nämä maksut on vuoteen 2010 saakka merkitty komission kirjanpitojärjestelmään kuluiksi, vaikka kaikkia varoja ei ole käytetty välineen puitteissa. Asianmukaisempi menettely on merkitä ne omaisuuserinä taseeseen (menoennakot).

Kyseisten määrien käyttötarkoituksen vuoksi niiden käyttöä ei voida määrittää pelkästään tarkastelemalla rahoitusvälineen tilinpäätöslaskelmien kaltaista perustietolähdettä, koska esimerkiksi takaukseen liittyvät varat on jäädytetty rahoitusvälineiden pankkitileille, ja rahoitusvälineille maksetut lainavarat voidaan käyttää uusien lainojen myöntämiseen. Komissio on joutunut laatimaan arvioita, jotta kyseisten varojen käyttö voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tilinpäätöksessä ohjelmakauden aikana. Tämä johtuu siitä, että jäsenvaltioita ei vaadita raportoimaan näiden varojen yksityiskohtaista käyttöä, eikä komissio pysty hankkimaan kyseisiä tietoja kustannustehokkaasti. Luotettavin mahdollinen menetelmä on näiden menojen kirjaaminen kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä ohjelmakauden aikana 31.12.2015 saakka. Kyseisen ajankohdan jälkeen kyseiset menot eivät ole sallittuja.

Tämän vuoksi komissio pyysi tarvittavia tietoja jäsenvaltioilta vuoden 2011 alussa. Komissio laatii arviot ja merkitsee käyttämättömät määrät taseeseen 31.12.2011. Kokonaismäärä jaetaan määriin, jotka jäsenvaltiot aikovat käyttää vuoden 2011 aikana (ks. liitetieto 2.9.2) ja määriin, jotka käytetään vuoden 2011 jälkeen (ks. edellä oleva taulukko).

2.9.2)

EU:n tilinpäätös- ja kirjanpitosääntöjen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätöskäytänteiden mukaisesti edellä esitetty kirjanpitokäsittely aiheuttaa muutoksen tilinpäätöksen laatimisperiaatteisiin, ja asianomaiset rahamäärät ovat merkittäviä. Tämän vuoksi vuoden 2009 tasetta on oikaistu tämän tilinpäätöksen laskelmissa, jotta voidaan esittää vertailukelpoiset numerotiedot, joista käy ilmi edellisvuoden tilanne uuden kirjanpitokäsittelyn mukaisesti. Varainhoitovuoden 2008 lukuihin kohdistuvan vaikutuksen arvioitiin olevan vain 18 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä oikaistiin suhteessa vuoden 2009 kertyneeseen alijäämään, eikä vuoden 2009 avaavaan taseeseen tehty oikaisua. Alla olevassa taulukossa esitetään tämän oikaisun vaikutus varainhoitovuoden 2009 alkuperäiseen taseeseen:

| | Vuoden 2009 alkuperäinen tase | Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutos | Vuoden 2009 oikaistu tase |
| --- | --- | --- | --- |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut: |
| Ennakkomaksut | 39 750 | — | 39 750 |
| Menoennakot | — | 1 794 | 1 794 |
| | 39 750 | 1 794 | 41 544 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut: |
| Ennakkomaksut | 9 077 | — | 9 077 |
| Menoennakot | — | 359 | 359 |
| | 9 077 | 359 | 9 436 |
| Lyhytaikaiset saamiset: |
| Siirtosaamiset ja menoennakot | 3 912 | 295 | 4 207 |
| Varat yhteensä | 100 859 | 2 448 | 103 307 |
| Velat yhteensä | (145 585) | — | (145 585) |
| Nettovarat | (44 726) | 2 448 | (42 278) |
| Kertynyt tulos ja rahastot |
| Rahastot | 3 323 | — | 3 323 |
| Kertynyt alijäämä | (52 506) | 18 | (52 488) |
| Kuluvan varainhoitovuoden tulos | 4 457 | 2 430 | 6 887 |
| | (44 726) | 2 448 | (42 278) |

Vuoden 2009 alkuperäinen tase

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutos

Vuoden 2009 oikaistu tase

Pitkäaikaiset ennakkomaksut:

Ennakkomaksut

39 750

—

39 750

Menoennakot

—

1 794

1 794

39 750

1 794

41 544

Lyhytaikaiset ennakkomaksut:

Ennakkomaksut

9 077

—

9 077

Menoennakot

—

359

359

9 077

359

9 436

Lyhytaikaiset saamiset:

Siirtosaamiset ja menoennakot

3 912

295

4 207

Varat yhteensä

100 859

2 448

103 307

Velat yhteensä

(145 585)

—

(145 585)

Nettovarat

Nettovarat

(44 726)

(44 726)

2 448

2 448

(42 278)

(42 278)

Kertynyt tulos ja rahastot

Kertynyt tulos ja rahastot

Rahastot

3 323

—

3 323

Kertynyt alijäämä

(52 506)

18

(52 488)

Kuluvan varainhoitovuoden tulos

4 457

2 430

6 887

(44 726)

2 448

(42 278)

2.6   PITKÄAIKAISET SAAMISET

PITKÄAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Jäsenvaltiot | 14 | 26 |
| EHTY:n henkilöstölainat | 9 | 10 |
| Vakuudet ja talletukset | 14 | 17 |
| Muut | 3 | 2 |
| Yhteensä | 40 | 55 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Jäsenvaltiot

14

26

EHTY:n henkilöstölainat

9

10

Vakuudet ja talletukset

14

17

Muut

3

2

Yhteensä

40

55

Saamiset jäsenvaltioilta ovat selvitystilassa olevan EHTY:n saamisia entisiltä jäsenyyteen valmistautuvilta mailta. Pitkäaikaisten saamisten kokonaismäärästä 14 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (26 miljoonaa euroa vuonna 2009).

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Tutkimusmateriaali | 71 | 62 |
| Muut | 20 | 15 |
| Yhteensä | 91 | 77 |

milj. euroa

Erän kuvaus

31.12.2010

31.12.2009

Tutkimusmateriaali

71

62

Muut

20

15

Yhteensä

91

77

2.8   LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET

LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET

Lyhytaikaiset myytävissä olevat varat

Lyhytaikaiset myytävissä olevat varat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 283 | 1 483 |
| Riskinjakorahoitusväline | 419 | 244 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 111 | 61 |
| BUFI-sijoitukset | 515 | 0 |
| Muut | 3 | 3 |
| Yhteensä | 2 331 | 1 791 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Selvitystilassa oleva EHTY

1 283

1 483

Riskinjakorahoitusväline

419

244

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

111

61

BUFI-sijoitukset

515

0

Muut

3

3

Yhteensä

2 331

1 791

Lyhytaikaiset sijoitukset muodostuvat myytävissä olevista rahoitusvaroista, jotka on hankittu tuoton saamiseksi tai joita pidetään hallussa tietyn varojen rakenteen saavuttamiseksi tai toissijaisen likviditeettilähteen muodostamiseksi, ja jotka voidaan näin myydä likviditeettitarpeiden tai koronmuutosten mukaan.

Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n myytävissä oleviin varoihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Vuonna 2010 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31.12.2010 oli 294 miljoonaa euroa (242 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Vaikka uusia hankintoja on tehty sekä riskinjakorahoitusvälineeseen että Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainavakuusvälineeseen (ks. myös liitetieto 5.1.2), suuri kasvu edellisvuoteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että alustavasti maksetut sakot on sijoitettu talous- ja rahoitusosaston hallinnoimaan erilliseen rahastoon (BUFI). Aiempina vuosina nämä määrät talletettiin erillisille pankkitileille – ks. liitetieto 2.11 (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

5.1.2)

2.11

2.9   LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

LYHYTAIKAISET ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.9.1) | 9 123 | 9 077 |
| Menoennakot (ks. liitetieto 2.9.2) | 955 | 359 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä | 10 078 | 9 436 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Ennakkomaksut (ks. liitetieto 2.9.1)

2.9.1

9 123

9 077

Menoennakot (ks. liitetieto 2.9.2)

2.9.2

955

359

Lyhytaikaiset ennakkomaksut yhteensä

10 078

9 436

2.9.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| Hallinnointitapa | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Suora keskitetty hallinnointi | 3 038 | 2 924 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 2 368 | 1 990 |
| Hajautettu hallinnointi | 536 | 700 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 2 177 | 2 550 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 894 | 832 |
| Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama | 110 | 81 |
| Yhteensä | 9 123 | 9 077 |

milj. euroa

Hallinnointitapa

31.12.2010

31.12.2009

Suora keskitetty hallinnointi

3 038

2 924

Välillinen keskitetty hallinnointi

2 368

1 990

Hajautettu hallinnointi

536

700

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

2 177

2 550

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

894

832

Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama

110

81

Yhteensä

9 123

9 077

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien lyhytaikaisten ennakkomaksujen vähennys johtuu siitä, että solidaarisuusrahaston toiminta on päätösvaiheessa. Vuonna 2010 uusille hankkeille maksettiin ennakkomaksueriä (kauteen 2007–2013 kuuluvat ohjelmat), mutta ne kirjattiin pitkäaikaisiin varoihin, kuten liitetiedossa 2.5 selitetään. Välillisen ja suoran keskitetyn hallinnoinnin alaan kuuluvien lyhytaikaisten ennakkomaksujen lisäys johtuu toiminnan lisääntymisestä pääasiassa tutkimuksen ja kehittämisen alalla.

2.5

2.9.2   
  Menoennakot

Menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet | 955 | 359 |
| Yhteensä | 955 | 359 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Rahoitusjärjestelyjä koskevat välineet

955

359

Yhteensä

955

359

Kuten edellä liitetiedossa 2.5.2 todetaan, nämä määrät liittyvät jäsenvaltioille vuosien 2007–2013 koheesiorahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien puitteissa suoritettuihin maksuihin, joilla perustetaan ja tuetaan rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä. Näitä varoja ei ollut käytetty välineiden puitteissa vuoden 2010 loppuun mennessä, mutta ne aiotaan käyttää vuoden 2011 aikana.

2.5.2

2.10   LYHYTAIKAISET SAAMISET

LYHYTAIKAISET SAAMISET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Lainat ja määräaikaistalletukset | 2 170 | 216 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 6 786 | 4 519 |
| Sekalaiset saamiset | 20 | 16 |
| Siirtosaamiset ja menoennakot | 4 525 | 4 207 |
| Yhteensä | 13 501 | 8 958 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Lainat ja määräaikaistalletukset

2 170

216

Lyhytaikaiset saamiset

6 786

4 519

Sekalaiset saamiset

20

16

Siirtosaamiset ja menoennakot

4 525

4 207

Yhteensä

13 501

8 958

Lyhytaikaisten saamisten kokonaismäärästä arviolta 11 009 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (8 415 miljoonaa euroa vuonna 2009).

2.10.1   
  Lainat ja määräaikaistalletukset

Lainat ja määräaikaistalletukset

Nämä määrät muodostuvat pääasiassa maksutaselainoista (2 004 miljoonaa euroa), jotka erääntyvät alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (ks. edellä liitetieto 2.4). Tähän kohtaan sisältyvät myös 166 miljoonan euron määräaikaistalletukset, jotka liittyvät pääasiassa selvitystilassa olevaan EHTY:n määräaikaistalletuksiin.

2.4

2.10.2.   
  Lyhytaikaiset saamiset

Lyhytaikaiset saamiset

| milj. euroa |
| --- |
| Tiliryhmä | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Bruttomäärä | Arvonalennus | Nettoarvo | Bruttomäärä | Arvonalennus | Nettoarvo |
| Tuensaajat | 207 | (79) | 128 | 277 | (76) | 201 |
| Sakot | 4 584 | (406) | 4 178 | 3 370 | (133) | 3 237 |
| Jäsenvaltiot | 4 011 | (1 625) | 2 386 | 2 198 | (1 191) | 1 007 |
| Muut | 96 | (2) | 94 | 76 | (2) | 74 |
| Yhteensä | 8 898 | (2 112) | 6 786 | 5 921 | (1 402) | 4 519 |

milj. euroa

Tiliryhmä

31.12.2010

31.12.2009

Bruttomäärä

Arvonalennus

Nettoarvo

Bruttomäärä

Arvonalennus

Nettoarvo

Tuensaajat

207

(79)

128

277

(76)

201

Sakot

4 584

(406)

4 178

3 370

(133)

3 237

Jäsenvaltiot

4 011

(1 625)

2 386

2 198

(1 191)

1 007

Muut

96

(2)

94

76

(2)

74

Yhteensä

8 898

(2 112)

6 786

5 921

(1 402)

4 519

Tuensaajat

Tuensaajat

Nämä ovat perintämääräyksiä, jotka on viety kirjanpitoon 31.12.2010 vahvistettuina, perimättä olevina saamisina ja joita ei vielä ole otettu mihinkään muuhun kohtaan taseen vastaavaa-puolella.

Sakot

Sakot

Tähän kohtaan sisältyvät komission määräämiin sakkoihin liittyvät perittävät määrät. Kasvanut arvonalennus edellisvuoteen verrattuna johtuu pääasiassa siitä, että ennen 31.12.2010 päätettyjen sakkojen määrä väheni vuoden 2011 aikana. Arvonalennuksessa otetaan huomioon myös se tosiseikka, että talous- ja finanssikriisin vuoksi joitakin uusia sakkoja ei voitu kattaa alustavilla maksuilla tai pankkitakauksilla. Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä näihin saamisiin liittyen oli saatu yhteensä 2 585 miljoonan euron vakuudet (2 952 miljoonaa euroa vuonna 2009). On huomattava, että edellä mainitusta yhteismäärästä 1 771 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31.12.2010 mennessä.

Saamiset jäsenvaltioilta

Saamiset jäsenvaltioilta

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15.10.2010) maataloustukirahaston tuensaajilta per 31.12.2010. Summasta on vähennetty 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten. Lisäksi on arvioitu saamisten määrä jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2010 joulukuun 31. päivään. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa tuensaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. On huomattava, että arvonalennusmenetelmää mukautettiin vuonna 2010 sekä tulojen että menojen osalta, joten mukautuksella ei ole vaikutusta nettomääriin – ks. liitetieto 3.2.3. Uuden menetelmän mukaisesti saamiset kirjataan nimellisarvoon, ja arvonalennus perustuu tilastoanalyysiin (kerrytettävissä oleva rahamäärä).

3.2.3.

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Tätä kohtaa tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että jäsenvaltioilla on oikeus pidättää kantamistaan perinteisistä omista varoista kantokuluina 25 prosenttia. Edellä esitetyt luvut ovat tämän vuoksi nettomääriä, joista on vähennetty kyseinen osuus. Jäsenvaltioilta oleviin saamisiin on jäsenvaltioiden toimittamien arvioiden perusteella tehty 811 miljoonan euron arvonalennus. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio olisi luopunut arvonalennusta vastaavien määrien perimisestä.

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta sisältävät 30 miljoonaa euroa takaisinperittäviä varoja (72 miljoonaa euroa vuonna 2009) ja 199 miljoonaa euroa maataloustukirahaston ennakkomaksuja (8 miljoonaa euroa vuonna 2009).

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset |
| Maataloustukirahasto | 1 130 | 627 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 19 | — |
| SAPARD | 146 | — |
| Arvonalennus | (814) | (350) |
| Yhteensä | 481 | 277 |
| Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero | 46 | 38 |
| Omat varat |
| A-kirjanpitoon kirjatut määrät | 81 | 89 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät | 1 285 | 1 260 |
| Arvonalennus | (811) | (841) |
| Muut | 391 | 25 |
| Yhteensä | 946 | 533 |
| Muut saamiset jäsenvaltioilta | 913 | 159 |
| Yhteensä | 2 386 | 1 007 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahasto

1 130

627

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

19

—

SAPARD

146

—

Arvonalennus

(814)

(350)

Yhteensä

481

277

Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero

Maksettu ja jäsenvaltioilta perittävä arvonlisävero

46

46

38

38

Omat varat

Omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut määrät

81

89

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut määrät

1 285

1 260

Arvonalennus

(811)

(841)

Muut

391

25

Yhteensä

946

533

Muut saamiset jäsenvaltioilta

Muut saamiset jäsenvaltioilta

913

913

159

159

Yhteensä

2 386

1 007

2.10.3   
  Siirtosaamiset ja menoennakot

Siirtosaamiset ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009
  (oikaistu) |
| Siirtosaamiset | 3 445 | 3 655 |
| Menoennakot | 1 061 | 525 |
| Muut | 19 | 27 |
| Yhteensä | 4 525 | 4 207 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

(oikaistu)

Siirtosaamiset

3 445

3 655

Menoennakot

1 061

525

Muut

19

27

Yhteensä

4 525

4 207

Tämän kohdan erät muodostuvat pääosin siirtosaamisista:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Omat varat | 2 657 | 2 209 |
| Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu | 72 | 940 |
| Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset | 520 | 0 |
| Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut | 43 | 404 |
| Muut siirtosaamiset | 153 | 102 |
| Siirtosaamiset yhteensä | 3 445 | 3 655 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Omat varat

2 657

2 209

Käyttötarkoitukseensa sidotut maataloustulot, marras- ja joulukuu

72

940

Maataloustukirahasto: täytäntöönpanematta olevat rahoitusoikaisupäätökset

520

0

Koheesio-, aluekehitys- ja maaseudun kehitysrahastot: rahoitusoikaisut

43

404

Muut siirtosaamiset

153

102

Siirtosaamiset yhteensä

3 445

3 655

Muihin siirtosaamisiin kuuluvia eriä ovat pääasiassa viivästyskorot, kertyneet pankkikorot sekä ennakkomaksuista kertyneet korot.

Tärkeimmät menoennakkoihin sisältyvät määrät liittyvät varoihin, jotka jäsenvaltiot ovat siirtäneet rahoitusjärjestelyjä koskeviin välineisiin ja joita ei ollut vielä ilmoitettu komissiolle tai joita se ei ollut maksanut vuoden loppuun mennessä. Näitä varoja oli 858 miljoonaa euroa 31.12.2010 (295 miljoonaa euroa vuonna 2009). Varainhoitovuoden 2009 osalta kokonaismäärää on oikaistu – ks. liitetieto 2.5.2. Kohtaan on kirjattu myös yhteensä 182 miljoonan euron menoennakot, joiden sisältämistä eristä merkittävimmät ovat kolmansien maiden kanssa tehtyihin kahdenvälisiin kalastussopimuksiin liittyvät 50 miljoonan euron maksut, Eurooppa-kouluihin liittyvät 41 miljoonan euron maksut ja 44 miljoonan euron toimistovuokrat.

2.5.2.

2.11   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia: |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | 10 123 | 10 958 |
| Käyttötilit | 1 150 | 1 967 |
| Ennakkomaksutilit | 39 | 42 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | 1 | 9 |
| Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat | 1 670 | 1 486 |
| Yhteensä | 12 983 | 14 462 |
| Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia | 9 080 | 8 910 |
| Yhteensä | 22 063 | 23 372 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia:

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia:

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

10 123

10 958

Käyttötilit

1 150

1 967

Ennakkomaksutilit

39

42

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

1

9

Lyhytaikaiset talletukset ja muut rahavarat

1 670

1 486

Yhteensä

12 983

14 462

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

9 080

9 080

8 910

8 910

Yhteensä

22 063

23 372

2.11.1   
  Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia

Käteisvarat, joihin ei kohdistu rajoituksia, kattavat kaikki EU:n rahavarat, joita säilytetään jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla EU:n tileillä (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä, ennakkomaksutileillä, lyhytaikaisina talletuksina talletustileillä tai käteiskassoissa.

Lyhytaikaisiin talletuksiin sisällytetyt määrät ovat pääasiassa varoja, jotka EU on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja joilla toteutetaan EU:n talousarviosta rahoitettavia yksittäisiä ohjelmia. Vuoden 2010 loppuun mennessä 131 miljoonaa euroa oli sidottu, mutta muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet varoja.

2.11.2   
  Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia

Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia, sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin.

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

2.12   TYÖSUHDE-ETUUDET

TYÖSUHDE-ETUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Eläkkeet – henkilöstö | 32 801 | 33 316 |
| Eläkkeet – muut | 840 | 663 |
| Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 3 531 | 3 263 |
| Yhteensä | 37 172 | 37 242 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Eläkkeet – henkilöstö

32 801

33 316

Eläkkeet – muut

840

663

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

3 531

3 263

Yhteensä

37 172

37 242

2.12.1   
  Eläkkeet – henkilöstö

Eläkkeet – henkilöstö

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet eläkemenojen rahoittamista varten vahvistetun jakoperusteen mukaisesti. Virkamiehet rahoittavat lisäksi suorittamillaan pakollisilla eläkemaksuilla kolmanneksen eläkejärjestelmän menoista pitkällä aikavälillä.

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31.12.2010 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n kirjanpitosäännön nro 12) mukaisesti. Eläkevastuut arvioidaan niin sanotulla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvalla vakuutusmatemaattisella menetelmällä (projected unit credit method). Seuraavassa on lueteltu tärkeimmät arviointipäivänä tiedossa olleet vakuutusmatemaattiset oletukset, joita on käytetty arvioinnissa:

| Vakuutusmatemaattiset oletukset | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Nimellinen diskonttokorko | 4,6 % | 4,5 % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 2,1 % | 2,5 % |
| Reaalinen diskonttokorko | 2,4 % | 2,0 % |
| Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen | 84 %/38 % | 84 %/38 % |
| Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus | 0 % | 0 % |
| Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko | Kyllä | Kyllä |

Vakuutusmatemaattiset oletukset

31.12.2010

31.12.2009

Nimellinen diskonttokorko

4,6 %

4,5 %

Ennustettu inflaatiovauhti

2,1 %

2,5 %

Reaalinen diskonttokorko

2,4 %

2,0 %

Avioliiton todennäköisyys: mies/nainen

84 %/38 %

84 %/38 %

Yleinen palkkatason nousu / eläkkeiden yleinen uudelleenarvostus

0 %

0 %

Vuoden 2008 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

Kyllä

Kyllä

Eläkevastuut koskevat näin seuraavien henkilöryhmien aiemmin määriteltyjä oikeuksia:

| 1. | Kaikkien Euroopan unionin eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31.12.2010. |
| --- | --- |

1.

Kaikkien Euroopan unionin eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31.12.2010.

| 2. | Toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet unionin palveluksessa vähintään 10 vuotta). |
| --- | --- |

2.

Toimielinten palveluksesta lopullisesti tai väliaikaisesti lähtenyt henkilöstö, jolla on eläkeoikeuksia Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä (edellyttäen, että kyseiset virkamiehet ovat olleet unionin palveluksessa vähintään 10 vuotta).

| 3. | Vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

3.

Vanhuuseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| 4. | Työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

4.

Työkyvyttömyyseläkettä saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| 5. | Työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt. |
| --- | --- |

5.

Työkyvyttömyysavustusta saavat entiset virkamiehet ja toimihenkilöt.

| 6. | Perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat). |
| --- | --- |

6.

Perhe-eläkkeen saajat (lesket, lapset, huollettavat).

Eläkevastuista voidaan todeta seuraavaa (ks. myös jäljempänä taulukko keskeisistä muutoksista):

| — | Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2010 oli 36 639 miljoonaa euroa (37 215 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tähän on lisätty korjauskertoimen vaikutus, joka on 1 063 miljoonaa euroa (1 079 miljoonaa euroa vuonna 2009). Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuun kokonaismäärästä. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on EU:n tuloa eläkkeiden maksuvuonna). Nettovastuu eli veroilla vähennetty bruttovastuu oli 31.12.2010 arviolta 32 801 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Vastuiden vakuutusmatemaattinen bruttoarvo 31.12.2010 oli 36 639 miljoonaa euroa (37 215 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tähän on lisätty korjauskertoimen vaikutus, joka on 1 063 miljoonaa euroa (1 079 miljoonaa euroa vuonna 2009). Edunsaajien maksamat verot vähennetään bruttovastuun kokonaismäärästä. Näin saadaan nettovastuu, joka kirjataan taseeseen (maksetuista eläkkeistä vähennetään vero, joka on EU:n tuloa eläkkeiden maksuvuonna). Nettovastuu eli veroilla vähennetty bruttovastuu oli 31.12.2010 arviolta 32 801 miljoonaa euroa.

| — | Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 1 578 henkilöllä. |
| --- | --- |

—

Eläkejärjestelmän jäsenmäärä kasvoi 1 578 henkilöllä.

2.12.2   
  Eläkkeet – muut

Eläkkeet – muut

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.12.3   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Tilinpäätöstä varten määritetään myös sellaisen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään liittyvän vastuun arvioitu arvo, joka EU:lla on eläkkeellä olevan henkilöstönsä osalta. Vastuun bruttomäärän arvioidaan olevan 3 791 miljoonaa euroa. Nettovastuu lasketaan vähentämällä bruttovastuusta järjestelmän varat (260 miljoonaa euroa). Laskelmissa on sovellettu samaa diskonttokorkoa ja palkkatason yleistä nousua kuin henkilöstön eläkkeitä arvostettaessa.

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

Työsuhde-etuuksiin liittyvän bruttovelan muutos

| milj. euroa |
| --- |
| | Henkilöstön eläkevastuu | Sairausvakuutusjärjestelmä |
| Bruttovelka 31.12.2009 | 37 215 | 3 535 |
| Työsuoritukseen perustuvat menot | 1 331 | 188 |
| Korkomenot | 1 709 | 169 |
| Maksetut etuudet | (1 131) | (95) |
| Vakuutusmatemaattiset voitot | (2 566) | (6) |
| Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos | 81 | — |
| Bruttovelka 31.12.2010 | 36 639 | 3 791 |

milj. euroa

Henkilöstön eläkevastuu

Sairausvakuutusjärjestelmä

Bruttovelka 31.12.2009

37 215

3 535

Työsuoritukseen perustuvat menot

1 331

188

Korkomenot

1 709

169

Maksetut etuudet

(1 131)

(95)

Vakuutusmatemaattiset voitot

(2 566)

(6)

Uudesta henkilöstöstä johtuva muutos

81

—

Bruttovelka 31.12.2010

Bruttovelka 31.12.2010

36 639

36 639

3 791

3 791

2.13   PITKÄAIKAISET VARAUKSET

PITKÄAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2009 | Lisä-varaukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirretty lyhytaikaiseen | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2010 |
| Oikeustapaukset | 413 | 30 | (136) | (1) | 0 | 0 | 306 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 908 | 0 | 0 | (3) | (21) | 21 | 905 |
| Rahoitus-varaukset | 76 | 38 | 0 | 0 | (30) | 2 | 86 |
| Muut | 72 | 18 | (9) | (55) | (6) | 0 | 20 |
| Yhteensä | 1 469 | 86 | (145) | (59) | (57) | 23 | 1 317 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2009

Lisä-varaukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirretty lyhytaikaiseen

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2010

Oikeustapaukset

413

30

(136)

(1)

0

0

306

Ydinlaitosten purkaminen

908

0

0

(3)

(21)

21

905

Rahoitus-varaukset

76

38

0

0

(30)

2

86

Muut

72

18

(9)

(55)

(6)

0

20

Yhteensä

1 469

86

(145)

(59)

(57)

23

1 317

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden 2011 jälkeen. Suurin tällainen summa (300 miljoonaa euroa) liittyy 31.12.2010 vielä käsiteltävinä olleisiin oikeustapauksiin, jotka koskevat maataloustukirahaston menoihin liittyviä rahoitusoikaisuja ja maatalousmenoja.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Vuonna 2008 riippumaton asiantuntijaryhmä päivitti vuonna 2003 laatimaansa selvitystä Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinlaitosten purkamiseen ja jätehuolto-ohjelmaan liittyvistä kustannuksista. Tilinpäätökseen merkitty varaus perustuu asiantuntijaryhmän tarkistettuun arvioon, joka on 1 222 miljoonaa euroa (alkuperäinen arvio oli 1 145 miljoonaa euroa). Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän nollakuponkikorkoa). Varauksen arvoksi 31.12.2010 saatiin näin yhteensä 926 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti maksetaan vuonna 2011 (21 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka maksetaan myöhemmin (905 miljoonaa euroa). Koska ohjelman kestoksi on arvioitu noin 20 vuotta, edellä esitetty arvio on jossain määrin epävarma ja lopulliset kustannukset voivat poiketa esitetyistä arvioista.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin takauksista, jotka Euroopan investointirahasto (EIR) voi myöntää omissa nimissään komission puolesta ja komission riskillä vuosina 1998 ja 2001 käynnistetyissä pk-yritysten takausjärjestelmissä ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvassa vuonna 2007 käynnistetyssä pk-yritysten takausjärjestelmässä. Nostettuihin ja nostamattomiin luottoihin liittyviin takauksiin sovelletaan kuitenkin enimmäismäärää. Pitkän aikavälin rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon (käyttämällä 12 kuukauden euro swap-korkoa).

Muut varaukset

Muut varaukset

Pääosa näistä varauksista liittyy maksuihin, joita EU arvioi joutuvansa suorittamaan eläintautien hätärahastosta eräille jäsenvaltioille tiettyjen eläintautiepidemioiden torjumiseksi. Nämä maksut ovat arvion mukaan 12 miljoonaa euroa (60 miljoonaa euroa vuonna 2009), ja ne jaetaan maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan vuonna 2011 (10 miljoonaa euroa), ja maksuihin, jotka todennäköisesti suoritetaan myöhemmin (2 miljoonaa euroa).

2.14   PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

PITKÄAIKAISET RAHOITUSVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | Euratom-lainat | Maksutaselainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2009 | 587 | 484 | 9 303 | 225 | 10 599 |
| Uudet lainat | — | — | 2 850 | — | 2 850 |
| Takaisinmaksut | (84) | (17) | — | — | (101) |
| Valuuttakurssierot | — | 2 | — | 6 | 8 |
| Kirjanpitoarvon muutos | — | — | 93 | — | 93 |
| Yhteensä 31.12.2010 | 503 | 469 | 12 246 | 231 | 13 449 |
| Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi | — | — | 2 004 | — | 2 004 |
| Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi | 503 | 469 | 10 242 | 231 | 11 445 |

milj. euroa

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Euratom-lainat

Maksutaselainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2009

587

484

9 303

225

10 599

Uudet lainat

—

—

2 850

—

2 850

Takaisinmaksut

(84)

(17)

—

—

(101)

Valuuttakurssierot

—

2

—

6

8

Kirjanpitoarvon muutos

—

—

93

—

93

Yhteensä 31.12.2010

503

469

12 246

231

13 449

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi

—

—

2 004

—

2 004

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi

503

503

469

469

10 242

10 242

231

231

11 445

11 445

Tässä kohdassa esitetään Euroopan unionin ottamat lainat, joiden erääntymiseen on yli vuosi. Lainanotto sisältää velkakirjalainat, joiden määrä on 13 211 miljoonaa euroa (10 324 miljoonaa euroa vuonna 2009). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Seuraavasta taulukosta käy ilmi efektiivinen korko (joka ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä).

| Lainanotto | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 0,99 %–4,54 % | 0,9625 %–4,54 % |
| Euratom | 0,987 %–5,6775 % | 0,9031 %–5,6775 % |
| Maksutaselainat | 2,375 %–3,625 % | 3,125 %–3,625 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 0,556 %–9,2714 % | 0,346 %–9,2714 % |

Lainanotto

31.12.2010

31.12.2009

Makrotaloudellinen rahoitusapu

0,99 %–4,54 %

0,9625 %–4,54 %

Euratom

0,987 %–5,6775 %

0,9031 %–5,6775 %

Maksutaselainat

2,375 %–3,625 %

3,125 %–3,625 %

Selvitystilassa oleva EHTY

0,556 %–9,2714 %

0,346 %–9,2714 %

2.15   MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

MUUT PITKÄAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Rahoitusleasingvelat | 1 672 | 1 736 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 382 | 395 |
| Muut | 50 | 47 |
| Yhteensä | 2 104 | 2 178 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Rahoitusleasingvelat

1 672

1 736

Erissä maksettavat rakennukset

382

395

Muut

50

47

Yhteensä

2 104

2 178

Tämä kohta sisältää pääasiassa sellaiset rahoitusleasingvelat, joiden erääntymiseen on yli vuosi (ks. edellä liitetieto 2.2). Tähän kohtaan sisältyvät myös eräisiin sellaisiin komission ostamiin rakennuksiin liittyvät määrät, joiden ostohinta maksetaan erissä. Kyse ei ole leasingsopimuksista, koska rakennusten omistusoikeus siirtyi komissiolle heti hankintahetkellä.

2.2

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

2.16   LYHYTAIKAISET VARAUKSET

LYHYTAIKAISET VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2009 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Siirrot pitkäaikaisista | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2010 |
| Oikeustapaukset | 30 | 7 | (7) | (1) | 0 | 0 | 29 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 22 | 0 | 0 | (22) | 21 | 0 | 21 |
| Rahoitusvaraukset | 128 | 21 | (3) | (38) | 30 | 2 | 140 |
| Muut | 33 | 10 | (5) | (20) | 6 | 0 | 24 |
| Yhteensä | 213 | 38 | (15) | (81) | 57 | 2 | 214 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2009

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Siirrot pitkäaikaisista

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2010

Oikeustapaukset

30

7

(7)

(1)

0

0

29

Ydinlaitosten purkaminen

22

0

0

(22)

21

0

21

Rahoitusvaraukset

128

21

(3)

(38)

30

2

140

Muut

33

10

(5)

(20)

6

0

24

Yhteensä

213

38

(15)

(81)

57

2

214

Tämä kohta sisältää alle vuoden kuluessa erääntyviin velkoihin liittyvät varaukset.

2.17   LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

LYHYTAIKAISET RAHOITUSVELAT

Tämä erä sisältää 2 004 miljoonaa euroa maksutaselainoihin liittyvää ottolainausta (ks. liitetieto 2.14), joka erääntyy 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä (vuoden 2009 määrä oli 40 miljoonaa euroa, joka liittyi makrotaloudelliseen rahoitusapuun).

2 004

2.14

2.18   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat | 78 | 71 |
| Lyhytaikaiset velat | 17 615 | 15 260 |
| Sekalaiset velat | 97 | 133 |
| Siirtovelat ja tuloennakot | 66 739 | 78 420 |
| Yhteensä | 84 529 | 93 884 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

78

71

Lyhytaikaiset velat

17 615

15 260

Sekalaiset velat

97

133

Siirtovelat ja tuloennakot

66 739

78 420

Yhteensä

84 529

93 884

2.18.1   
  Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

Alle vuoden kuluessa erääntyvät pitkäaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Rahoitusleasingvelat | 65 | 59 |
| Muut | 13 | 12 |
| Yhteensä | 78 | 71 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Rahoitusleasingvelat

65

59

Muut

13

12

Yhteensä

78

71

2.18.2   
  Lyhytaikaiset velat

Lyhytaikaiset velat

| milj. euroa |
| --- |
| Velkalaji | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Jäsenvaltiot | 17 035 | 14 903 |
| Toimittajat ja muut vastaavat | 1 292 | 944 |
| Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia | (712) | (587) |
| Yhteensä | 17 615 | 15 260 |

milj. euroa

Velkalaji

31.12.2010

31.12.2009

Jäsenvaltiot

17 035

14 903

Toimittajat ja muut vastaavat

1 292

944

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia

(712)

(587)

Yhteensä

17 615

15 260

Lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy Euroopan unionin saamia, avustusten yhteydessä toimitettuja maksupyyntöjä. Maksupyynnössä ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun maksupyyntö on vastaanotettu. Jos vastapuolena on jäsenvaltio, ne luokitellaan vastaavasti. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään samaa menettelyä noudattaen. Tällaiset maksupyynnöt on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Seuraavalla tilikaudella suoritettaviksi tulevat tukikelpoiset määrät on tilikautta päätettäessä arvioitu ja kirjattu siirtoveloiksi (ks. edellä liitetieto 2.18.3), ja määrät, joiden tukikelpoisuutta ei vielä ole tutkittu, on jätetty avoimiksi niiden määrien tileille, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia. Jotta varojen ja velkojen määrää ei arvioitaisi liian suureksi, lyhytaikaisiin velkoihin on kirjattu nettomäärä.

2.18.3

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

Merkittävimmät tähän kohtaan kirjatut määrät ovat rakennerahastotoimiin liittyvät, 16 924 miljoonan euron maksupyynnöt (11 160 miljoonaa euroa vuonna 2009).

Toimittajat ja muut vastaavat

Toimittajat ja muut vastaavat

Tähän kohtaan sisältyvät avustusten ja hankesopimusten perusteella maksettavien määrien lisäksi julkisille organisaatioille ja konsolidoimattomille yhteisöille (esimerkiksi EKR) maksettavat määrät.

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia

Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia

Velkoihin on tehty 712 miljoonan euron vähennys. Summa vastaa tukikelpoisuuden tarkistamista odottavien maksupyyntöjen sellaista osuutta, jota ei pidetä tukikelpoisena. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimia toteuttaviin pääosastoihin.

2.18.3   
  Siirtovelat ja tuloennakot

Siirtovelat ja tuloennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Siirtovelat | 66 326 | 76 435 |
| Tuloennakot | 407 | 1 976 |
| Muut | 6 | 9 |
| Yhteensä | 66 739 | 78 420 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Siirtovelat

66 326

76 435

Tuloennakot

407

1 976

Muut

6

9

Yhteensä

66 739

78 420

Siirtovelat on jaoteltu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Maataloustukirahaston siirtovelat: |
| Menot 16.10.2010 – 31.12.2010 | 33 015 | 32 087 |
| Suora tuki | 10 703 | 12 195 |
| Sokerialan rakenneuudistus | 400 | 735 |
| Muut | (303) | (55) |
| Maataloustukirahasto yhteensä: | 43 815 | 44 962 |
| Rakennetoimien siirtovelat: |
| Maaseuturahasto ja EMOTR:n tukiosasto | 10 792 | 9 076 |
| Euroopan kalatalousrahasto | 116 | 347 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja innovatiiviset toimenpiteet | 3 337 | 11 777 |
| Koheesiorahasto | 1 557 | 980 |
| Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA) | 74 | 3 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 2 182 | 5 411 |
| Rakennetoimet yhteensä: | 18 058 | 27 594 |
| Muut siirtovelat: |
| T&K | 1 267 | 1 687 |
| Muut | 3 186 | 2 192 |
| Muut yhteensä: | 4 453 | 3 879 |
| Siirtovelat yhteensä | 66 326 | 76 435 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Maataloustukirahaston siirtovelat:

Maataloustukirahaston siirtovelat:

Menot 16.10.2010 – 31.12.2010

33 015

32 087

Suora tuki

10 703

12 195

Sokerialan rakenneuudistus

400

735

Muut

(303)

(55)

Maataloustukirahasto yhteensä:

43 815

44 962

Rakennetoimien siirtovelat:

Rakennetoimien siirtovelat:

Maaseuturahasto ja EMOTR:n tukiosasto

10 792

9 076

Euroopan kalatalousrahasto

116

347

Euroopan aluekehitysrahasto ja innovatiiviset toimenpiteet

3 337

11 777

Koheesiorahasto

1 557

980

Liittymistä edeltävä rakennepolitiikan väline (ISPA)

74

3

Euroopan sosiaalirahasto

2 182

5 411

Rakennetoimet yhteensä:

18 058

27 594

Muut siirtovelat:

Muut siirtovelat:

T&K

T&K

1 267

1 687

Muut

Muut

3 186

2 192

Muut yhteensä:

4 453

3 879

Siirtovelat yhteensä

66 326

76 435

Rakennetoimiin liittyvät menot vähenevät yleisesti, koska kauden 2000–2006 ohjelmat ovat päätösvaiheessa.

Tuloennakkojen suuri määrä 31.12.2009 johtui siitä, että kaksi jäsenvaltiota maksoi etukäteen vuodelle 2010 kuuluvia omien varojen rahoitusosuuksiaan.

NETTOVARAT JA RAHASTOT

NETTOVARAT JA RAHASTOT

2.19   RAHASTOT

RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Käyvän arvon rahasto | (61) | 69 |
| Muut rahastot: |
| Takuurahasto | 1 746 | 1 472 |
| Uudelleenarvostusrahasto | 57 | 57 |
| Lainanotto- ja lainanantotoiminta | 1 525 | 1 511 |
| Muut | 217 | 214 |
| Yhteensä | 3 545 | 3 254 |
| Yhteensä | 3 484 | 3 323 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Käyvän arvon rahasto

(61)

(61)

69

69

Muut rahastot:

Takuurahasto

1 746

1 472

Uudelleenarvostusrahasto

57

57

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

1 525

1 511

Muut

217

214

Yhteensä

3 545

3 254

Yhteensä

3 484

3 323

2.19.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien varojen käyvän arvon muutokset merkitään tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon. Vuonna 2010 käyvän arvon rahastosta poistettiin 48 miljoonaa euroa myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvia varoja, jotka kirjattiin tuotto- ja kululaskelmaan.

2.19.2   
  Muut varat

Muut varat

Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston toimintaa käsitellään myös liitetiedossa 2.3.3. Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia rahaston takaamista vastuista. Tavoitesumma on samalla rahaston varojen vähimmäismäärä.

2.3.3

Uudelleenarvostusrahasto

Uudelleenarvostusrahasto

Uudelleenarvostusrahasto sisältää aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden uudelleenarvostuksen. Rahastossa vuoden lopussa oleva summa oli 57 miljoonaa euroa. Määrä liittyy komission maa-alueiden ja rakennusten uudelleenarvostukseen, joka tehtiin ennen uusien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen käyttöönottoa.

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

Lainanotto- ja lainanantotoiminta

Nämä varat kuuluvat selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Lainanotto- ja lainanantotoimintaan liittyvä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.20   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2009 (oikaistu) | 45 601 |
| Varainhoitovuoden 2009 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 2 254 |
| Takuurahaston varojen muutos | 273 |
| Muiden varojen muutokset | 21 |
| Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2009 tuloksen siirtäminen rahastoihin | 14 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä) | (17 232) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2010 | 30 931 |
| Jaottelu: |
| Työsuhde-etuudet | 37 172 |
| Muut määrät | (6 241) |

milj. euroa

Määrä

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2009 (oikaistu)

45 601

45 601

Varainhoitovuoden 2009 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

2 254

Takuurahaston varojen muutos

273

Muiden varojen muutokset

21

Selvitystilassa oleva EHTY: varainhoitovuoden 2009 tuloksen siirtäminen rahastoihin

14

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (ylijäämä)

(17 232)

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2010

30 931

Jaottelu:

Jaottelu:

Työsuhde-etuudet

37 172

Muut määrät

(6 241)

Tämä määrä, jota ei luokitella saamiseksi jäsenvaltioilta, vastaa aiemmilta vuosilta kertyneen alijäämän (48 163 miljoonaa euroa) ja vuoden 2010 taloudellisen tuloksen (17 232 miljoonan euron ylijäämä) summaa. ”Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavien rahoitusosuuksien” tarkoitus on antaa tietoja monivuotisia toimia rahoittavan vuotuisen budjetointiprosessin todellisesta tilanteesta. Rahastot (3 484 miljoonaa euroa), joiden varat on käytettävä niiden omien säännösten ja sääntöjen mukaisesti, on tarkoituksella jätetty pois näistä laskelmista.

Tämä kohta vastaa pohjimmiltaan sellaisia EU:lle vuoden 2010 joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 vuoden n + 1 talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan liittyvät erät. Jäsenvaltioille suoritettavat maksut olivat jaksolta 16. lokakuuta – 31. joulukuuta 2010 yhteensä 33 miljardia euroa. Jäsenvaltiot itse asiassa maksavat suurimman osan maksettaviksi vaadittavista määristä alle 12 kuukauden kuluessa asianomaisen varainhoitovuoden päättymisestä osana seuraavan vuoden talousarviota.

Vain maksut, jotka liittyvät komission henkilöstölleen myöntämiin työsuhde-etuuksiin, suoritetaan pidemmällä aikavälillä. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että jäsenvaltiot ovat taanneet eläkevastuiden rahoittamisen vuotuisista talousarvioista. Seuraavassa on esitetty ohjeellinen arvio työsuhde-etuuksiin liittyvien tulevien maksujen jakautumisesta:

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä |
| Lyhytaikaiset: vuonna 2010 maksettavat määrät | 1 278 |
| Pitkäaikaiset: vuoden 2010 jälkeen maksettavat määrät | 35 894 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2010 | 37 172 |

milj. euroa

Määrä

Lyhytaikaiset: vuonna 2010 maksettavat määrät

1 278

Pitkäaikaiset: vuoden 2010 jälkeen maksettavat määrät

35 894

Työsuhde-etuuksiin liittyvä kokonaisvelka 31.12.2010

37 172

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavien varojen määrä laski 14,7 miljardia euroa edellisvuoteen verrattuna. Lasku johtuu pääasiassa seuraavista seikoista: 1) muut lyhytaikaiset velat vähenivät 9,4 miljardia euroa (ks. liitetieto 2.18); 2) lyhytaikaiset rahoitusvelat laskivat 2 miljardia euroa (ks. liitetieto 2.17); 3) pitkäaikaiset ennakkomaksut lisääntyivät 2,6 miljardia euroa; ja 4) lyhytaikaiset saamiset lisääntyivät 4,6 miljardia euroa (ks. liitetieto 2.10).

2.18

2.17

2.10

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

3.1   TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

TUOTOT OMISTA VAROISTA JA RAHOITUSOSUUKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2010 | 2009 |
| Tuotot omista varoista: | 3.1.1 | | |
| BKTL-varat | | 91 178 | 81 978 |
| Alv-varat | | 12 517 | 12 795 |
| Perinteiset omat varat: |
| Tullimaksut | | 16 065 | 14 002 |
| Sokerimaksut | | 150 | 130 |
| Perinteiset omat varat yhteensä | | 16 215 | 14 132 |
| Budjettioikaisut | 3.1.2 | 2 135 | 1 399 |
| Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot) | | 283 | 233 |
| Yhteensä | | 122 328 | 110 537 |

milj. euroa

Liitetieto

2010

2009

Tuotot omista varoista:

3.1.1

3.1.1

BKTL-varat

91 178

81 978

Alv-varat

12 517

12 795

Perinteiset omat varat:

Tullimaksut

16 065

16 065

14 002

14 002

Sokerimaksut

150

130

Perinteiset omat varat yhteensä

16 215

14 132

Budjettioikaisut

3.1.2

3.1.2

2 135

1 399

Kolmansien maiden maksuosuudet (ml. EFTA-valtiot)

283

233

Yhteensä

122 328

110 537

Omista varoista saatavat tuotot ovat Euroopan unionin tärkeimpiä toiminnan tuottoja. Suurin osa menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tuottojen osuus kokonaisrahoituksesta on huomattavasti pienempi.

3.1.1   
  Tuotot omista varoista

Tuotot omista varoista

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteisiin omiin varoihin, alv-perusteisiin varoihin ja BKTL-perusteisiin varoihin. Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluvat lisäksi EU-budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely (ns. UK-korjaus) sekä Alankomaiden ja Ruotsin vuotuisiin BKTL-maksuosuuksiin tehtävä bruttovähennys. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

Vuoteen 2009 verrattuna BKTL-perusteisista omista varoista saadut tuotot kasvoivat 9,2 miljardia euroa, mikä heijastaa tarvetta kattaa enemmän maksumäärärahoja vuonna 2010. Tullimaksut lisääntyivät 2 miljardia euroa pääasiassa tuonnin kasvun vuoksi.

3.1.2   
  Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2009 talousarvion ylijäämän (2 254 miljoonaa euroa), joka palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se niistä omista varoista, jotka jäsenvaltioiden on tuloutettava EU:lle seuraavana vuonna. Ylijäämä kirjataan näin vuoden 2010 tuottoihin. Tämän lisäksi omien varojen järjestelmästä vuonna 2007 tehdyssä päätöksessä säädetään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä budjettiaseman epätasapainon korjauksesta. Korjauksen rahoittavat muut jäsenvaltiot, joten sillä ei periaatteessa ole vaikutusta talousarvion toteutumaan eikä taloudelliseen tulokseen. Kohtaan on kuitenkin kirjattu 112 miljoonan euron määrä, joka on seurausta siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit (ks. asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 3 kohta) poikkeavat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

3.2   MUUT TOIMINNAN TUOTOT

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2010 | 2009 |
| Sakot | 3.2.1 | 3 077 | 2 648 |
| Maatalousmaksut | 3.2.2 | 25 | 705 |
| Varojen takaisinperintä: | 3.2.3 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 49 | 63 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 11 | 6 |
| Hajautettu hallinnointi | | 71 | 41 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 1 776 | 1 066 |
| Yhteensä | | 1 907 | 1 176 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot: | 3.2.4 | | |
| Henkilöstö | | 1 073 | 1 010 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | | 13 | 33 |
| Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | | 121 | 165 |
| Yhteensä | | 1 207 | 1 208 |
| Muut toiminnan tuotot: | 3.2.5 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 157 | 150 |
| Kurssivoitot | | 460 | 618 |
| Muut | | 1 355 | 1 027 |
| Yhteensä | | 1 972 | 1 795 |
| Yhteensä | | 8 188 | 7 532 |

milj. euroa

Liitetieto

2010

2009

Sakot

3.2.1

3.2.1

3 077

2 648

Maatalousmaksut

3.2.2

3.2.2

25

705

Varojen takaisinperintä:

3.2.3

3.2.3

Suora keskitetty hallinnointi

49

63

Välillinen keskitetty hallinnointi

11

6

Hajautettu hallinnointi

71

41

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 776

1 066

Yhteensä

1 907

1 176

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot:

3.2.4

3.2.4

Henkilöstö

1 073

1 010

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

13

33

Muut hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

121

165

Yhteensä

1 207

1 208

Muut toiminnan tuotot:

3.2.5

3.2.5

Oikaisut/varaukset

157

150

Kurssivoitot

460

618

Muut

1 355

1 027

Yhteensä

1 972

1 795

Yhteensä

8 188

7 532

3.2.1   
  Sakot

Sakot

Nämä tuotot liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle.

3.2.2   
  Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

Tässä kohdassa on ilmoitettu maidon lisämaksut, jotka ovat 25 miljoonaa euroa (99 miljoonaa euroa ja 606 miljoonan euron sokerimaksut vuonna 2009). Maidon lisämaksut ovat markkinoiden hallintavälineitä, joilla pyritään rankaisemaan maidontuottajia, jotka ylittävät viitemääränsä. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina. Maitokiintiöitä ollaan asteittain poistamassa, mikä selittää näiden maksujen jatkuvan vähentymisen. Maatalousvuodesta 2008/2009 alkaen kiintiöitä korotetaan vuosittain prosentilla, kunnes ne poistuvat kokonaan vuonna 2015.

Sokerimaksut liittyvät sokerialan rakenneuudistusrahastoon, jonka avulla sokerialalla on alennettu sokerin sisäistä hintaa tavoitteena kaventaa EU:n ja kansainvälisten markkinoiden välistä hintaeroa. Omarahoitteinen rakenneuudistusrahasto perustettiin, jotta vähemmän kilpailukykyiset sokerintuottajat poistuisivat markkinoilta. Rahasto saa varoja sokerintuottajilta perittävästä tilapäisestä verosta, jota pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona. Vaikka järjestelmän maksut jatkuvat syyskuuhun 2012 saakka, jäsenvaltiot olivat 31.12.2009 mennessä ilmoittaneet kaikki sokerialan rakenneuudistusrahastoon liittyvät tulot, joten näitä tuloja ei ollut vuonna 2010.

3.2.3   
  Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

Tässä kohdassa esitetään komission antamat perintämääräykset ja komission kirjanpitojärjestelmään kirjatut tulevista maksuista tehtävät vähennykset, jotka koskevat yleisestä talousarviosta maksettuja määriä ja jotka perustuvat tehtyihin tarkastuksiin tai päätökseen saatuihin tilintarkastuksiin taikka tukikelpoisuustarkastuksiin. Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet Euroopan maatalouden tukirahastosta, jäljempänä ”maataloustukirahasto”, myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta nykyhetkeen. Kohta ei kuitenkaan sisällä kaikkia EU-menojen takaisin perittyjä määriä. Se ei etenkään sisällä määriä, jotka on peritty takaisin rakennetoimien alalla, jolla rahoitusta myönnetään merkittäviä määriä. Tällä alalla on käytössä omat järjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät palautetaan. Palauttamiseen ei kuitenkaan useimmissa tapauksissa liity perintämääräyksen antamista. Takaisinperittäviä ennakkomaksuja ei EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan myöskään merkitä varainhoitovuoden tuotoiksi.

Tähän kohtaan kirjatusta kokonaismäärästä suurin osa eli 1 775 miljoonaa euroa liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin (1 331 miljoonaa euroa maataloustukirahastoon, 19 miljoonaa euroa maaseudun väliaikaiseen kehittämisvälineeseen (TRDI), 146 miljoonaa euroa maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityiseen liittymisohjelmaan (SAPARD) ja 279 miljoonaa euroa rakennetoimiin).

a)   Maatalous: maataloustukirahasto

Maatalous: maataloustukirahasto

Maataloustukirahastossa tähän kohtaan sisältyvät varainhoitovuoden tuotot ovat 1 331 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti:

| — | vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (1 032 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

—

vuoden aikana päätetyt sääntöjenmukaisuusoikaisut (1 032 miljoonaa euroa);

| — | petokset ja sääntöjenvastaisuudet (299 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (178 miljoonaa euroa), joista on vähennetty 121 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä oleviin määriin tehtyä lisäystä (kokonaismäärä vuoden 2010 lopussa oli 1 130 miljoonaa euroa, josta vähennetään arvonalennukseen perustuva oikaisu 382 miljoonaa euroa; kokonaismäärä oli 627 miljoonaa euroa vuoden 2009 lopussa) – ks. myös liitetieto 2.10.2. |
| --- | --- |

—

petokset ja sääntöjenvastaisuudet (299 miljoonaa euroa): jäsenvaltioiden ilmoittamat vuoden aikana takaisin perityt määrät (178 miljoonaa euroa), joista on vähennetty 121 miljoonaa euroa, joka vastaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä oleviin määriin tehtyä lisäystä (kokonaismäärä vuoden 2010 lopussa oli 1 130 miljoonaa euroa, josta vähennetään arvonalennukseen perustuva oikaisu 382 miljoonaa euroa; kokonaismäärä oli 627 miljoonaa euroa vuoden 2009 lopussa) – ks. myös liitetieto 2.10.2.

2.10.2

b)   Rakennetoimet

Rakennetoimet

Tähän kohtaan sisältyvät rakennetoimiin liittyvät takaisinperittävät menot olivat 279 miljoonaa euroa (613 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tähän kohtaan sisältyy pääasiassa komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja (610 miljoonaa euroa) ja siirtosaamisten vähentyminen vuoden lopussa (377 miljoonaa euroa).

Perintämääräyksiä annetaan ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

| — | jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen; |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion ilmoittamissa määrissä on havaittu sääntöjenvastainen meno, josta komissio on tehnyt muodollisen rahoitusoikaisupäätöksen;

| — | suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä; |
| --- | --- |

—

suoritettujen ennakko- ja välimaksujen yhteismäärä on suurempi kuin jäsenvaltion ilmoittamien tukikelpoisten menojen perusteella maksettavaksi tuleva määrä, jolloin EU:n rahoitusosuutta vähennetään ohjelman päättyessä; jos jäsenvaltio hyväksyy tällaisen toimenpiteen, se voidaan toteuttaa ilman komission muodollista päätöstä;

| — | määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

—

määrä maksetaan takaisin sen jälkeen, kun hankkeen päättymisajankohtana käynnissä ollut oikeudenkäyntimenettely on saatu päätökseen.

Muut rakennetoimiin liittyvät perintämääräykset koskevat ennakkomaksujen takaisinperintää. Näitä määriä ei ole kirjattu varainhoitovuoden tuotoiksi vaan niillä on hyvitetty ennakkomaksuja taseessa.

3.2.4   
  Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

Hallinnollisen toiminnan tuotot saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

3.2.5   
  Muut toiminnan tuotot

Muut toiminnan tuotot

Nämä 430 miljoonan euron tuotot (376 miljoonaa euroa vuonna 2009) on saatu liittymisneuvotteluja käyviltä mailta. Kohta sisältää myös kurssivoitot lukuun ottamatta jäljempänä liitetiedossa 3.5 käsitellyistä rahoitustoiminnoista kertyviä kurssivoittoja. Kurssivoittoja syntyy EU:n jokapäiväisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssivoitot voivat olla joko toteutuneita tai toteutumattomia. Vuoden 2010 aikana syntyi nettomääräinen 21 miljoonan euron kurssivoitto (185 miljoonaa euroa vuonna 2009).

3.5

3.3   HALLINTOKULUT

HALLINTOKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Henkilöstökulut | 5 171 | 4 898 |
| Poistot ja arvon alentuminen | 384 | 436 |
| Muut hallintokulut | 3 059 | 2 799 |
| Yhteensä | 8 614 | 8 133 |

milj. euroa

2010

2009

Henkilöstökulut

5 171

4 898

Poistot ja arvon alentuminen

384

436

Muut hallintokulut

3 059

2 799

Yhteensä

8 614

8 133

Hallintokulut ovat EU:n toimintaan liittyviä kuluja, jotka sisältävät henkilöstökulut, poistot ja muut toimielinten ja virastojen toiminnasta aiheutuneet kulut (esimerkiksi vuokrat, huoltokustannukset, tavarat ja palvelut, koulutuskustannukset).

3.4   TOIMINNAN KULUT

TOIMINNAN KULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2010 | 2009
  oikaistu |
| Varsinaisen toiminnan kulut: | 3.4.1 | | |
| Suora keskitetty hallinnointi | | 10 123 | 8 744 |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | | 4 045 | 3 605 |
| Hajautettu hallinnointi | | 933 | 137 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | | 85 432 | 87 251 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | | 1 868 | 1 655 |
| Yhteensä | | 102 401 | 101 392 |
| Muut toimintakulut: | 3.4.2 | | |
| Oikaisut/varaukset | | 68 | 199 |
| Kurssitappiot | | 439 | 432 |
| Muut | | 856 | 481 |
| Yhteensä | | 1 363 | 1 112 |
| Yhteensä | | 103 764 | 102 504 |

milj. euroa

Liitetieto

2010

2009

oikaistu

Varsinaisen toiminnan kulut:

Varsinaisen toiminnan kulut:

3.4.1

3.4.1

Suora keskitetty hallinnointi

10 123

8 744

Välillinen keskitetty hallinnointi

4 045

3 605

Hajautettu hallinnointi

933

137

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

85 432

87 251

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

1 868

1 655

Yhteensä

102 401

101 392

Muut toimintakulut:

Muut toimintakulut:

3.4.2

3.4.2

Oikaisut/varaukset

68

199

Kurssitappiot

439

432

Muut

856

481

Yhteensä

1 363

1 112

Yhteensä

103 764

102 504

3.4.1   
  Varsinaisen toiminnan kulut

Varsinaisen toiminnan kulut

Euroopan unionin toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Pääosaa menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jolloin jäsenvaltiot on valtuutettu hoitamaan esimerkiksi maataloustukirahaston menoihin ja rakennetoimiin liittyviä tehtäviä (aluekehitysrahasto, sosiaalirahasto, maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, koheesiorahasto ja kalatalousrahasto).

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen vähentyminen vuonna 2010 johtuu pääasiassa siitä, että kauden 2000–2006 ohjelmia (ESR) on päätetty, ja siitä, että maatalousrahaston varojen käyttö vähentyi edellisvuoteen verrattuna. Vähennystä kompensoivat osittain ohjelmakauden 2007–2013 rakennetoimet, jotka saavuttavat hitaan alun jälkeen normaalitason vuonna 2009. Keskitettyyn hallinnointiin kuuluvien menojen kasvu johtuu tutkimus- ja kehitystoimista.

Kuten liitetiedossa 2.5.2. todetaan, komissio on muuttanut tiettyjen koheesiopolitiikkaan ja maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen kirjanpitokäsittelyä. Koska asianomaiset rahamäärät ovat merkittäviä, komission on kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjensä mukaisesti oikaistava vuoden 2009 numerotietoja. Näin voidaan esittää vertailukelpoiset tiedot, jotka osoittavat, mikä tilanne olisi ollut, jos samaa kirjanpitokäsittelyä olisi sovellettu vuonna 2009. Alla olevassa taulukossa esitetään tämän oikaisun vaikutus varainhoitovuoden 2009 alkuperäiseen taloudelliseen tulokseen:

2.5.2

| milj. euroa |
| --- |
| | Vuoden 2009 alkuperäinen tilinpäätös | Muutettu tilinpäätöksen laatimisperiaate | Vuoden 2009
  oikaistu tilinpäätös |
| Toiminnan tuotot | 118 069 | — | 118 069 |
| Toiminnan kulut: |
| Varsinaisen toiminnan kulut: |
| Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat varat | (89 681) | 2 430 | (87 251) |
| Varsinaisen toiminnan kulut yhteensä | (113 067) | 2 430 | (110 637) |
| Toiminnan ylijäämä | 5 002 | 2 430 | 7 432 |
| Taloudellinen tulos | 4 457 | 2 430 | 6 887 |

milj. euroa

Vuoden 2009 alkuperäinen tilinpäätös

Muutettu tilinpäätöksen laatimisperiaate

Vuoden 2009

oikaistu tilinpäätös

Toiminnan tuotot

Toiminnan tuotot

118 069

—

118 069

Toiminnan kulut:

Toiminnan kulut:

Varsinaisen toiminnan kulut:

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat varat

(89 681)

2 430

(87 251)

Varsinaisen toiminnan kulut yhteensä

(113 067)

2 430

(110 637)

Toiminnan ylijäämä

Toiminnan ylijäämä

5 002

2 430

7 432

Taloudellinen tulos

Taloudellinen tulos

4 457

2 430

6 887

3.4.2   
  Muut toimintakulut

Muut toimintakulut

Kurssitappioita (jäljempänä liitetiedossa 3.6 käsiteltyihin rahoitustoimintoihin liittyviä kurssitappioita lukuun ottamatta) syntyy unionin tavanomaisen toiminnan ja siihen liittyvien muiden kuin euromääräisten transaktioiden yhteydessä sekä tilinpäätöksen laadintaa varten tehtävässä vuoden lopun uudelleenarvostuksessa. Kurssitappiot voivat olla joko realisoituneita tai realisoitumattomia.

3.6

Alakohdassa ”muut” komission tekemät saamisten kirjanpitoarvon alentamiset kasvoivat selvästi 365 miljoonaan euroon (26 miljoonaa euroa vuonna 2009). Tämä johtui pääasiassa sakkopäätöksistä tehdyistä 273 miljoonan euron arvonalennuksista sekä maaseuturahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvistä 82 miljoonan euron arvonalennuksista.

Tutkimus- ja kehitysmenot:

Tutkimus- ja kehitysmenot:

Vuonna 2010 kuluksi kirjattiin seuraavat menot:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 |
| Tutkimusmenot | 295 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 157 |
| Kirjattu kuluksi | 452 |

milj. euroa

2010

Tutkimusmenot

295

Aktivoimattomat kehitysmenot

157

Kirjattu kuluksi

Kirjattu kuluksi

452

452

3.5   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Osinkotuotot | 1 | 14 |
| Korkotuotot: |
| ennakkomaksuista | 42 | 59 |
| viivästyneistä suorituksista | 382 | 132 |
| swap-sopimuksista | 0 | 2 |
| myytävissä olevista varoista | 100 | 100 |
| lainoista | 394 | 265 |
| käteisvaroista ja muista rahavaroista | 110 | 158 |
| muut | 2 | 3 |
| Yhteensä | 1 030 | 719 |
| Muut tuotot rahoitustoiminnasta: |
| rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 11 | 10 |
| muut | 83 | 76 |
| Yhteensä | 94 | 86 |
| Nykyarvon oikaisut | 1 | 10 |
| Kurssivoitot | 52 | 6 |
| Yhteensä | 1 178 | 835 |

milj. euroa

2010

2009

Osinkotuotot

Osinkotuotot

1

1

14

14

Korkotuotot:

Korkotuotot:

ennakkomaksuista

42

59

viivästyneistä suorituksista

382

132

swap-sopimuksista

0

2

myytävissä olevista varoista

100

100

lainoista

394

265

käteisvaroista ja muista rahavaroista

110

158

muut

2

3

Yhteensä

1 030

719

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

Muut tuotot rahoitustoiminnasta:

rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

11

10

muut

83

76

Yhteensä

94

86

Nykyarvon oikaisut

Nykyarvon oikaisut

1

1

10

10

Kurssivoitot

Kurssivoitot

52

52

6

6

Yhteensä

1 178

835

3.6   RAHOITUSKULUT

RAHOITUSKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Korkokulut: |
| leasingsopimuksista | 93 | 95 |
| swap-sopimuksista | 0 | 2 |
| lainanotosta | 380 | 248 |
| muut | 23 | 20 |
| Yhteensä | 496 | 365 |
| Muut kulut rahoitustoiminnasta: |
| rahoitusvarausten muutos | 60 | 39 |
| rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä | 55 | 73 |
| myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 5 | 15 |
| rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 1 | 0 |
| muut | 42 | 57 |
| Yhteensä | 163 | 184 |
| Kurssitappiot | 2 | 45 |
| Yhteensä | 661 | 594 |

milj. euroa

2010

2009

Korkokulut:

Korkokulut:

leasingsopimuksista

93

95

swap-sopimuksista

0

2

lainanotosta

380

248

muut

23

20

Yhteensä

496

365

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

Muut kulut rahoitustoiminnasta:

rahoitusvarausten muutos

60

39

rahoituskulut talousarvioon sisältyvistä rahoitusvälineistä

55

73

myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

5

15

rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

1

0

muut

42

57

Yhteensä

163

184

Kurssitappiot

Kurssitappiot

2

2

45

45

Yhteensä

661

594

3.7   OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOTAPPIOISTA

OSUUS OSAKKUUSYRITYSTEN JA YHTEISYRITYSTEN NETTOTAPPIOISTA

EU kirjaa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti tuotto- ja kululaskelmaansa osuuden osakkuusyritystensä ja yhteisyritystensä nettotappioista (ks. myös liitetiedot 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.8   TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjattiin 129 597 miljoonan euron tuotot muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista vuonna 2010.

3.9   SEGMENTTIRAPORTOINTI

SEGMENTTIRAPORTOINTI

Segmenttiraportissa jaotellaan toiminnan tuotot ja kulut komissiossa toimintalohkoittain toimintoperusteisen budjettirakenteen mukaisesti. Toimintalohkot voidaan ryhmitellä kolmeen isompaan otsakkeeseen: toiminta Euroopan unionissa, toiminta Euroopan unionin ulkopuolella sekä palvelut ja muut.

”Toiminta Euroopan unionissa” on otsakkeista suurin, koska siihen kuuluu hyvin monta toimintalohkoa. ”Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella” liittyy kaupan ja kehitysavun kaltaiseen unionin ulkopuoliseen toimintaan. ”Palvelut ja muut” ovat sisäisiä ja horisontaalisia toimintoja, joita tarvitaan EU:n toimielinten ja muiden elinten toiminnan ylläpitämiseen.

On huomattava, että omia varoja ja rahoitusosuuksia ei ole jaettu toimintokohtaisesti, koska ne lasketaan ja kannetaan ja niitä hallinnoidaan komission keskusyksiköissä. Kyseiset luvut esitetään tässä sen vuoksi, että vertailu tuotto- ja kululaskelman nettotulokseen on mahdollista.

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TIIVISTELMÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | Toiminta Euroopan unionissa | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella | Palvelut ja muut | Selvitystilassa oleva EHTY | Muut toimielimet | Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit | YHTEENSÄ |
| Muut toiminnan tuotot: |
| Sakot | 3 077 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Maatalousmaksut | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Varojen takaisinperintä | 1 849 | 89 | 1 | 0 | 0 | (32) | 1 907 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 60 | 36 | 912 | 0 | 347 | (148) | 1 207 |
| Muut toiminnan tuotot | 2 445 | 10 | 575 | 3 | 1 | (1 062) | 1 972 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 7 456 | 135 | 1 488 | 3 | 348 | (1 242) | 8 188 |
| Hallintokulut: |
| Henkilöstökulut | (1 945) | (824) | (1 073) | 0 | (1 353) | 24 | (5 171) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (88) | (13) | (119) | 0 | (164) | 0 | (384) |
| Muut hallintokulut | (904) | (318) | (902) | 0 | ( 1 234) | 299 | (3 059) |
| | (2 937) | (1 155) | (2 094) | 0 | (2 751) | 323 | (8 614) |
| Toimintakulut: |
| Suora keskitetty hallinnointi | (7 115) | (3 597) | (180) | 0 | 0 | 769 | (10 123) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (3 821) | (213) | (45) | 0 | 0 | 34 | (4 045) |
| Hajautettu hallinnointi | (113) | (820) | 0 | 0 | 0 | 0 | (933) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | (85 173) | (29) | (230) | 0 | 0 | 0 | (85 432) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (382) | (1 486) | 0 | 0 | 0 | 0 | (1 868) |
| Muut toimintakulut | (947) | (23) | (448) | (59) | (2) | 116 | (1 363) |
| | (97 551) | (6 168) | (903) | (59) | (2) | 919 | (103 764) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (100 488) | (7 323) | (2 997) | (59) | (2 753) | 1 242 | (112 378) |
| Toiminnan nettokulut | (93 032) | (7 188) | (1 509) | (56) | (2 405) | 0 | (104 190) |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | | 122 328 |
| Toiminnan ylijäämä | | 18 138 |
| Nettorahoitustuotot | | 517 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos | | (1 003) |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta | | (420) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | | 17 232 |

milj. euroa

Toiminta Euroopan unionissa

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella

Palvelut ja muut

Selvitystilassa oleva EHTY

Muut toimielimet

Konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit

YHTEENSÄ

Muut toiminnan tuotot:

Sakot

3 077

0

0

0

0

0

3 077

Maatalousmaksut

25

0

0

0

0

0

25

Varojen takaisinperintä

1 849

89

1

0

0

(32)

1 907

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

60

36

912

0

347

(148)

1 207

Muut toiminnan tuotot

2 445

10

575

3

1

(1 062)

1 972

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

7 456

7 456

135

135

1 488

1 488

3

3

348

348

(1 242)

(1 242)

8 188

8 188

Hallintokulut:

Hallintokulut:

Henkilöstökulut

(1 945)

(824)

(1 073)

0

(1 353)

24

(5 171)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(88)

(13)

(119)

0

(164)

0

(384)

Muut hallintokulut

(904)

(318)

(902)

0

( 1 234)

299

(3 059)

(2 937)

(2 937)

(1 155)

(1 155)

(2 094)

(2 094)

0

0

(2 751)

(2 751)

323

323

(8 614)

(8 614)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

Suora keskitetty hallinnointi

(7 115)

(3 597)

(180)

0

0

769

(10 123)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(3 821)

(213)

(45)

0

0

34

(4 045)

Hajautettu hallinnointi

(113)

(820)

0

0

0

0

(933)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(85 173)

(29)

(230)

0

0

0

(85 432)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(382)

(1 486)

0

0

0

0

(1 868)

Muut toimintakulut

(947)

(23)

(448)

(59)

(2)

116

(1 363)

(97 551)

(97 551)

(6 168)

(6 168)

(903)

(903)

(59)

(59)

(2)

(2)

919

919

(103 764)

(103 764)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(100 488)

(7 323)

(2 997)

(59)

(2 753)

1 242

(112 378)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(93 032)

(93 032)

(7 188)

(7 188)

(1 509)

(1 509)

(56)

(56)

(2 405)

(2 405)

0

0

(104 190)

(104 190)

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

122 328

122 328

Toiminnan ylijäämä

Toiminnan ylijäämä

18 138

18 138

Nettorahoitustuotot

517

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos

(1 003)

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten toiminnan tuloksesta

(420)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

17 232

17 232

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONISSA

| milj. euroa |
| --- |
| | Talous ja rahoitus | Yritys- ja teollisuustoiminta | Kilpailu | Työllisyys | Maatalous | Energia ja liikenne | Ympäristöasiat | Tutkimus | Tietoyhteiskunta |
| Muut toiminnan tuotot: |
| Sakot | 0 | 12 | 3 065 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 1 | 0 | 15 | 1 603 | 12 | 1 | 32 | 14 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Muut toiminnan tuotot | 4 | 402 | 0 | 39 | 135 | 184 | 39 | 624 | 7 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 4 | 415 | 3 065 | 54 | 1 763 | 197 | 41 | 657 | 22 |
| Hallintokulut: | (57) | (178) | (82) | (108) | (115) | (268) | (110) | (391) | (125) |
| Henkilöstökulut | (51) | (128) | (75) | (82) | (95) | (190) | (80) | (218) | (102) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 0 | (8) | 0 | (0) | 0 | (11) | (1) | (2) | 0 |
| Muut hallintokulut | (6) | (42) | (7) | (26) | (20) | (67) | (29) | (171) | (23) |
| Toimintakulut: | (105) | (650) | (305) | (6 077) | (56 176) | (3 328) | (224) | (3 238) | (1 107) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (105) | (347) | 1 | (176) | (31) | (1 312) | (207) | (2 436) | (1 179) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | (90) | 0 | (7) | 0 | (1 750) | 0 | (714) | 78 |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (24) | 0 | (5) | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | (5 850) | (56 037) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | (166) | 0 | (3) | 0 | (197) | 0 | 0 | 0 |
| Muut toimintakulut | 0 | (47) | (306) | (17) | (108) | (64) | (17) | (88) | (6) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (162) | (829) | (387) | (6 185) | (56 291) | (3 596) | (333) | (3 630) | (1 231) |
| Toiminnan nettokulut | (158) | (414) | 2 678 | (6 131) | (54 528) | (3 399) | (292) | (2 973) | (1 209) |
| | Yhteinen tutkimuskeskus | Kalastus | Sisämarkkinat | Aluepolitiikka | Verotus ja tulliliitto | Koulutus ja kulttuuri | Terveys- ja kuluttaja-asiat | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat | Toiminta Euroopan unionissa yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: |
| Sakot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 077 |
| Maatalousmaksut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 |
| Varojen takaisinperintä | 0 | 9 | 0 | 150 | 0 | 9 | 1 | 2 | 1 849 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 38 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 9 | 60 |
| Muut toiminnan tuotot | 77 | 7 | 174 | 1 | 0 | 166 | 337 | 249 | 2 445 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 115 | 16 | 174 | 151 | 0 | 175 | 347 | 260 | 7 456 |
| Hallintokulut: | (341) | (44) | (162) | (71) | (94) | (195) | (323) | (273) | (2 937) |
| Henkilöstökulut | (242) | (35) | (113) | (59) | (38) | (100) | (197) | (140) | (1 945) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (27) | 0 | (4) | 0 | (2) | (1) | (24) | (8) | (88) |
| Muut hallintokulut | (72) | (9) | (45) | (12) | (54) | (94) | (102) | (125) | (904) |
| Toimintakulut: | (85) | (523) | (51) | (22 677) | (16) | (1 445) | (615) | (929) | (97 551) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (63) | (254) | (10) | (46) | (16) | (175) | (411) | (348) | (7 115) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (8) | 0 | (1 254) | (76) | 0 | (3 821) |
| Hajautettu hallinnointi | 0 | 0 | 0 | (84) | 0 | 0 | 0 | 0 | (113) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | (267) | 0 | (22 524) | 0 | 0 | 0 | (495) | (85 173) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | 0 | 0 | 0 | (15) | 0 | (1) | 0 | 0 | (382) |
| Muut toimintakulut | (22) | (2) | (41) | 0 | 0 | (15) | (128) | (86) | (947) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (426) | (567) | (213) | (22 748) | (110) | (1 640) | (938) | (1 202) | (100 488) |
| Toiminnan nettokulut | (311) | (551) | (39) | (22 597) | (110) | (1 465) | (591) | (942) | (93 032) |

milj. euroa

Talous ja rahoitus

Yritys- ja teollisuustoiminta

Kilpailu

Työllisyys

Maatalous

Energia ja liikenne

Ympäristöasiat

Tutkimus

Tietoyhteiskunta

Muut toiminnan tuotot:

Sakot

0

12

3 065

0

0

0

0

0

0

Maatalousmaksut

0

0

0

0

25

0

0

0

0

Varojen takaisinperintä

0

1

0

15

1 603

12

1

32

14

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

0

0

0

0

0

1

1

1

1

Muut toiminnan tuotot

4

402

0

39

135

184

39

624

7

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

4

4

415

415

3 065

3 065

54

54

1 763

1 763

197

197

41

41

657

657

22

22

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(57)

(57)

(178)

(178)

(82)

(82)

(108)

(108)

(115)

(115)

(268)

(268)

(110)

(110)

(391)

(391)

(125)

(125)

Henkilöstökulut

(51)

(128)

(75)

(82)

(95)

(190)

(80)

(218)

(102)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

0

(8)

0

(0)

0

(11)

(1)

(2)

0

Muut hallintokulut

(6)

(42)

(7)

(26)

(20)

(67)

(29)

(171)

(23)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(105)

(105)

(650)

(650)

(305)

(305)

(6 077)

(6 077)

(56 176)

(56 176)

(3 328)

(3 328)

(224)

(224)

(3 238)

(3 238)

(1 107)

(1 107)

Suora keskitetty hallinnointi

(105)

(347)

1

(176)

(31)

(1 312)

(207)

(2 436)

(1 179)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

(90)

0

(7)

0

(1 750)

0

(714)

78

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

(24)

0

(5)

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

(5 850)

(56 037)

0

0

0

0

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

(166)

0

(3)

0

(197)

0

0

0

Muut toimintakulut

0

(47)

(306)

(17)

(108)

(64)

(17)

(88)

(6)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(162)

(829)

(387)

(6 185)

(56 291)

(3 596)

(333)

(3 630)

(1 231)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(158)

(158)

(414)

(414)

2 678

2 678

(6 131)

(6 131)

(54 528)

(54 528)

(3 399)

(3 399)

(292)

(292)

(2 973)

(2 973)

(1 209)

(1 209)

Yhteinen tutkimuskeskus

Kalastus

Sisämarkkinat

Aluepolitiikka

Verotus ja tulliliitto

Koulutus ja kulttuuri

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat

Toiminta Euroopan unionissa yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Sakot

0

0

0

0

0

0

0

0

3 077

Maatalousmaksut

0

0

0

0

0

0

0

0

25

Varojen takaisinperintä

0

9

0

150

0

9

1

2

1 849

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

38

0

0

0

0

0

9

9

60

Muut toiminnan tuotot

77

7

174

1

0

166

337

249

2 445

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

115

115

16

16

174

174

151

151

0

0

175

175

347

347

260

260

7 456

7 456

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(341)

(341)

(44)

(44)

(162)

(162)

(71)

(71)

(94)

(94)

(195)

(195)

(323)

(323)

(273)

(273)

(2 937)

(2 937)

Henkilöstökulut

(242)

(35)

(113)

(59)

(38)

(100)

(197)

(140)

(1 945)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(27)

0

(4)

0

(2)

(1)

(24)

(8)

(88)

Muut hallintokulut

(72)

(9)

(45)

(12)

(54)

(94)

(102)

(125)

(904)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(85)

(85)

(523)

(523)

(51)

(51)

(22 677)

(22 677)

(16)

(16)

(1 445)

(1 445)

(615)

(615)

(929)

(929)

(97 551)

(97 551)

Suora keskitetty hallinnointi

(63)

(254)

(10)

(46)

(16)

(175)

(411)

(348)

(7 115)

Välillinen keskitetty hallinnointi

0

0

0

(8)

0

(1 254)

(76)

0

(3 821)

Hajautettu hallinnointi

0

0

0

(84)

0

0

0

0

(113)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

(267)

0

(22 524)

0

0

0

(495)

(85 173)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

0

0

0

(15)

0

(1)

0

0

(382)

Muut toimintakulut

(22)

(2)

(41)

0

0

(15)

(128)

(86)

(947)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(426)

(567)

(213)

(22 748)

(110)

(1 640)

(938)

(1 202)

(100 488)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(311)

(311)

(551)

(551)

(39)

(39)

(22 597)

(22 597)

(110)

(110)

(1 465)

(1 465)

(591)

(591)

(942)

(942)

(93 032)

(93 032)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

SEGMENTTIRAPORTOINTI — TOIMINTA EUROOPAN UNIONIN ULKOPUOLELLA

| milj. euroa |
| --- |
| | Ulkosuhteet | Kauppapolitiikka | Kehitysyhteistyö | Laajentumisasiat | Humanitaarinen apu | Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: |
| Varojen takaisinperintä | 15 | 0 | 10 | 61 | 3 | 89 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 | 36 |
| Muut toiminnan tuotot | 5 | 0 | 1 | 5 | (1) | 10 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 56 | 0 | 11 | 66 | 2 | 135 |
| Hallintokulut: | (862) | (57) | (165) | (44) | (27) | (1 155) |
| Henkilöstökulut | (577) | (49) | (144) | (37) | (17) | (824) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (13) | 0 | 0 | 0 | 0 | (13) |
| Muut hallintokulut | (272) | (8) | (21) | (7) | (10) | (318) |
| Toimintakulut: | (2 766) | (7) | (1 387) | (1 063) | (945) | (6 168) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (1 722) | (5) | (866) | (531) | (473) | (3 597) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (171) | 0 | (16) | (26) | 0 | (213) |
| Hajautettu hallinnointi | (259) | 0 | (95) | (466) | 0 | (820) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | (29) | 0 | 0 | 0 | 0 | (29) |
| Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa | (574) | (2) | (405) | (38) | (467) | (1 486) |
| Muut toimintakulut | (11) | 0 | (5) | (2) | (5) | (23) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (3 628) | (64) | (1 552) | (1 107) | (972) | (7 323) |
| Toiminnan nettokulut | (3 572) | (64) | (1 541) | (1 041) | (970) | (7 188) |

milj. euroa

Ulkosuhteet

Kauppapolitiikka

Kehitysyhteistyö

Laajentumisasiat

Humanitaarinen apu

Toiminta Euroopan unionin ulkopuolella yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

15

0

10

61

3

89

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

36

0

0

0

0

36

Muut toiminnan tuotot

5

0

1

5

(1)

10

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

56

56

0

0

11

11

66

66

2

2

135

135

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(862)

(862)

(57)

(57)

(165)

(165)

(44)

(44)

(27)

(27)

(1 155)

(1 155)

Henkilöstökulut

(577)

(49)

(144)

(37)

(17)

(824)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(13)

0

0

0

0

(13)

Muut hallintokulut

(272)

(8)

(21)

(7)

(10)

(318)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(2 766)

(2 766)

(7)

(7)

(1 387)

(1 387)

(1 063)

(1 063)

(945)

(945)

(6 168)

(6 168)

Suora keskitetty hallinnointi

(1 722)

(5)

(866)

(531)

(473)

(3 597)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(171)

0

(16)

(26)

0

(213)

Hajautettu hallinnointi

(259)

0

(95)

(466)

0

(820)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

(29)

0

0

0

0

(29)

Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

(574)

(2)

(405)

(38)

(467)

(1 486)

Muut toimintakulut

(11)

0

(5)

(2)

(5)

(23)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(3 628)

(64)

(1 552)

(1 107)

(972)

(7 323)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(3 572)

(3 572)

(64)

(64)

(1 541)

(1 541)

(1 041)

(1 041)

(970)

(970)

(7 188)

(7 188)

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

SEGMENTTIRAPORTOINTI — PALVELUT JA MUUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Viestintä | Petostentorjuntavirasto | Koordinointi | Henkilöstö ja hallinto | Eurostat | Budjettipääosasto | Tilintarkastus | Kielet | Muut | Palvelut ja muut yhteensä |
| Muut toiminnan tuotot: |
| Varojen takaisinperintä | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot | 2 | 5 | 0 | 764 | 0 | 51 | 0 | 90 | 0 | 912 |
| Muut toiminnan tuotot | (2) | (1) | 8 | 25 | 0 | 37 | 0 | 53 | 455 | 575 |
| MUUT TOIMINNAN TUOTOT | 1 | 4 | 8 | 789 | 0 | 88 | 0 | 143 | 455 | 1 488 |
| Hallintokulut: | (108) | (54) | (168) | (1 260) | (85) | (52) | (10) | (403) | 46 | (2 094) |
| Henkilöstökulut | (67) | (38) | (140) | (448) | (62) | (39) | (9) | (316) | 46 | (1.073) |
| Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | (2) | (1) | 0 | (114) | 0 | 0 | 0 | (2) | 0 | (119) |
| Muut hallintokulut | (39) | (15) | (28) | (698) | (23) | (13) | (1) | (85) | 0 | (902) |
| Toimintakulut: | (136) | (17) | (2) | (32) | (37) | (234) | 0 | (15) | (430) | (903) |
| Suora keskitetty hallinnointi | (91) | (17) | (1) | (30) | (37) | (4) | 0 | 0 | 0 | (180) |
| Välillinen keskitetty hallinnointi | (45) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (45) |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (230) | 0 | 0 | 0 | (230) |
| Muut toimintakulut | 0 | 0 | (1) | (2) | 0 | 0 | 0 | (15) | (430) | (448) |
| TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ | (244) | (71) | (170) | (1 292) | (122) | (286) | (10) | (418) | (384) | (2 997) |
| Toiminnan nettokulut | (243) | (67) | (162) | (503) | (122) | (198) | (10) | (275) | 71 | (1 509) |

milj. euroa

Viestintä

Petostentorjuntavirasto

Koordinointi

Henkilöstö ja hallinto

Eurostat

Budjettipääosasto

Tilintarkastus

Kielet

Muut

Palvelut ja muut yhteensä

Muut toiminnan tuotot:

Varojen takaisinperintä

1

0

0

0

0

0

0

0

0

1

Hallinnollisesta toiminnasta saatavat tuotot

2

5

0

764

0

51

0

90

0

912

Muut toiminnan tuotot

(2)

(1)

8

25

0

37

0

53

455

575

MUUT TOIMINNAN TUOTOT

1

1

4

4

8

8

789

789

0

0

88

88

0

0

143

143

455

455

1 488

1 488

Hallintokulut:

Hallintokulut:

(108)

(108)

(54)

(54)

(168)

(168)

(1 260)

(1 260)

(85)

(85)

(52)

(52)

(10)

(10)

(403)

(403)

46

46

(2 094)

(2 094)

Henkilöstökulut

(67)

(38)

(140)

(448)

(62)

(39)

(9)

(316)

46

(1.073)

Aineettomiin hyödykkeisiin ja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

(2)

(1)

0

(114)

0

0

0

(2)

0

(119)

Muut hallintokulut

(39)

(15)

(28)

(698)

(23)

(13)

(1)

(85)

0

(902)

Toimintakulut:

Toimintakulut:

(136)

(136)

(17)

(17)

(2)

(2)

(32)

(32)

(37)

(37)

(234)

(234)

0

0

(15)

(15)

(430)

(430)

(903)

(903)

Suora keskitetty hallinnointi

(91)

(17)

(1)

(30)

(37)

(4)

0

0

0

(180)

Välillinen keskitetty hallinnointi

(45)

0

0

0

0

0

0

0

0

(45)

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

0

0

0

0

0

(230)

0

0

0

(230)

Muut toimintakulut

0

0

(1)

(2)

0

0

0

(15)

(430)

(448)

TOIMINTAKULUT YHTEENSÄ

(244)

(71)

(170)

(1 292)

(122)

(286)

(10)

(418)

(384)

(2 997)

Toiminnan nettokulut

Toiminnan nettokulut

(243)

(243)

(67)

(67)

(162)

(162)

(503)

(503)

(122)

(122)

(198)

(198)

(10)

(10)

(275)

(275)

71

71

(1 509)

(1 509)

4.   RAHAVIRTALASKELMAN LIITETIEDOT

4.1   RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

RAHAVIRTALASKELMAN TARKOITUS JA LAATIMISPERIAATTEET

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että tilikauden yli- tai alijäämää oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan Euroopan unionin tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

4.2   TOIMINNAN RAHAVIRTA

TOIMINNAN RAHAVIRTA

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa. Toiminnan rahavirtoihin kuuluvat myös investoinnit, jotka liittyvät esimerkiksi Euroopan investointirahastoon, EBRD:hen ja pääomasijoitustoimintaan. Näiden toimien tavoitteena on näet tukea EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

4.3   INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

INVESTOINTIEN RAHAVIRTA

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

Käteisvarat ja muut rahavarat sisältävät komission hallussa olevan 9 080 miljoonan euron määrän, joka ei kuitenkaan ole EU:n käytettävissä. Tämä summa koskee tapauksia, joissa EU:n määräämiin sakkoihin liittyviä maksuja on suoritettu, mutta sakon määräämistä koskevaan päätökseen on haettu muutosta Nämä summat on esitetty edellä erikseen liitetiedossa 2.11 (Käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia).

2.11

5.   EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Saadut vakuudet: |
| Suoritustakuut | 301 | 252 |
| Muut | 30 | 27 |
| Muut ehdolliset varat | 8 | 18 |
| Ehdolliset varat yhteensä | 339 | 297 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Saadut vakuudet:

Suoritustakuut

301

252

Muut

30

27

Muut ehdolliset varat

8

18

Ehdolliset varat yhteensä

339

297

Tuensaajilta vaaditaan toisinaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja. Muut ehdolliset varat liittyvät pääasiassa komission rakennuksista perittyjen verojen mahdolliseen takaisinmaksuun.

EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Annetut vakuudet | 5.1 | 22 171 | 19 330 |
| Sakot – unionin tuomioistuimessa nostetut kanteet | 5.2 | 9 627 | 11 969 |
| Maataloustukirahasto – tuomiota ei vielä annettu | 5.3 | 1 772 | 1 945 |
| Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät | 5.4 | 458 | 416 |
| Muut ehdolliset velat | 5.5 | 4 | 12 |
| Ehdolliset velat yhteensä | | 34 032 | 33 672 |
| Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista. |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2010

31.12.2009

Annetut vakuudet

5.1

22 171

19 330

Sakot – unionin tuomioistuimessa nostetut kanteet

5.2

9 627

11 969

Maataloustukirahasto – tuomiota ei vielä annettu

5.3

1 772

1 945

Oikeustapauksiin ja muihin riita-asioihin liittyvät määrät

5.4

458

416

Muut ehdolliset velat

5.5

4

12

Ehdolliset velat yhteensä

34 032

33 672

Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n tulevista talousarvioista.

5.1   ANNETUT VAKUUDET

ANNETUT VAKUUDET

5.1.1   
  Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan EU:n ulkopuolisille maille

Takaukset lainoille, jotka Euroopan investointipankki (EIP) on myöntänyt omista varoistaan EU:n ulkopuolisille maille

| milj. euroa |
| --- |
| | Riskinjako
  31.12.2010 | Ei riskinjakoa
  31.12.2010 | Takauskanta
  31.12.2010
  yhteensä | Takauskanta
  31.12.2009 |
| Viranomainen | Yksityinen yritys |
| 65 % takaus | 3 625 | 12 443 | 2 149 | 18 217 | 14 945 |
| 70 % takaus | 87 | 2 132 | 62 | 2 281 | 2 596 |
| 75 % takaus | 0 | 635 | 60 | 695 | 850 |
| 100 % takaus | 0 | 683 | 106 | 789 | 821 |
| Yhteensä Total | 3 712 | 15 893 | 2 377 | 21 982 | 19 212 |

milj. euroa

Riskinjako

31.12.2010

Ei riskinjakoa

31.12.2010

Takauskanta

31.12.2010

yhteensä

Takauskanta

31.12.2009

Viranomainen

Yksityinen yritys

65 % takaus

3 625

12 443

2 149

18 217

18 217

14 945

70 % takaus

87

2 132

62

2 281

2 281

2 596

75 % takaus

0

635

60

695

695

850

100 % takaus

0

683

106

789

789

821

Yhteensä Total

3 712

15 893

2 377

21 982

19 212

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille 31. joulukuuta 2010 mennessä myöntämille lainoille (myös jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyt lainat). EU:n takaus on kuitenkin rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä. Tämä prosenttiosuus voi olla 65, 70, 75 tai 100 prosenttia. Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle. Takauskanta oli 31. joulukuuta 2010 yhteensä 21 982 miljoonaa euroa. Summa vastaa EU:lla olevaa enimmäisriskiä.

EIP hankkii EU:n talousarviosta takauksen saaneille lainoille myös ulkopuolisen tahon (valtion tai julkisen taikka yksityisen rahoituslaitoksen) antaman takauksen. Tällöin komissio on toissijaisena takaajana. EU:n talousarviosta myönnetty takaus kattaa vain poliittisen riskin niiden takausten osalta, jotka on esitetty sarakkeessa ”Riskinjako”. Muut riskit ovat toteutuessaan EIP:n vastuulla, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumuksiaan. EU:n talousarviosta myönnetty sarakkeeseen ”Ei riskinjakoa” kuuluva takaus kattaa kaikki riskit, jos ensisijainen takaaja ei noudata sitoumustaan. Jos ensisijainen takaaja on viranomainen, katettavaksi tulee yleensä vain poliittinen riski. Jos ensisijainen takaaja sen sijaan on laitos tai yksityinen yritys, EU:n talousarviosta voidaan joutua kattamaan myös kaupallinen riski.

5.1.2   
  Muut annetut vakuudet

Muut annetut vakuudet

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Riskinjakorahoitusväline | 161 | 94 |
| TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä | 11 | 6 |
| MEDA: Marokkoon liittyvät vakuudet | 17 | 17 |
| Muut | 0 | 1 |
| Yhteensä | 189 | 118 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Riskinjakorahoitusväline

161

94

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

11

6

MEDA: Marokkoon liittyvät vakuudet

17

17

Muut

0

1

Yhteensä

189

118

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälineen (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) puitteissa komission rahoitusosuudella katetaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut varoja kaudelle 2007–2013 yhteensä enintään miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa liittyy ”Yhteistyö”-erityisohjelmaan ja enintään 200 miljoonaa euroa ”Valmiudet” -erityisohjelmaan. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja.

Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä komissio oli osoittanut riskinjakorahoitusvälineelle 515 miljoonaa euroa. EIP oli sijoittanut kyseisestä määrästä 419 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin, 55 miljoonaa euroa määräaikaistalletuksiin ja 33 miljoonaa euroa muihin rahavaroihin 31. joulukuuta 2010 mennessä. Vuoden 2010 loppuun mennessä tehtyjen riskinjakorahoitusvälineeseen kuuluvien lainasopimusten arvo on 2 212 miljoonaa euroa. Vuoden 2009 aikana tapahtui 5 miljoonan euron maksulaiminlyönti, joka katetaan riskinjakorahoitusvälineen varoista. Edellä ehdollisena velkana esitetty 161 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio per 31. joulukuuta 2010, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt riskinjakorahoitusvälineen puitteissa. Nämä epävarmat määrät ovat 7,3 prosenttia kaikista vakuuksilla suojatuista vastuista. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmästä tarjotaan takauksia, joilla pyritään vähentämään tulojen määrään liittyvää riskiä TEN-T-hankkeiden alkuvuosina. Vakuus kattaisi kokonaan valmiusluotot, joita voidaan käyttää vain silloin, kun hankkeen kassavirta ei riitä etuoikeutettujen lainojen takaisinmaksuun. Lainavakuusjärjestelmä on komission ja EIP:n yhteinen rahoitusjärjestely, ja Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan asetuksen mukaisesti sitä varten on varattu EU:n talousarviosta 500 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013. EIP:n rahoitusosuus lainavakuusjärjestelmässä on niin ikään 500 miljoonaa euroa, joten käytettävissä oleva kokonaismäärä on miljardi euroa.

Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä komissio oli osoittanut lainavakuusjärjestelmälle 155 miljoonaa euroa. Kyseiseen päivään mennessä EIP on sijoittanut kyseisestä määrästä 111 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin, 36 miljoonaa euroa määräaikaistalletuksiin ja 5 miljoonaa euroa käteisvaroihin. Vuoden 2010 loppuun mennessä tehtyjen lainavakuusjärjestelmän piiriin kuuluvien lainasopimusten arvo on 140 miljoonaa euroa. Edellä ehdollisena velkana esitetty 11 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio per 31. joulukuuta 2010, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt lainavakuusjärjestelmän puitteissa. Määrä vastaa 7,9 prosenttia kaikista vakuuksilla suojatuista vastuista. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut lainavakuusjärjestelmään.

Riskinjakorahoitusvälineen ja lainavakuusjärjestelmän omaisuuserät on merkitty komission taseeseen lyhytaikaisina myytävissä olevina varoina (ks. liitetieto 2.8) ja käteisvaroina (ks. liitetieto 2.11).

2.8)

2.11

Meda

Meda

Komissio on perustanut osana MEDA-ohjelmaa erityisrahaston kautta takausjärjestelmän, jolla tuetaan kahta marokkolaista järjestöä (Caisse Centrale de Garantie ja Fonds Dar Ad-Damane). Rahaston varat olivat 27 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2010, ja ne esitetään käteisvaroissa ja muissa rahavaroissa (ks. liitetieto 2.11). Ehdollisena velkana esitetty komission takaus kattaa 17 miljoonan euron osuuden lainoista, jotka edellä mainitut järjestöt ovat myöntäneet.

2.11

5.2   SAKOT

SAKOT

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka on alustavasti maksettu. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko jo haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko päätökseen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen. Alustaville maksuille kertynyt korko (561 miljoonaa euroa) sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

5.3   MAATALOUSTUKIRAHASTO — TUOMIOTA EI VIELÄ ANNETTU

MAATALOUSTUKIRAHASTO — TUOMIOTA EI VIELÄ ANNETTU

Tämä kohta sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin ja joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan. Arvio mahdollisesti maksettavaksi tulevista määristä on kirjattu taseeseen pitkäaikaisiin varauksiin (ks. liitetieto 2.13).

2.13

5.4   OIKEUSTAPAUKSIIN JA MUIHIN RIITA-ASIOIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT

OIKEUSTAPAUKSIIN JA MUIHIN RIITA-ASIOIHIN LIITTYVÄT MÄÄRÄT

Tämä kohta liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että perustamissopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

5.5   MUUT EHDOLLISET VELAT

MUUT EHDOLLISET VELAT

Tämä kohta sisältää sellaiset vähäisemmät ehdollisten velkojen määrät, joita ei voida luokitella muihin edellä esitettyihin kohtiin.

Muut merkittävät tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

Muut merkittävät tilinpäätöksessä esitettävät tiedot

5.6   KÄYTTÄMÄTTÖMIIN MÄÄRÄRAHOIHIN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

KÄYTTÄMÄTTÖMIIN MÄÄRÄRAHOIHIN LIITTYVÄT SITOUMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset | 155 642 | 134 689 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Käyttämättömiin määrärahoihin liittyvät sitoumukset

155 642

134 689

Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä. Talousarviosta maksattamatta olevia sitoumuksia oli yhteensä 194 395 miljoonaa euroa 31.12.2010. Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, vuoden 2010 tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät.

5.7   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Rakennetoimet | 210 638 | 275 761 |
| Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat | 263 | 263 |
| Kalastussopimukset | 130 | 249 |
| Galileo-ohjelma | 513 | 1 517 |
| GMES-ohjelma | 390 | 556 |
| TEN-T-hankkeet | 3 530 | 4 289 |
| Muut sopimukset | 3 920 | 1 325 |
| Yhteensä | 219 384 | 283 960 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

Rakennetoimet

210 638

275 761

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

263

263

Kalastussopimukset

130

249

Galileo-ohjelma

513

1 517

GMES-ohjelma

390

556

TEN-T-hankkeet

3 530

4 289

Muut sopimukset

3 920

1 325

Yhteensä

219 384

283 960

Nämä sitoumukset johtuvat sellaisista komission tekemistä pitkäaikaisista oikeudellisista sitoumuksista, joita ei ole vielä katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Kyseiset sitoumukset voivat liittyä monivuotisiin ohjelmiin (esimerkiksi rakennetoimet) tai määriin, jotka EU on sitoutunut maksamaan tulevaisuudessa tilinpäätöspäivänä voimassa olleiden hallinnollisten sopimusten mukaisesti (esimerkiksi turvallisuus- ja siivouspalvelut, mutta myös rakennustöiden kaltaisia erityishankkeita koskevat sopimusvelvoitteet). Kaikkiin monivuotisiin ohjelmiin ei sisälly tähän kohtaan merkittäviä sitoumuksia, koska tulevien varainhoitovuosien menot vahvistetaan vuosittain budjettivallan käyttäjän päätöksellä tai asianomaisiin sääntöihin tehtävillä muutoksilla.

5.7.1   
  Rakennetoimet

Rakennetoimet

Seuraavassa taulukossa vertaillaan oikeudellisia sitoumuksia, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, ja vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen perusteella laskettua sitoumusten enimmäismäärää.

| milj. euroa |
| --- |
| | Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013
  (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset
  (B) | Talousarviositoumukset vuosina 2007–2010
  (C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset
  (= B – C) | Sitoumusten enimmäismäärä
  (= A – C) |
| Koheesiopolitiikka | 347 550 | 346 475 | 189 574 | 156 901 | 157 976 |
| Luonnonvarat | 100 549 | 100 549 | 54 759 | 45 790 | 45 790 |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 10 958 | 7 357 | 4 086 | 3 271 | 6 872 |
| Yhteensä | 459 057 | 454 381 | 248 419 | 205 962 | 210 638 |

milj. euroa

Rahoituskehykseen sisältyvät määrät 2007–2013

(A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset

(B)

Talousarviositoumukset vuosina 2007–2010

(C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset

(= B – C)

Sitoumusten enimmäismäärä

(= A – C)

Koheesiopolitiikka

347 550

346 475

189 574

156 901

157 976

Luonnonvarat

100 549

100 549

54 759

45 790

45 790

Liittymistä valmisteleva tukiväline

10 958

7 357

4 086

3 271

6 872

Yhteensä

459 057

454 381

248 419

205 962

210 638

5.7.2   
  Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Välimeren alueen maiden kanssa tehdyt pöytäkirjat

Näiden sitoumusten yhteismäärä on 263 miljoonaa euroa, ja ne liittyvät EU:n ulkopuolisten Välimeren alueen maiden kanssa tehtyihin rahoituspöytäkirjoihin. Tässä kohdassa ilmoitettu määrä on allekirjoitettujen pöytäkirjojen mukaisen kokonaismäärän ja kirjanpitoon merkittyjen talousarviositoumusten erotus. Kyseiset pöytäkirjat ovat kansainvälisiä sopimuksia, joita ei voida purkaa ilman molempien sopimuspuolten suostumusta. Purkamismenettely on kuitenkin käynnissä.

5.7.3   
  Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä yhteensä 130 miljoonan euron arvoiset sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisien toimien toteuttamiseksi.

5.7.4   
  Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Galileo on globaali satelliittinavigointijärjestelmä, jota rakentavat parhaillaan Euroopan unioni ja Euroopan avaruusjärjestö (ESA). Galileo-ohjelma rahoitetaan nykyään kokonaan EU:n talousarviosta, ja komissio hallinnoi hanketta EU:n puolesta. Ohjelman ensimmäinen vaihe, kiertoradalla toteutettava validointivaihe, saadaan päätökseen vuonna 2012, ja muodostettujen omaisuuserien siirto komissiolle alkaa tuolloin.

On huomattava, että komissio on vuoden 2010 loppuun mennessä osoittanut (mukaan lukien aiempi investointi Galileo-yhteisyritykseen) 1 178 miljoonaa euroa Galileo-ohjelmaan kuuluvaa kiertoradalla tapahtuvaa validointia varten. Koska tämä ohjelma on vielä tutkimusvaiheessa, käytetty rahamäärä on EU:n kirjanpitosääntöjen mukaisesti kirjattu kuluksi eikä aineettomia omaisuuseriä ole merkitty taseeseen. Galileo-ohjelman seuraavassa vaiheessa (täysi toimintavalmius vuosina 2008–2013) komission (suuntaa antavan) rahoitusosuuden arvioidaan olevan yhteensä 2 408 miljoonaa euroa.

5.7.5   
  GMES-ohjelma

GMES-ohjelma

Komissio on tehnyt ESA:n kanssa vuosia 2008–2013 koskevan sopimuksen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantajärjestelmään (GMES) kuuluvan avaruuskomponentin toteuttamisesta. Kyseiseksi kaudeksi osoitettu suuntaa antava kokonaismäärä on 624 miljoonaa euroa. ESA:n toimintakulut olivat 166 miljoonaa euroa vuonna 2010.

5.7.6   
  TEN-T-sitoumukset

TEN-T-sitoumukset

Tähän kohtaan kuuluvat avustukset, jotka myönnetään Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyville toimille kaudella 2007–2013. Ohjelma liittyy hankkeisiin, joilla kehitetään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja. Siitä tuetaan sekä infrastruktuurihankkeita että tutkimus- ja innovaatiohankkeita, joilla edistetään uuden teknologian ja innovatiivisten prosessien yhdistämistä uuden liikenneinfrastruktuurin käyttöönottoon. Tälle ohjelmalle osoitettu suuntaa antava kokonaismäärä on 8 013 miljoonaa euroa.

5.7.7   
  Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tähän kohtaan sisältyvät määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Tähän kohtaan sisältyy suorittamatta oleva 83 miljoonan euron sopimusvelvoite, joka liittyy unionin tuomioistuimen rakennusten kunnostuskustannuksiin, 76 miljoonan euron summa, joka liittyy neuvoston rakennusurakkasopimuksiin, 434 miljoonan euron summa, joka liittyy parlamentin rakennusurakkasopimuksiin ja komissiota koskeva 446 miljoonan euron summa, joka liittyy pääasiassa kahteen suureen rakennushankkeeseen Luxemburgissa. Muita tähän kohtaan sisältyviä merkittäviä määriä ovat seuraavat: 2 654 miljoonaa euroa, joka liittyy Fusion for Energy-yhteisyrityksen (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) hankintajärjestelyihin ITER-hankkeen yhteydessä.

5.8   MUUT LEASINGSOPIMUKSET

MUUT LEASINGSOPIMUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 350 | 1 235 | 749 | 2 334 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 12 | 38 | 0 | 50 |
| Yhteensä | 362 | 1 273 | 749 | 2 384 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

350

1 235

749

2 334

Atk-laitteet ja muut laitteet

12

38

0

50

Yhteensä

362

1 273

749

2 384

Erä sisältää sellaisilla muilla leasingsopimuksilla vuokratut rakennukset ja laitteet, jotka eivät täytä taseen vastaaviin kirjaamisen edellytyksiä. Tähän kohtaan sisältyviä sitoumuksia vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana.

Muita leasingsopimuksia koskevista menoista kirjattiin vuonna 2010 kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan 363 miljoonaa euroa.

6.   RAHOITUSOIKAISUT JA TAKAISINPERINTÄ

6.1   JOHDANTO

JOHDANTO

Tässä osassa annetaan yleiskuva havaittujen virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien korjaamisesta, erityisesti siinä osassa EU:n talousarviota, jonka varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (noin 80 prosenttia koko talousarviosta). Yhteistyössä hallinnoitavien varojen osalta komissio siirtää EU:n ohjelmien toteuttamisen jäsenvaltioiden vastuulle. Tällöin EU:n rahoitusosuus maksetaan jäsenvaltioille eli yleensä tietylle maksajavirastolle, joka puolestaan vastaa maksujen suorittamisesta tuensaajille. Tässä järjestelyssä jäsenvaltiot ovat viime kädessä vastuussa tuensaajien tekemien virheiden ja sääntöjenvastaisuuksien ennaltaehkäisystä, havaitsemisesta ja korjaamisesta. Euroopan komissiolla puolestaan on yleinen valvontarooli, jonka puitteissa se varmistaa jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tehokkaan toiminnan.

6.1.1   
  Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut ovat tärkein väline, jolla korjataan jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin liittyviä virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia. Euroopan komissio tekee rahoitusoikaisuja poistaakseen EU:n rahoituksen piiristä menot, jotka eivät ole sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia. Rahoitusoikaisuja voidaan tehdä myös silloin, kun jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä havaitaan vakavia puutteita. Tällä korjausjärjestelmällä pyritään viime kädessä varmistamaan, että kaikki jäsenvaltioiden ilmoittamat menot (joiden perusteella EU:n rahoitusosuus maksetaan) ovat sääntöjenmukaisia. Komission antama perintämääräys, jolla aiheettomasti maksetut määrät maksetaan takaisin, on vain yksi rahoitusoikaisuissa käytetyistä menetelmistä.

Rahoitusoikaisuissa sovellettavassa menettelyssä on kolme keskeistä vaihetta:

| 1) | Rahoitusoikaisun määrä selvitetään oikeudellisella ja muutoksenhakumenettelyllä (rahoitusoikaisu on ”tekeillä”). |
| --- | --- |

1)

Rahoitusoikaisun määrä selvitetään oikeudellisella ja muutoksenhakumenettelyllä (rahoitusoikaisu on ”tekeillä”).

tekeillä

| 2) | Rahoitusoikaisun määrä vahvistetaan lopullisesti joko komission päätöksellä tai jäsenvaltion hyväksynnällä. |
| --- | --- |

2)

Rahoitusoikaisun määrä vahvistetaan lopullisesti joko komission päätöksellä tai jäsenvaltion hyväksynnällä.

vahvistetaan

päätöksellä

hyväksynnällä

| 3) | Takaisinperinnän ”toteuttamiseen” on kaksi vaihtoehtoa: a) komissio antaa perintämääräyksen, minkä jälkeen jäsenvaltio joko maksaa vaaditun summan komissiolle tai komissio vähentää sen asianomaiselle jäsenvaltiolle tulevaisuudessa suoritettavista maksuista; tai b) hyväksyttyään oikaisun jäsenvaltio vähentää asianomaisen määrän jostain myöhemmin esitettävästä komission maksupyynnöstä joko ennen kuin kansallinen takaisinperintämenettely on saatu päätökseen (peruuttaminen) tai sen jälkeen kun kyseinen menettely on saatu päätökseen ja tuensaaja on palauttanut varat (takaisinperintä kansallisella tasolla). Kummassakin tapauksessa (määrän peruuttaminen tai vähentäminen tulevasta maksupyynnöstä perinnän jälkeen) voimassa olevat säännökset sallivat sääntöjenvastaisten menojen korvaamisen muilla tukikelpoisilla menoilla. Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän on hyväksyttävä perintämääräys tai maksupyyntö kirjanpitojärjestelmässä ennen kuin rahoitusoikaisu voidaan tehdä. Jos ohjelma on päättymässä tai jäsenvaltio ei pysty käyttämään varoja muuhun tukikelpoiseen tarkoitukseen, komissio tekee rahoitusoikaisun purkamalla sitoumuksen, jonka jälkeen varat otetaan uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

3)

Takaisinperinnän ”toteuttamiseen” on kaksi vaihtoehtoa: a) komissio antaa perintämääräyksen, minkä jälkeen jäsenvaltio joko maksaa vaaditun summan komissiolle tai komissio vähentää sen asianomaiselle jäsenvaltiolle tulevaisuudessa suoritettavista maksuista; tai b) hyväksyttyään oikaisun jäsenvaltio vähentää asianomaisen määrän jostain myöhemmin esitettävästä komission maksupyynnöstä joko ennen kuin kansallinen takaisinperintämenettely on saatu päätökseen (peruuttaminen) tai sen jälkeen kun kyseinen menettely on saatu päätökseen ja tuensaaja on palauttanut varat (takaisinperintä kansallisella tasolla). Kummassakin tapauksessa (määrän peruuttaminen tai vähentäminen tulevasta maksupyynnöstä perinnän jälkeen) voimassa olevat säännökset sallivat sääntöjenvastaisten menojen korvaamisen muilla tukikelpoisilla menoilla. Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän on hyväksyttävä perintämääräys tai maksupyyntö kirjanpitojärjestelmässä ennen kuin rahoitusoikaisu voidaan tehdä. Jos ohjelma on päättymässä tai jäsenvaltio ei pysty käyttämään varoja muuhun tukikelpoiseen tarkoitukseen, komissio tekee rahoitusoikaisun purkamalla sitoumuksen, jonka jälkeen varat otetaan uudelleen käyttöön.

toteuttamiseen

perintämääräyksen

peruuttaminen

takaisinperintä kansallisella tasolla

purkamalla sitoumuksen

1)   Tekeillä olevat rahoitusoikaisut:

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut:

Tekeillä olevista rahoitusoikaisuista esitetyt määrät perustuvat komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAF:in tarkastushavaintoihin. Asianomaiset komission pääosastot seuraavat jäsenvaltioiden kanssa kaikkien havaintojen käsittelyä käynnissä olevien muutoksenhakumenettelyjen kautta. Tämä on paras varovainen arvio, kun otetaan huomioon tarkastusten seurannan tilanne ja toimitetut lopulliset selonteot (tai tuen keskeyttämistä edeltävät kirjeet) per 31.12.2010. Tämä määrä muuttuu muutoksenhakumenettelyissä, joiden aikana jäsenvaltiot voivat esittää lisätietoja maksupyyntöjensä tueksi.

2)   Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös/jotka on vahvistettu

Rahoitusoikaisut, joista on tehty päätös/jotka on vahvistettu

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla Euroopan maatalouden tukirahasto (EAGF) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (EAFRD) ovat korvanneet kaudella 2007–2013 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EAGGF), joka oli käytössä kaudella 2000–2006. Rahoitusoikaisua koskevaan päätökseen johtava prosessi perustuu yleensä jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen hyväksymismenettelyyn. Menoihin sovelletaan seuraavia tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla

| — | Komissio tekee tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vuosittain päätöksen, jolla maksajavirastojen tilinpäätökset hyväksytään johdon lausumien sekä tarkastuselinten todistusten ja lausuntojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vuosittain päätöksen, jolla maksajavirastojen tilinpäätökset hyväksytään johdon lausumien sekä tarkastuselinten todistusten ja lausuntojen perusteella.

| — | Komissio tekee monivuotisen sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevan päätöksen sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat EU:n sääntöjen ja säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee monivuotisen sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevan päätöksen sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden ilmoittamat menot ovat EU:n sääntöjen ja säännösten mukaisia.

| — | Komissio tekee maksujen suorittamista koskevan päätöksen, jonka perusteella rahoitusoikaisuja voidaan tehdä maksuihin, joissa ei noudateta lainsäädännössä asetettuja määräaikoja. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee maksujen suorittamista koskevan päätöksen, jonka perusteella rahoitusoikaisuja voidaan tehdä maksuihin, joissa ei noudateta lainsäädännössä asetettuja määräaikoja.

Koheesiopolitiikan alalla päätetyt tai vahvistetut rahoitusoikaisut perustuvat EU:n valvontaan sekä komission, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin tarkastuksiin.

Koheesiopolitiikan

3)   Rahoitusoikaisujen toteutus:

Rahoitusoikaisujen toteutus:

Euroopan maatalouden tukirahaston osalta rahoitusoikaisut toteutetaan aina tekemällä vähennyksiä kuukausittaisiin ilmoituksiin. EAFRD:n osalta jäsenvaltioiden takaisin perimät varat ja rahoitusoikaisuihin, joista on tehty päätös, liittyvät varat voidaan käyttää uudelleen.

Euroopan maatalouden tukirahaston

Koheesiopolitiikan alalla rahoitusoikaisut toteutetaan seuraavasti:

Koheesiopolitiikan

| — | Jäsenvaltio hyväksyy komission vaatiman tai ehdottaman oikaisun. Tällöin jäsenvaltio tekee rahoitusoikaisun itse vähentämällä asianomaisen määrän seuraavasta menoilmoituksestaan (ks. lisätietoja peruuttamisista ja takaisinperinnästä edellä 6.1.1 kohdan 3 alakohdasta). Jäsenvaltioiden oikaisemat määrät voidaan tämän jälkeen käyttää uudestaan muissa tukikelpoisissa toimissa, joihin sisältyy sääntöjenmukaisia menoja. Näillä tapauksilla ei ole vaikutusta komission tilinpäätökseen, koska tietylle ohjelmalle myönnetty EU:n rahoitus pysyy samana. EU:n taloudelliset edut on näin suojattu sääntöjenvastaisuuksien ja petosten varalta. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio hyväksyy komission vaatiman tai ehdottaman oikaisun. Tällöin jäsenvaltio tekee rahoitusoikaisun itse vähentämällä asianomaisen määrän seuraavasta menoilmoituksestaan (ks. lisätietoja peruuttamisista ja takaisinperinnästä edellä 6.1.1 kohdan 3 alakohdasta). Jäsenvaltioiden oikaisemat määrät voidaan tämän jälkeen käyttää uudestaan muissa tukikelpoisissa toimissa, joihin sisältyy sääntöjenmukaisia menoja. Näillä tapauksilla ei ole vaikutusta komission tilinpäätökseen, koska tietylle ohjelmalle myönnetty EU:n rahoitus pysyy samana. EU:n taloudelliset edut on näin suojattu sääntöjenvastaisuuksien ja petosten varalta.

| — | Jäsenvaltio kiistää komission vaatiman tai ehdottaman rahoitusoikaisun. Tällöin jäsenvaltion kanssa toteutetaan virallinen muutoksenhakumenettely, johon kuuluu maksujen keskeyttäminen kyseiselle ohjelmalle. Jäsenvaltion virallisen kuulemisen jälkeen komissiolla on kolme kuukautta (kauden 2007–2013 ohjelmien osalta kuusi kuukautta) aikaa tehdä virallinen rahoitusoikaisua koskeva päätös ja antaa perintämääräys, jolla varojen takaisinmaksua vaaditaan jäsenvaltiolta. Näissä tapauksissa rahoitusoikaisun kohteena olevan operatiivisen ohjelman EU-rahoitusosuuteen tehdään nettovähennys, eikä jäsenvaltio voi käyttää oikaistua määrää muihin tukikelpoisiin toimiin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltio kiistää komission vaatiman tai ehdottaman rahoitusoikaisun. Tällöin jäsenvaltion kanssa toteutetaan virallinen muutoksenhakumenettely, johon kuuluu maksujen keskeyttäminen kyseiselle ohjelmalle. Jäsenvaltion virallisen kuulemisen jälkeen komissiolla on kolme kuukautta (kauden 2007–2013 ohjelmien osalta kuusi kuukautta) aikaa tehdä virallinen rahoitusoikaisua koskeva päätös ja antaa perintämääräys, jolla varojen takaisinmaksua vaaditaan jäsenvaltiolta. Näissä tapauksissa rahoitusoikaisun kohteena olevan operatiivisen ohjelman EU-rahoitusosuuteen tehdään nettovähennys, eikä jäsenvaltio voi käyttää oikaistua määrää muihin tukikelpoisiin toimiin.

| — | Jos jäsenvaltio ei voi käyttää varoja uudelleen muuhun tarkoitukseen ohjelman päättyessä, rahoitusoikaisua vastaava määrä joko vähennetään jäsenvaltion toimittamasta viimeisestä maksupyynnöstä tai komissio purkaa sitoumuksen ja vapauttaa varat uudelleen käyttöön. |
| --- | --- |

—

Jos jäsenvaltio ei voi käyttää varoja uudelleen muuhun tarkoitukseen ohjelman päättyessä, rahoitusoikaisua vastaava määrä joko vähennetään jäsenvaltion toimittamasta viimeisestä maksupyynnöstä tai komissio purkaa sitoumuksen ja vapauttaa varat uudelleen käyttöön.

6.1.2   
  Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperinnän toteuttaminen rahoitusoikaisuilla on budjettivallan käyttäjän mielestä niin merkittäviä, että ne on esitettävä erikseen tilinpäätöksessä.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän on tehtävä rahoitusoikaisut aiheettomasti maksetuista määristä. Velallinen (esimerkiksi jäsenvaltio) maksaa takaisin perittävän määrän suoralla pankkisiirrolla, tai kyseinen määrä vähennetään muista määristä, jotka komissio maksaa jäsenvaltiolle. Varainhoitoasetuksessa on säännökset myös muista menettelyistä, joilla varmistetaan erääntyneisiin perintämääräyksiin liittyvien varojen takaisinperintä. Nämä ovat komission tilinpitäjän erityisseurannassa.

Maatalouden alalla jäsenvaltiot on velvoitettu havaitsemaan virheet ja sääntöjenvastaisuudet ja perimään aiheettomasti maksetut määrät takaisin kansallisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Maataloustukirahaston osalta tuensaajilta takaisin perityt määrät siirretään komissiolle sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat vähentäneet niistä keskimäärin 20 prosentin osuuden, ja komissio merkitsee varat tuotoiksi tuotto- ja kululaskelmaan. Maaseuturahaston hankkeissa takaisin perittävät määrät vähennetään seuraavasta maksupyynnöstä, ennen kuin se lähetetään komission yksiköille. Tämän vuoksi maaseuturahastoon liittyvät takaisin perityt määrät voidaan käyttää uudestaan ohjelmassa. Jos jäsenvaltio ei yritä periä varoja takaisin tai takaisinperintä on puutteellista, komissio voi puuttua asiaan ja määrätä jäsenvaltiolle rahoitusoikaisun.

Maatalouden

Koheesiopolitiikassa jäsenvaltiot (ei komissio) ovat päävastuussa siitä, että aiheettomasti maksetut määrät peritään tuensaajilta takaisin tarvittaessa viivästyskorkoineen. Jäsenvaltioiden takaisin perimät määrät julkistetaan tässä liitetiedossa täydentävänä tietona komission määräämien rahoitusoikaisujen lisäksi. Kaudella 2007–2013 jäsenvaltiot on lainsäädännössä velvoitettu toimittamaan komissiolle selkeät, jäsennellyt tiedot määristä, jotka on peruutettu yhteisrahoituksesta ennen kansallisen perintäprosessin päättymistä, ja määrät, jotka on todellisuudessa peritty takaisin tuensaajilta kansallisin toimin.

Koheesiopolitiikassa

6.1.3   
  Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti komissio voi myös

| — | lykätä maksun suorittamispäivää kauden 2007–2013 ohjelmissa enintään kuusi kuukautta, jos






  a) | on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset; |
| --- | --- | --- |

—

lykätä maksun suorittamispäivää kauden 2007–2013 ohjelmissa enintään kuusi kuukautta, jos

lykätä

a)

on näyttöä siitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ovat selkeästi puutteelliset;

| b) | komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu; |
| --- | --- |

b)

komission yksiköiden on tehtävä ylimääräisiä tarkastuksia saatuaan tietoja, joiden mukaan varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole korjattu;

| — | keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä kausien 2000–2006 ja 2007–2013 ohjelmissa seuraavissa kolmessa tapauksessa:






  a) | ohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä on vakavia puutteita, tai |
| --- | --- | --- |

—

keskeyttää kaikki jäsenvaltiolle tarkoitetut välimaksut tai osan niistä kausien 2000–2006 ja 2007–2013 ohjelmissa seuraavissa kolmessa tapauksessa:

keskeyttää

a)

ohjelman hallinnointi- ja valvontajärjestelmässä on vakavia puutteita, tai

| b) | varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole oikaistu, tai |
| --- | --- |

b)

varmennetussa maksupyynnössä ilmoitetut menot liittyvät vakavaan sääntöjenvastaisuuteen, jota ei ole oikaistu, tai

| c) | jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on laiminlyönyt vakavasti hallinnointi- ja valvontavelvoitteensa.

Komissio voi määrätä rahoitusoikaisun, jos jäsenvaltio ei toteuta vaadittuja toimenpiteitä.

6.1.4   
  Muut hallinnointitavat

Muut hallinnointitavat

Suoraan hallinnointitapaan kuuluvassa osassa EU:n talousarviota menot, jotka eivät ole sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisia, johtavat siihen, että komissio antaa varojen takaisinperintämääräyksen tai ne vähennetään myöhemmästä menoilmoituksesta. Jos tuensaaja tekee itse vähennyksen menoilmoituksessa, vastaavia tietoja ei voida merkitä komission kirjanpitojärjestelmään. Hajautetun hallinnoinnin ja välillisen keskitetyn hallinnoinnin piiriin kuuluvissa menoissa vastuu aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnästä on siirretty jäsenvaltioille, kolmansille maille tai erillisvirastoille. Kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteistyössä hallinnoitavien menojen osalta oikaisumekanismit määritetään kyseisten järjestöjen kanssa tehtävissä sopimuksissa

Huom: Kaikki numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. Pyöristämisen vuoksi osa tiedoista ei näytä täsmäävän. Nollana esitetty määrä on todellisuudessa alle 500 000 euroa. Jos määrä on nolla, se ilmoitetaan ajatusviivalla (–).

Huom:

6.2   MAATALOUTTA JA MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT

MAATALOUTTA JA MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAT RAHOITUSOIKAISUT

6.2.1   
  Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, päätös tehty vuonna 2010

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, päätös tehty vuonna 2010

Maataloustukirahastoa koskevat rahoitusoikaisut, päätös tehty vuonna 2010

Maataloustukirahastoa koskevat rahoitusoikaisut, päätös tehty vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto) |
| Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen noudattamatta jättäminen | 33 | 103 |
| Sääntöjenmukaisuustarkastus | 1 022 | 359 |
| Yhteensä | 1 055 | 462 |

milj. euroa

2010

2009

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto)

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto)

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen noudattamatta jättäminen

33

103

Sääntöjenmukaisuustarkastus

1 022

359

Yhteensä

1 055

462

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut, päätös tehty vuonna 2010

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut, päätös tehty vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut: |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006 | 49 | 11 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006 | 3 | 14 |
| Maaseuturahasto 2007–2013 | 20 | — |
| Yhteensä | 73 | 25 |

milj. euroa

2010

2009

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut:

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut:

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006

49

11

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006

3

14

Maaseuturahasto 2007–2013

20

—

Yhteensä

73

25

Vuonna 2010 vahvistettu varojen takaisinperintä

Vuonna 2010 vahvistettu varojen takaisinperintä

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet | 178 | 163 |
| TRDI – takaisinperintä | 10 | — |
| SAPARD – takaisinperintä | 5 | — |
| Maaseuturahasto – sääntöjenvastaisuudet | 98 | 47 |
| Yhteensä | 292 | 210 |

milj. euroa

2010

2009

Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet

178

163

TRDI – takaisinperintä

10

—

SAPARD – takaisinperintä

5

—

Maaseuturahasto – sääntöjenvastaisuudet

98

47

Yhteensä

292

210

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä yhteensä, vahvistettu tai päätös tehty vuonna 2010

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä yhteensä, vahvistettu tai päätös tehty vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maataloustukirahasto: |
| rahoitusoikaisut | 1 055 | 462 |
| varojen takaisinperintä | 178 | 163 |
| Maataloustukirahasto, välisumma | 1 233 | 625 |
| Maaseudun kehittäminen: |
| rahoitusoikaisut | 73 | 25 |
| varojen takaisinperintä | 114 | 47 |
| Maaseudun kehittäminen, välisumma | 187 | 72 |
| Yhteensä | 1 420 | 697 |

milj. euroa

2010

2009

Maataloustukirahasto:

Maataloustukirahasto:

rahoitusoikaisut

1 055

462

varojen takaisinperintä

178

163

Maataloustukirahasto, välisumma

1 233

625

Maaseudun kehittäminen:

Maaseudun kehittäminen:

rahoitusoikaisut

73

25

varojen takaisinperintä

114

47

Maaseudun kehittäminen, välisumma

187

72

Yhteensä

1 420

697

Maataloustukirahastoon liittyvät määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 1.

Kaikki edellä mainitut luvut on sisällytetty komission tuotto- ja kululaskelmaan. Sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevien menettelyjen lukumäärä kasvoi vuosien 2008 ja 2009 laskun jälkeen vuonna 2010. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2009 lopussa ei ollut täytäntöönpanoa odottavia sääntöjenmukaisuuspäätöksiä. Vuonna 2008 täytäntöönpanoa odottavia sääntöjenmukaisuuspäätöksiä oli 178 miljoonan euron arvosta, mikä selittää lukumäärän laskun vuosien 2008 ja 2009 välillä. Vastaavasti vuoden 2010 numerotietoihin sisältyy 471 miljoonan euron arvoinen täytäntöönpanoa odottava sääntöjenmukaisuuspäätös, joka tehtiin ennen vuoden loppua ja joka pannaan täytäntöön vuonna 2011. Vuosien 2009 ja 2010 välinen kasvu johtuu siitä.

Vahvistettuun varojen takaisinperintään sisältyy vuonna 2010 maaseuturahastoa koskevia määriä yhteensä 98 miljoonaa euroa, mikä selittää kasvun vuoteen 2009 verrattuna.

6.2.2   
  Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2010

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä, toteutettu vuonna 2010

Maataloustukirahastoa koskevat rahoitusoikaisut, toteutettu vuonna 2010

Maataloustukirahastoa koskevat rahoitusoikaisut, toteutettu vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto): |
| Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen noudattamatta jättäminen | 33 | 103 |
| Sääntöjenmukaisuustarkastus | 728 | 600 |
| Yhteensä | 761 | 703 |

milj. euroa

2010

2009

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto):

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely (maataloustukirahasto):

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen noudattamatta jättäminen

33

103

Sääntöjenmukaisuustarkastus

728

600

Yhteensä

761

703

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut, toteutettu vuonna 2010

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut, toteutettu vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut: |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006 | 49 | 11 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006 | 3 | 14 |
| Maaseuturahasto 2007–2013 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 53 | 25 |

milj. euroa

2010

2009

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut:

Maaseudun kehittämistä koskevat rahoitusoikaisut:

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006

49

11

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006

3

14

Maaseuturahasto 2007–2013

0

0

Yhteensä

53

25

Vuonna 2010 toteutettu varojen takaisinperintä

Vuonna 2010 toteutettu varojen takaisinperintä

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet | 172 | 148 |
| TRDI – takaisinperintä | 10 | — |
| SAPARD – takaisinperintä | 5 | — |
| Maaseuturahasto – sääntöjenvastaisuudet | 98 | 47 |
| Yhteensä | 286 | 195 |

milj. euroa

2010

2009

Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet

172

148

TRDI – takaisinperintä

10

—

SAPARD – takaisinperintä

5

—

Maaseuturahasto – sääntöjenvastaisuudet

98

47

Yhteensä

286

195

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä yhteensä, toteutettu vuonna 2010

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä yhteensä, toteutettu vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Maataloustukirahasto: |
| rahoitusoikaisut | 761 | 703 |
| varojen takaisinperintä | 172 | 148 |
| Maataloustukirahasto, välisumma | 934 | 851 |
| Maaseudun kehittäminen: |
| rahoitusoikaisut | 53 | 25 |
| varojen takaisinperintä | 114 | 47 |
| Maaseudun kehittäminen, välisumma | 167 | 72 |
| Yhteensä | 1 101 | 923 |

milj. euroa

2010

2009

Maataloustukirahasto:

Maataloustukirahasto:

rahoitusoikaisut

761

703

varojen takaisinperintä

172

148

Maataloustukirahasto, välisumma

934

851

Maaseudun kehittäminen:

Maaseudun kehittäminen:

rahoitusoikaisut

53

25

varojen takaisinperintä

114

47

Maaseudun kehittäminen, välisumma

167

72

Yhteensä

1 101

923

Maataloustukirahastoon liittyvät määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 2.

Sääntöjenmukaisuuspäätösten toteuttamisesta voidaan todeta, että määrät yleensä vaihtelevat vähän vuodesta toiseen. Maaseuturahaston toiminta alkoi kaudella 2007–2013, ja EU:n ensimmäiset tarkastukset ovat alkaneet. Rahoitusoikaisuihin liittyvistä määristä on tarkoitus raportoida tulevina vuosina (ks. liitetieto 6.24 tekeillä olevista rahoitusoikaisuista).

Kuten edellä vahvistetun varojen takaisinperinnän yhteydessä todetaan, toteutettu takaisinperintä sisältää vuonna 2010 ensi kertaa maaseuturahastoon liittyvät 98 miljoonaa euroa, mikä selittää suurelta osin määrän kasvun vuoteen 2009 verrattuna. Tämän määrän odotetaan kasvavan tulevina vuosina edellä mainitusta syystä.

6.2.3   
  Rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Maataloustukirahastoa koskevat vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot 1999–2010

Maataloustukirahastoa koskevat vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot 1999–2010

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (maataloustukirahasto) | 6 258 | 5 719 |
| Yhteensä | 6 258 | 5 719 |

milj. euroa

2010

2009

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (maataloustukirahasto)

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (maataloustukirahasto)

6 258

5 719

Yhteensä

6 258

5 719

Tämä määrä vastaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen rahallista vaikutusta kokonaisuudessaan oikaisumekanismien käytön aikana eli vuodesta 1999.

Muut vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot 2000–2010

Muut vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot 2000–2010

| milj. euroa |
| --- |
| | Vuoden 2010 lopussa | Vuoden 2009 lopussa |
| Muut rahoitusoikaisut: |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006 | 61 | 11 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006 | 17 | 14 |
| Maaseuturahasto 2007–2013 | 21 | 0 |
| Yhteensä | 98 | 25 |

milj. euroa

Vuoden 2010 lopussa

Vuoden 2009 lopussa

Muut rahoitusoikaisut:

Muut rahoitusoikaisut:

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006

61

11

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006

17

14

Maaseuturahasto 2007–2013

21

0

Yhteensä

98

25

Maataloustukirahaston tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvistä oikaisuista laskettu kumulatiivinen määrä muodostuu komission päätöksillä virallisesti vahvistetuista määristä. Hyväksymispäätökset nro 1–34 on otettu huomioon vuoden 2010 määrissä. On huomattava, että kaikki sääntöjenmukaisuuspäätökset on virallisesti jo tehty, kun taas tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten tekeminen kestää kauemmin ja niiden vaikutukset tuntuvat tulevina vuosina.

6.2.4   
  Tekeillä olevat rahoitusoikaisut

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut

Maataloustukirahastoa koskevat tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Maataloustukirahastoa koskevat tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

| milj. euroa |
| --- |
| | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009 | Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009 | Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010 | Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009 | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010 |
| Maataloustukirahasto – tulevat sääntöjenmukaisuuspäätökset sekä tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätökset | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |
| Maataloustukirahastoa koskevat tekeillä olevat rahoitusoikaisut yhteensä | 2 763 | 670 | (1 029) | (115) | 2 288 |

milj. euroa

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009

Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009

Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010

Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Maataloustukirahasto – tulevat sääntöjenmukaisuuspäätökset sekä tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätökset

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Maataloustukirahastoa koskevat tekeillä olevat rahoitusoikaisut yhteensä

2 763

670

(1 029)

(115)

2 288

Maataloustukirahastoa koskevien tekeillä olevien rahoitusoikaisujen yhteismäärään on konsolidoitu tulevia sääntöjenmukaisuuspäätöksiä koskeva arviointimenetelmä.

Muut tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Muut tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

| milj. euroa |
| --- |
| | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009 | Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009 | Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010 | Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009 | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006 | 12 | 45 | (49) | 0 | 7 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006 | 4 | 54 | (3) | 13 | 68 |
| Maaseuturahasto 2007–2013 | 114 | 55 | (57) | 11 | 123 |
| Muut tekeillä olevat rahoitusoikaisut yhteensä | 130 | 154 | (109) | 24 | 198 |

milj. euroa

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009

Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009

Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010

Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006

12

45

(49)

0

7

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006

4

54

(3)

13

68

Maaseuturahasto 2007–2013

114

55

(57)

11

123

Muut tekeillä olevat rahoitusoikaisut yhteensä

130

154

(109)

24

198

Tekeillä olevien rahoitusoikaisujen määrä selittyy sillä, että Sapard- ja TRDI-ohjelmat ovat tulossa päätösvaiheeseen. Maaseuturahastoa koskevien tekeillä olevien oikaisujen määrä johtuu suurelta osin siitä, että rahastossa on aloitettu EU-tason tarkastukset.

Maataloustukirahastoa koskeva käynnissä oleva varojen takaisinperintä 31.12.2010

Maataloustukirahastoa koskeva käynnissä oleva varojen takaisinperintä 31.12.2010

| milj. euroa |
| --- |
| | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009 | Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009 | Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010 | Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009 | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010 |
| Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |
| Käynnissä oleva varojen takaisinperintä yhteensä | 276 | 170 | (178) | 55 | 323 |

milj. euroa

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009

Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009

Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010

Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Maataloustukirahasto – sääntöjenvastaisuudet

276

170

(178)

55

323

Käynnissä oleva varojen takaisinperintä yhteensä

276

170

(178)

55

323

Koska vahvistetut ja oikaistut sääntöjenvastaisuudet on esitetty liitetiedoissa 6.2.1 ja 6.2.2, tässä jaksossa on syytä kertoa, kuinka sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät määrät kehittyvät tulevaisuudessa.

Muu käynnissä oleva varojen takaisinperintä 31.12.2010

Muu käynnissä oleva varojen takaisinperintä 31.12.2010

| milj. euroa |
| --- |
| | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009 | Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009 | Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010 | Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009 | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006 | 5 | 6 | (10) | 7 | 7 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006 | 88 | 52 | (5) | (41) | 94 |
| Maaseuturahasto 2007–2013 | 8 | 60 | (98) | 52 | 22 |
| Käynnissä oleva varojen takaisinperintä yhteensä | 101 | 118 | (114) | 18 | 123 |

milj. euroa

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009

Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009

Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010

Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) 2000–2006

5

6

(10)

7

7

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) 2000–2006

88

52

(5)

(41)

94

Maaseuturahasto 2007–2013

8

60

(98)

52

22

Käynnissä oleva varojen takaisinperintä yhteensä

101

118

(114)

18

123

6.3   KOHEESIOPOLITIIKAN PIIRIIN KUULUVAT RAHOITUSOIKAISUT

KOHEESIOPOLITIIKAN PIIRIIN KUULUVAT RAHOITUSOIKAISUT

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla on tavallista varojen takaisinperintä, joka ei liity rahoitusoikaisuihin. Sen sijaan koheesiopolitiikassa käytetään lähes pelkästään perintämääräyksiä pantaessa täytäntöön rahoitusoikaisuja, joista on komission päätös ja jotka johtavat EU:n rahoituksen nettovähennykseen.

Liitetiedossa 6.5 annetaan tietoja niiden tarkastusten tuloksista, jotka jäsenvaltiot tekevät koheesiopolitiikan menoihin. Lisäksi jaksossa ”maatalous ja maaseudun kehittäminen” (ks. liitetieto 6.2) annetaan yhdessä maaseuturahaston kanssa tiedot vuonna 2009 tehdyistä rahoitusoikaisuista, jotka liittyvät TRDI:n ja Sapardin menoihin ohjelmakaudella 2000–2006.

6.3.1   
  Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 päätetyt/vahvistetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 päätetyt/vahvistetut rahoitusoikaisut

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset) |
| Vuosien 1994–1999 ohjelmat | 136 | 521 |
| Vuosien 2000–2006 ohjelmat | 788 | 1 865 |
| Vuosien 2007–2013 ohjelmat | 2 | 0 |
| Yhteensä | 925 | 2 386 |
| Nämä määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 3. |

milj. euroa

2010

2009

Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset)

Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset)

Vuosien 1994–1999 ohjelmat

136

521

Vuosien 2000–2006 ohjelmat

788

1 865

Vuosien 2007–2013 ohjelmat

2

0

Yhteensä

925

2 386

Nämä määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 3.

Vuonna 2010 vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut ja niiden toteuttaminen vuonna 2010

Vuonna 2010 vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut ja niiden toteuttaminen vuonna 2010

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR | EMOTR:n tukiosasto | YHTEENSÄ |
| Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut: |
| toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä | 2 | 0 | — | 0 | — | 2 |
| toteutettu perintämääräyksellä | 118 | — | 4 | 3 | 3 | 128 |
| ei vielä toteutettu | 5 | 0 | — | — | 0 | 6 |
| Välisumma 1994–1999 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 |
| Kautta 2000–2006 koskevat rahoitusoikaisut: |
| toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä | — | 11 | — | — | — | 11 |
| jäsenvaltiot toteuttivat | — | — | 35 | 87 | — | 122 |
| toteutettu perintämääräyksellä | 0 | 0 | — | -— | 30 | 30 |
| ei vielä toteutettu | 368 | 246 | 8 | 2 | — | 624 |
| Välisumma 2000–2006 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 |
| Kautta 2007-2013 koskevat rahoitusoikaisut: |
| toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä | — | — | — | — | — | — |
| jäsenvaltiot toteuttivat | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| toteutettu perintämääräyksellä | — | — | — | — | — | — |
| ei vielä toteutettu | 0 | — | 0 | — | — | 0 |
| Välisumma 2007-2013 | 1 | — | 1 | — | — | 2 |
| Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut yhteensä | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 |
| Vuonna 2009 päätetyt rahoitusoikaisut yhteensä | 2 061 | 86 | 180 | 46 | 13 | 2 386 |
| Vuonna 2010 vahvistetusta 925 miljoonan euron kokonaismäärästä 2 miljoonaa euroa oli vahvistettu aiempina vuosina, mutta ei ilmoitettu. Lisäksi aiemmin ilmoitettuja määriä on oikaistu 44 miljoonalla eurolla. |

milj. euroa

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR

EMOTR:n tukiosasto

YHTEENSÄ

Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut:

toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä

2

0

—

0

—

2

toteutettu perintämääräyksellä

118

—

4

3

3

128

ei vielä toteutettu

5

0

—

—

0

6

Välisumma 1994–1999

125

0

4

3

3

136

Kautta 2000–2006 koskevat rahoitusoikaisut:

toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä

—

11

—

—

—

11

jäsenvaltiot toteuttivat

—

—

35

87

—

122

toteutettu perintämääräyksellä

0

0

—

-—

30

30

ei vielä toteutettu

368

246

8

2

—

624

Välisumma 2000–2006

368

258

43

89

30

788

Kautta 2007-2013 koskevat rahoitusoikaisut:

toteutettu purkamalla sitoumus/tekemällä vähennys ohjelman päättyessä

—

—

—

—

—

—

jäsenvaltiot toteuttivat

1

—

1

—

—

2

toteutettu perintämääräyksellä

—

—

—

—

—

—

ei vielä toteutettu

0

—

0

—

—

0

Välisumma 2007-2013

1

—

1

—

—

2

Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut yhteensä

494

258

49

91

33

925

Vuonna 2009 päätetyt rahoitusoikaisut yhteensä

2 061

86

180

46

13

2 386

Vuonna 2010 vahvistetusta 925 miljoonan euron kokonaismäärästä 2 miljoonaa euroa oli vahvistettu aiempina vuosina, mutta ei ilmoitettu. Lisäksi aiemmin ilmoitettuja määriä on oikaistu 44 miljoonalla eurolla.

Vuoden aikana vahvistettujen/päätettyjen rahoitusoikaisujen, jotka toteutettiin komission antamalla perintämääräyksellä (raha maksettiin komissiolle), yhteismäärä oli 158 miljoonaa euroa. Kautta 1994–1999 koskevien oikaisujen yhteismäärä oli 128 miljoonaa euroa ja kautta 2000–2006 koskevien oikaisujen yhteismäärä oli 30 miljoonaa euroa (146 miljoonaa euroa vuonna 2009). Vain pieni osa rahoitusoikaisuista toteutetaan perintämääräyksillä (20 prosenttia vuonna 2010), koska sovellettavassa alakohtaisessa lainsäädännössä jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus hyväksyä komission ehdottama rahoitusoikaisu. Tämän jälkeen jäsenvaltio korvaa sääntöjenvastaiset menot tukikelpoisilla menoilla, eikä komission tarvitse antaa perintämääräystä. Komissio antaa perintämääräyksen ainoastaan silloin, kun jäsenvaltio kiistää rahoitusoikaisun, tai kun ohjelmaa ollaan päättämässä eikä jäsenvaltio pysty enää esittämään tukikelpoisia menoja sääntöjenvastaisten tilalle.

EAKR:n osalta suuri ero vahvistetuissa/päätetyissä oikaisuissa vuosien 2009 ja 2010 välillä johtuu Espanjaa koskevasta noin 1,5 miljardin euron oikaisusta, jonka jäsenvaltio vahvisti vuoden 2009 lopussa. Kyseisellä oikaisulla saatettiin päätökseen vuonna 2004 aloitettu merkittävä toimintasuunnitelma, joka koski julkisten hankintojen hallinnointia ja toisen tason tarkastuksia 20:ssä espanjalaisessa ohjelmassa. Tämän vuoksi oikaisujen yhteismäärä kasvoi huomattavasti vuoteen 2009 mennessä. Vuodesta 2010 alkaen kauteen 2000–2006 liittyvät määrät vähentyvät, koska ohjelmien lopullinen päättäminen lähestyy. Jatkossa ilmoitetut oikaisut liittyvät aiempina vuosina aloitettujen menettelyjen loppuun saattamiseen sekä ohjelmien päättämismenettelyihin ja tarkastuksiin.

Euroopan sosiaalirahaston osalta kautta 1994–1999 koskevien rahoitusoikaisujen pienempi määrä johtuu siitä, että komission yksiköt ovat saamassa päättämisprosessin valmiiksi. Ohjelmakauden 2000–2006 osalta valtaosa ohjelmista toimitti hankkeen päättämiseen liittyvät asiakirjat vuonna 2010. Tämän vuoksi rahoitusoikaisujen määrä todetaan ja vahvistetaan vasta sen jälkeen, kun komission yksiköt ovat saaneet päätökseen käynnissä olevan jäsenvaltioiden lähettämien asiakirjojen analysoinnin.

Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) osalta Espanjan keskusviranomaiset tekivät vuoden 2009 lopulla tarkastuksen, jonka tuloksena vahvistettiin 87 miljoonan euron määrä vuonna 2010. Espanja vähensi kyseisen määrän vuoden 2010 lopussa toimitetusta lopullisesta menoilmoituksesta.

6.3.2   
  Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset) |
| Vuosien 1994–1999 ohjelmat | 476 | 300 |
| Vuosien 2000–2006 ohjelmat | 259 | 384 |
| Vuosien 2007–2013 ohjelmat | 2 | 0 |
| Yhteensä | 737 | 684 |
| Nämä määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 4. |

milj. euroa

2010

2009

Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset)

Koheesiopolitiikka (EU:n tarkastukset)

Vuosien 1994–1999 ohjelmat

476

300

Vuosien 2000–2006 ohjelmat

259

384

Vuosien 2007–2013 ohjelmat

2

0

Yhteensä

737

684

Nämä määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 4.

Edellä mainittuihin määriin eivät (etenkään ohjelmakauden 2000–2006 osalta) sisälly rahoitusoikaisut, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle vuonna 2010 toimitetuissa lopullisissa maksupyynnöissä. Niiden hyväksyminen on käynnissä. Tässä vaiheessa rahoitusoikaisun toteuttaa jäsenvaltio, joka varmentaa oikaisua vastaavan määrän vähentämisen lopullisesta maksupyynnöstä. Ohjelmaa päätettäessä tulojen ja menojen hyväksyjä noudattaa pidempiä määräaikoja validoidessaan maksupyyntöä kirjanpitojärjestelmässä, minkä vuoksi prosessin loppuun saattaminen ja komission maksujen suorittaminen kestää kauemmin. Ennen vuoden 2010 loppua vastaanotettuihin maksupyyntöihin, joita ei ole vielä hyväksytty, sisältyy vähennettyjä rahoitusoikaisuja yhteensä 2,3 miljardia euroa (EAKR 2 155 miljoonaa euroa, koheesiorahasto 105 miljoonaa euroa ja Euroopan sosiaalirahasto 24 miljoonaa euroa). Maksupyynnöt käsitellään vuoden 2011 lopussa ja vuoden 2012 alussa.

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut (vahvistettu/päätös tehty vuonna 2010 ja aiempina vuosina)

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut (vahvistettu/päätös tehty vuonna 2010 ja aiempina vuosina)

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä 2010 |
| Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut: |
| vahvistettu vuonna 2010 | 120 | 0 | 4 | 3 | 2 | 129 |
| vahvistettu aiempina vuosina | 342 | 4 | 1 | — | 1 | 347 |
| Välisumma 1994-1999 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 |
| Kautta 2000-2006 koskevat rahoitusoikaisut: |
| vahvistettu vuonna 2010 | 0 | 11 | 35 | 87 | 30 | 164 |
| vahvistettu aiempina vuosina | 79 | 6 | 1 | — | 8 | 95 |
| Välisumma 2000-2006 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 |
| Kautta 2007-2013 koskevat rahoitusoikaisut: |
| vahvistettu vuonna 2010 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| vahvistettu aiempina vuosina | — | — | — | — | — | — |
| Välisumma 2007-2013 | 1 | — | 1 | — | — | 1 |
| Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 |
| Vuonna 2009 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä | 334 | 89 | 206 | 50 | 5 | 684 |
| Vuonna 2010 toteutettujen rahoitusoikaisujen 737 miljoonan euron yhteismäärästä miljoona euroa on toteutettu aiempina vuosina, mutta kyseistä määrää ei ole ilmoitettu aiemmin. |

milj. euroa

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä 2010

Kautta 1994–1999 koskevat rahoitusoikaisut:

vahvistettu vuonna 2010

120

0

4

3

2

129

vahvistettu aiempina vuosina

342

4

1

—

1

347

Välisumma 1994-1999

462

4

5

3

3

476

Kautta 2000-2006 koskevat rahoitusoikaisut:

vahvistettu vuonna 2010

0

11

35

87

30

164

vahvistettu aiempina vuosina

79

6

1

—

8

95

Välisumma 2000-2006

80

18

36

87

38

259

Kautta 2007-2013 koskevat rahoitusoikaisut:

vahvistettu vuonna 2010

1

—

1

—

—

1

vahvistettu aiempina vuosina

—

—

—

—

—

—

Välisumma 2007-2013

1

—

1

—

—

1

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä

542

21

42

90

41

737

Vuonna 2009 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä

334

89

206

50

5

684

Vuonna 2010 toteutettujen rahoitusoikaisujen 737 miljoonan euron yhteismäärästä miljoona euroa on toteutettu aiempina vuosina, mutta kyseistä määrää ei ole ilmoitettu aiemmin.

EAKR:n osalta on huomattava, että Espanja vahvisti helmikuussa 2010, että edellä liitetiedossa 6.3.1 mainittu 1,5 miljardin euron oikaisu on otettu huomioon asianomaisten ohjelmien paikallisissa kirjanpitojärjestelmissä. Kyseinen määrä oli vähennetty syyskuussa 2010 esitetyistä 20:stä lopullisesta maksupyynnöstä. Näitä maksupyyntöjä ei kuitenkaan ole otettu huomioon edellä mainituissa toteutettuja rahoitusoikaisuja koskevissa numerotiedoissa, koska hyväksymisprosessi on kesken. Tilanne on sama myös kauden 2000–2006 päättämiseen liittyvien maksupyyntöjen osalta.

Kaikki Euroopan sosiaalirahastoa koskevat vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut, jotka koskevat ohjelmakautta 1994–1999, myös toteutettiin vuonna 2010. Kyseiseltä kaudelta ei ole enää jäljellä toteuttamista odottavia rahoitusoikaisuja. Aiempina vuosina vahvistetut ohjelmakautta 2000–2006 koskevat rahoitusoikaisut todetaan ja käsitellään käynnissä olevassa ohjelmien päättämistä koskevassa prosessissa.

6.3.3   
  Rahoitusoikaisut – kumulatiiviset tiedot ja toteutusaste

Rahoitusoikaisut – kumulatiiviset tiedot ja toteutusaste

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

| milj. euroa |
| --- |
| | Kausi 1994–1999 | Kausi 2000-2006 | Kausi 2007-2013 | Yhteensä vuoden 2010 lopussa | Yhteensä vuoden 2009 lopussa |
| EAKR | 1 758 | 4 165 | 1 | 5 924 | 5 430 |
| Koheesiorahasto | 273 | 490 | — | 763 | 506 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 397 | 1 174 | 1 | 1 572 | 1 522 |
| KOR | 100 | 96 | — | 195 | 104 |
| EMOTR:n tukiosasto | 124 | 41 | — | 165 | 132 |
| Yhteensä | 2 652 | 5 965 | 2 | 8 619 | 7 694 |

milj. euroa

Kausi 1994–1999

Kausi 2000-2006

Kausi 2007-2013

Yhteensä vuoden 2010 lopussa

Yhteensä vuoden 2009 lopussa

EAKR

1 758

4 165

1

5 924

5 430

Koheesiorahasto

273

490

—

763

506

Euroopan sosiaalirahasto

397

1 174

1

1 572

1 522

KOR

100

96

—

195

104

EMOTR:n tukiosasto

124

41

—

165

132

Yhteensä

2 652

5 965

2

8 619

7 694

Kokonaismäärä on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 3.

Toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

Toteutetut rahoitusoikaisut – kumulatiiviset numerotiedot

| milj. euroa |
| --- |
| | Kausi 1994-1999 | Kausi 2000-2006 | Kausi 2007-2013 | Yhteensä vuoden 2010 lopussa | Yhteensä vuoden 2009 lopussa |
| EAKR | 1 736 | 1 972 | 1 | 3 709 | 3 167 |
| Koheesiorahasto | 266 | 227 | — | 493 | 472 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 395 | 1 146 | 1 | 1 542 | 1 500 |
| KOR | 100 | 94 | — | 194 | 104 |
| EMOTR:n tukiosasto | 124 | 41 | — | 165 | 124 |
| Yhteensä | 2 621 | 3 480 | 2 | 6 102 | 5 366 |

milj. euroa

Kausi 1994-1999

Kausi 2000-2006

Kausi 2007-2013

Yhteensä vuoden 2010 lopussa

Yhteensä vuoden 2009 lopussa

EAKR

1 736

1 972

1

3 709

3 167

Koheesiorahasto

266

227

—

493

472

Euroopan sosiaalirahasto

395

1 146

1

1 542

1 500

KOR

100

94

—

194

104

EMOTR:n tukiosasto

124

41

—

165

124

Yhteensä

2 621

3 480

2

6 102

5 366

Kokonaismäärä on jaoteltu jäsenvaltioittain liitteessä 4.

Useimmat ohjelmakautta 1994–1999 koskevat ohjelmat ja sääntöjenvastaisuudet ovat loppuun käsiteltyjä, ja niihin liittyvät määrät todennäköisesti pienenevät tulevaisuudessa. Jäsenvaltiot tekivät itse useita vähennyksiä kauden 2000–2006 ohjelmia koskeviin lopullisiin maksupyyntöihinsä. Maksupyyntöjen hyväksyminen on kuitenkin vielä kesken, minkä vuoksi ne eivät sisälly edellä esitettyihin määriin. Ne kirjataan toteutetuiksi, kun maksut hyväksytään vuonna 2011. Monimutkaisimmat tapaukset siirtyvät vuodelle 2012. Nykyistä ohjelmakautta 2007–2013 koskevien oikaisujen määrä kasvanee käynnissä olevien paikalla tehtävien tarkastusten myötä.

Edellä olevaan taulukkoon on sisällytetty rahoitusoikaisut, jotka tietyt jäsenvaltiot ovat kiistäneet, koska aiempien kokemusten mukaan komission pitää maksaa oikaistut määrät takaisin hyvin harvoin.

Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ollut toteutettu, sekä toteutusaste 31. joulukuuta 2010 (kumulatiiviset numerotiedot)

Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ollut toteutettu, sekä toteutusaste 31. joulukuuta 2010 (kumulatiiviset numerotiedot)

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä 2010 | Yhteensä 2009 |
| Kauden 1994–1999 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut | 1 758 | 273 | 397 | 100 | 124 | 2 652 | 2 516 |
| Toteutetut rahoitusoikaisut | 1 736 | 266 | 395 | 100 | 124 | 2 621 | 2 145 |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu | 22 | 8 | 2 | — | 0 | 31 | 371 |
| Toteutusaste | 99 % | 97 % | 100 % | 100 % | 100 % | 99 % | 85 % |
| Kauden 2000-2006 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut | 4 165 | 490 | 1 174 | 96 | 41 | 5 965 | 5 177 |
| Toteutetut rahoitusoikaisut | 1 972 | 227 | 1 146 | 94 | 41 | 3 480 | 3 221 |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu | 2 192 | 263 | 28 | 2 | — | 2 485 | 1 956 |
| Toteutusaste | 47 % | 46 % | 98 % | 98 % | 100 % | 58 % | 62 % |
| Kauden 2007-2013 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut | 1 | — | 1 | — | — | 2 | - |
| Toteutetut rahoitusoikaisut | 1 | — | 1 | — | — | 2 | — |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu | 0 | — | 0 | — | — | 0 | — |
| Toteutusaste | 69 % | — | 98 % | — | — | 84 % | — |
| Rahoitusoikaisut yhteensä |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut | 5 924 | 764 | 1 571 | 195 | 165 | 8 619 | 7 694 |
| Toteutetut rahoitusoikaisut | 3 709 | 493 | 1 542 | 194 | 165 | 6 102 | 5 366 |
| Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu | 2 214 | 271 | 30 | 2 | 0 | 2 516 | 2 327 |
| Toteutusaste | 63 % | 65 % | 98 % | 99 % | 100 % | 71 % | 70 % |

milj. euroa

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä 2010

Yhteensä 2009

Kauden 1994–1999 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Kauden 1994–1999 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut

1 758

273

397

100

124

2 652

2 652

2 516

2 516

Toteutetut rahoitusoikaisut

1 736

266

395

100

124

2 621

2 621

2 145

2 145

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu

22

8

2

—

0

31

31

371

371

Toteutusaste

99 %

97 %

100 %

100 %

100 %

99 %

99

85 %

85

Kauden 2000-2006 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Kauden 2000-2006 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut

4 165

490

1 174

96

41

5 965

5 965

5 177

5 177

Toteutetut rahoitusoikaisut

1 972

227

1 146

94

41

3 480

3 480

3 221

3 221

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu

2 192

263

28

2

—

2 485

2 485

1 956

1 956

Toteutusaste

47 %

46 %

98 %

98 %

100 %

58 %

58 %

62 %

62 %

Kauden 2007-2013 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Kauden 2007-2013 ohjelmia koskevat rahoitusoikaisut

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut

1

—

1

—

—

2

2

-

-

Toteutetut rahoitusoikaisut

1

—

1

—

—

2

2

—

—

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu

0

—

0

—

—

0

0

—

—

Toteutusaste

69 %

—

98 %

—

—

84 %

84 %

—

—

Rahoitusoikaisut yhteensä

Rahoitusoikaisut yhteensä

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut

5 924

764

1 571

195

165

8 619

8 619

7 694

7 694

Toteutetut rahoitusoikaisut

3 709

493

1 542

194

165

6 102

6 102

5 366

5 366

Vahvistetut/päätetyt rahoitusoikaisut, joita ei ole vielä toteutettu

2 214

271

30

2

0

2 516

2 516

2 327

2 327

Toteutusaste

Toteutusaste

63 %

63 %

65 %

65 %

98 %

98 %

99 %

99 %

100 %

100 %

71 %

71 %

70 %

70 %

Kauden 1994–1999 ohjelmia koskeva korkea toteutusaste johtuu siitä, että vuoden 2010 aikana annettiin suurin osa perintämääräyksistä, joilla toteutetaan vuoden 2009 aikana tehdyt rahoitusoikaisupäätökset (jotka olivat kesken vuoden 2009 tilejä päätettäessä) tai uudet oikaisut, jotka vahvistettiin tai joista tehtiin päätös vuoden 2010 aikana.

Ohjelmakauden 2000–2006 alhainen toteuttamisaste johtuu siitä, että päättämisprosessi on siinä vaiheessa, että vuoden 2010 lopussa saatuja maksupyyntöjä ei ole vielä hyväksytty. Näin ollen vuoden 2010 toteutustiedoissa asianomaisia rahoitusoikaisuja, joiden yhteismäärä on 2,3 miljardia euroa, ei voida ottaa huomioon.

6.3.4   
  Tekeillä olevat rahoitusoikaisut

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut

| milj. euroa |
| --- |
| | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009 | Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009 | Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010 | Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009 | Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010 |
| Rakenne- ja koheesiorahastot (ohjelmakaudet 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013) |
| EAKR | 430 | 135 | (212) | (156) | 197 |
| Koheesiorahasto | 149 | 206 | (21) | (72) | 262 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 326 | 9 | (42) | (10) | 284 |
| KOR | 2 | — | (1) | 0 | 0 |
| EMOTR:n tukiosasto | 63 | 4 | (33) | (31) | 4 |
| Yhteensä | 971 | 354 | (309) | (269) | 747 |

milj. euroa

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2009

Uudet tekeillä olevat rahoitusoikaisut 2009

Rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010

Mukautukset rahoitusoikaisuihin, joista oli tehty päätös tai jotka olivat tekeillä 31.12.2009

Tekeillä olevat rahoitusoikaisut 31.12.2010

Rakenne- ja koheesiorahastot (ohjelmakaudet 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013)

Rakenne- ja koheesiorahastot (ohjelmakaudet 1994–1999, 2000–2006 ja 2007–2013)

EAKR

430

135

(212)

(156)

197

Koheesiorahasto

149

206

(21)

(72)

262

Euroopan sosiaalirahasto

326

9

(42)

(10)

284

KOR

2

—

(1)

0

0

EMOTR:n tukiosasto

63

4

(33)

(31)

4

Yhteensä

971

354

(309)

(269)

747

EAKR:n osalta useat aiempina vuosina käynnissä olleet menettelyt saatiin päätökseen vuonna 2010 tekemällä rahoitusoikaisuja tai mukauttamalla asianomaisia määriä. Lisäksi vuosi 2010 oli siirtymäkausi kahdelle ohjelmakaudelle: ohjelmakautta 2000–2006 koskevat menettelyt saatettiin päätökseen, jolloin tekeillä olevien oikaisujen määrä pieneni, ja ohjelmakautta 2007–2013 koskevia uusia menettelyjä aloitettiin (joskin vielä suhteellisen vähän). Tämän vuoksi tekeillä olevia rahoitusoikaisuja on tänä vuonna ollut rahamääräisesti vähemmän kuin edellisenä vuonna.

Euroopan sosiaalirahastoa koskevista 9 miljoonan euron arvoisista uusista tapauksista useimmat liittyvät ohjelmakauteen 2000–2006, koska kaikki asianomaiset operatiiviset ohjelmat ovat tulossa päätösvaiheeseen. Rahoitusoikaisuihin sovellettava menettely toteutetaan ohjelmien päättämisprosessin yhteydessä. Puolet käynnissä olevista menettelyistä koskee ohjelmakautta 2007–2013. Niiden määräksi on tässä vaiheeksi esitetty alustavasti yksi euro, koska oikaistavaa määrää ei ole vielä todettu.

Edellä mainitun määrän lisäksi jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet 1 437 miljoonan euron arvosta potentiaalisia takaisinperittäviä varoja havaittuaan rakennerahastoihin liittyviä sääntöjenvastaisia maksupyyntöjä. Määrä perustuu komission asetuksen (EY) N:o 1681/94 mukaisiin jäsenvaltioiden virallisiin ilmoituksiin. Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella ei voida riittävän tarkkaan arvioida, onnistuuko perintä yksittäistapauksissa. Lisäksi on vaara, että edellä ilmoitettuihin numerotietoihin sisältyy päällekkäisyyttä, joka on vaikea kvantifioida, koska jäsenvaltioiden ei tarvitse raportoinnissaan eritellä EU:n työstä ja omista tarkastuksistaan johtuvaa potentiaalista takaisinperintää.

6.3.5   
  Maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen

Maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen

EAKR:n osalta vuonna 2010 tehtiin 49 maksujen eräpäiviä koskevaa lykkäyspäätöstä, joiden rahallinen arvo oli yhteensä 2 156 miljoonaa euroa. Maksujen suorittamiselle annettiin lupa 41 tapauksessa, joiden rahallinen arvo oli 2 057 miljoonaa euroa. Vuoden lopussa 8 tapausta oli vielä käsittelyssä, ja niiden rahallinen arvo oli 99 miljoonaa euroa.

Euroopan sosiaalirahaston osalta vuonna 2010 tehtiin 12 maksujen eräpäiviä koskevaa lykkäyspäätöstä, joiden rahallinen arvo oli yhteensä 255 miljoonaa euroa. Ne liittyivät kaikki ohjelmakauteen 2007–2013. Maksujen suorittamiselle annettiin lupa kuudessa tapauksessa, joiden rahallinen arvo oli 94 miljoonaa euroa. Vuoden lopussa 6 tapausta oli vielä käsittelyssä, ja niiden rahallinen arvo oli 161 miljoonaa euroa.

Lykkäystapaukset jakautuivat jäsenvaltioittain vuonna 2010 seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | EAKR | Euroopan sosiaalirahasto | Yhteensä |
| Lykkäykset – loppuun käsitellyt tapaukset per 31.12.2010 |
| Saksa | 175 | — | 175 |
| Espanja | 1 477 | 74 | 1 552 |
| Italia | 84 | — | 84 |
| Luxemburg | — | 1 | 1 |
| Unkari | 33 | — | 33 |
| Portugali | 103 | — | 103 |
| Romania | — | 18 | 18 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 184 | — | 184 |
| Loppuun käsitellyt tapaukset yhteensä | 2 057 | 94 | 2 151 |
| Lykkäykset – käsiteltävinä olleet tapaukset 31.12.2010 |
| Belgia | — | 3 | 3 |
| Bulgaria | 15 | — | 15 |
| Saksa | 43 | 69 | 112 |
| Italia | — | 72 | 72 |
| Itävalta | — | 17 | 17 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 41 | — | 41 |
| Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä | 99 | 161 | 260 |
| Lykkäykset yhteensä | 2 156 | 255 | 2 411 |
| Tässä taulukossa esitetyt tiedot vastaavat tilannetta 15. helmikuuta 2011. |

milj. euroa

EAKR

Euroopan sosiaalirahasto

Yhteensä

Lykkäykset – loppuun käsitellyt tapaukset per 31.12.2010

Lykkäykset – loppuun käsitellyt tapaukset per 31.12.2010

Saksa

175

—

175

Espanja

1 477

74

1 552

Italia

84

—

84

Luxemburg

—

1

1

Unkari

33

—

33

Portugali

103

—

103

Romania

—

18

18

Yhdistynyt kuningaskunta

184

—

184

Loppuun käsitellyt tapaukset yhteensä

2 057

94

2 151

Lykkäykset – käsiteltävinä olleet tapaukset 31.12.2010

Lykkäykset – käsiteltävinä olleet tapaukset 31.12.2010

Belgia

—

3

3

Bulgaria

15

—

15

Saksa

43

69

112

Italia

—

72

72

Itävalta

—

17

17

Yhdistynyt kuningaskunta

41

—

41

Käsiteltävinä olleet tapaukset yhteensä

99

161

260

Lykkäykset yhteensä

2 156

255

2 411

Tässä taulukossa esitetyt tiedot vastaavat tilannetta 15. helmikuuta 2011.

Lisäksi Euroopan sosiaalirahaston osalta tehtiin kuusi maksujen keskeytyspäätöstä vuoden 2010 aikana (Belgia, Espanja ja Ranska). Vuoden loppuun mennessä maksujen suorittamista jatkettiin vain Espanjan osalta.

6.4   MUU PERINTÄ

MUU PERINTÄ

Tässä kohdassa esitetään aiheettomasti maksettujen varojen takaisinperintä, joka perustuu komission, jäsenvaltioiden, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tai OLAFin havaitsemiin virheisiin tai sääntöjenvastaisuuksiin siinä osassa talousarviota, jota ei hallinnoida yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

MUU VUONNA 2010 VAHVISTETTU VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

MUU VUONNA 2010 VAHVISTETTU VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Muut hallinnointitavat: |
| — | external actions |

milj. euroa

2010

2009

Muut hallinnointitavat:

Muut hallinnointitavat:

—

external actions

137

81

| — | sisäiset politiikat |
| --- | --- |

—

sisäiset politiikat

188

202

Muu vahvistettu takaisinperintä yhteensä

325

283

MUU VUONNA 2010 TOTEUTETTU VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

MUU VUONNA 2010 TOTEUTETTU VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Muut hallinnointitavat: |
| — | ulkoiset toimet |

milj. euroa

2010

2009

Muut hallinnointitavat:

Muut hallinnointitavat:

—

ulkoiset toimet

136

81

| — | sisäiset politiikat |
| --- | --- |

—

sisäiset politiikat

163

202

Muu toteutettu takaisinperintä yhteensä

299

283

6.5   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ JA RAHOITUSOIKAISUIHIN LIITTYVÄT TOIMET JÄSENVALTIOITTAIN (RAKENNETOIMET TAI KOHEESIOPOLITIIKKA)

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ JA RAHOITUSOIKAISUIHIN LIITTYVÄT TOIMET JÄSENVALTIOITTAIN (RAKENNETOIMET TAI KOHEESIOPOLITIIKKA)

Koheesiopolitiikassa jäsenvaltioiden tekemiä rahoitusoikaisuja, jotka perustuvat niiden omiin tai EU:n tarkastuksiin, ei kirjata komission kirjanpitojärjestelmään, koska jäsenvaltiot voivat käyttää nämä varat uudelleen muihin tukikelpoisiin menoihin. Komissio kuitenkin kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan päivitetyt tiedot rakennerahastoja koskevista peruutuksista, takaisinperinnästä ja keskeneräisestä takaisinperinnästä sekä vuosittain että kumulatiivisesti kaudelta 2000–2006. Tiedot pyydetään kaikista neljästä rahastosta (EAKR, ESR, EMOTR:n tukiosasto ja KOR). Jäsenvaltioiden ei kuitenkaan tarvitse eritellä EU:n tarkastuksista johtuvia oikaisuja. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden tekemiä rahoitusoikaisuja ei lisätä komission tekemiin oikaisuihin.

Kausi 2000–2006 on päätösvaiheessa, jolloin kaikista sääntöjenvastaisuuksia koskevista vähennyksistä on toimitettava todisteet. Tämän vuoksi jäsenvaltioita ei velvoiteta toimittamaan komissiolle erikseen vuoden 2010 tietoja peruutuksista, takaisinperinnästä ja keskeneräisestä takaisinperinnästä. Tästä huolimatta Belgia, Kreikka, Portugali ja Unkari toimittivat kyseiset tiedot maaliskuussa 2011. Komissiolle toimitettiin myös tiedot alueiden välisistä ohjelmista. Kyseiset tiedot on otettu huomioon tässä jaksossa.

Tähän mennessä saatujen tietojen perusteella jäsenvaltiot ovat raportoineet EU:n rahoitusosuuksien osalta yhteensä noin 5,1 miljardin euron kumulatiiviset rahoitusoikaisut, jotka perustuvat niiden tekemiin kansallisiin tarkastuksiin vuoden 2000–2006 ohjelmissa (peruutusten osuus on noin 4 miljardia euroa ja takaisinperinnän 1,1 miljardia euroa).

Aluepolitiikan pääosasto sai vuonna 2010 päätökseen jäljellä olevia kuutta jäsenvaltiota koskevat ohjelmakauden 2000–2006 takaisinperintään liittyvät paikalla tehdyt tarkastukset, jotka toteutettiin osana kansallisiin järjestelmiin sovellettua vuoden 2008 toimintaohjelmaa. Tarkastukset on nyt tehty kaikissa 25 jäsenvaltiossa (Bulgarialla ja Romanialla ei ollut kautta 2000–2006 koskevia raportointivelvoitteita). Näiden tarkastusten ja tilintarkastustuomioistuimen kahdessa viimeisessä vuosikertomuksessaan raportoimien tarkastusten tulokset osoittavat, että jäsenvaltioiden viranomaiset noudattavat yleisesti ottaen vaatimuksia. Tästä huolimatta havaittiin selkeitä puutteita, jotka liittyvät tietojen kattavuuteen sekä sääntöjenvastaisuuksien kirjaamiseen ja raportointiin joidenkin kauden 2000–2006 ohjelmien osalta Alankomaissa, Espanjassa, Italiassa ja Ranskassa. Puutteita havaittiin, tosin vähemmässä määrin, myös Latvian, Slovenian, Suomen, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmissa. Vaikka komission tarkastuksissa on havaittu, että tilanne on parantunut kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 2007–2010, komissio toimii varovaisesti ohjelmien päätösvaiheessa. Tämän vuoksi se on pyytänyt kaikkia ohjelmia valvovia viranomaisia raportoimaan seurannasta (ml. rahoitusoikaisut), joka toteutetaan kansallisella tasolla kunkin ohjelman kaikkien sääntöjenvastaisuuksien osalta. Komissio ei päätä ohjelmia ennen kuin se katsoo toimitettujen tietojen olevan johdonmukaisia ja kattavia.

Ohjelmakauteen 2000–2006 liittyy riski, että rahoitusoikaisuja koskevissa luvuissa on päällekkäisyyksiä, kun verrataan EU:n tason tarkastuksista (komissio, tilintarkastustuomioistuin ja OLAF) ja jäsenvaltioiden omista tarkastuksista johtuvista oikaisuista raportoituja numerotietoja. Tämä johtuu siitä, että suuri osa EU:n elinten tarkastustyöstä johtuvista rahoitusoikaisuista hyväksytään jäsenvaltioissa. Ne tekevät oikaisut ilman komission virallista päätöstä peruuttamalla kyseiset menot menoilmoituksistaan. Päällekkäisyyttä ei voida tarkasti ilmoittaa numeroina, koska jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta eritellä EU:n tason tarkastuksista ja omasta valvonta- ja tarkastustyöstään johtuvia rahoitusoikaisuja kauden 2000–2006 raportoinnissa. Jäsenvaltiot eivät myöskään aina tee rahoitusoikaisua sinä vuonna, jona ne hyväksyvät sen. Mahdollisista päällekkäisyyksistä voidaan tämän vuoksi esittää vain arvioita. Kun vertaillaan jäsenvaltiokohtaisesti niiden toimittamia numerotietoja vuodelta 2010 ja EU:n elinten tarkastuksista johtuvien, jäsenvaltioiden kyseisenä vuonna hyväksymien rahoitusoikaisujen rahallista arvoa, päällekkäisyydet näyttävät olevan arvoltaan enintään 65 miljoonaa euroa. Vuonna 2009 päällekkäisyyksiä oli 465 miljoonan euron arvosta).

Ohjelmakaudesta 2007–2013 jäsenvaltioiden on lainsäädännön mukaisesti raportoitava vuosittain varojen takaisinperinnästä ja peruutuksista SFC 2007 -tietotekniikkajärjestelmän kautta. Uudessa järjestelmässä komissio saa tiedot sähköisesti suoraan jäsenvaltioilta vuosittain maaliskuun 31. päivään mennessä. Jäsenvaltioille laatimissaan ohjeissa komissio ehdottaa myös, että jäsenvaltiot ilmoittavat erikseen EU:n toimielinten tarkastuksista johtuvat oikaisut, jotta tietoihin ei jää päällekkäisyyksiä. Jäsenvaltioiden komissiolle 31.3.2011 mennessä lähettämien tietojen mukaan EU:n osuus varoista, jotka jäsenvaltiot ovat perineet takaisin tuensaajilta ja vähentäneet komissiolle vuonna 2010 esitetyistä vahvistetuista menoista, on 35 miljoonaa euroa. Lisäksi vuoden 2010 maksupyynnöistä on peruutettu 189 miljoonaa euroa ennen kuin kansallinen perintäprosessi on saatu päätökseen. Vuoden 2010 lopussa oli keskeneräisiä perintämenettelyjä 41 miljoonan euron arvosta. EU:n osuus oli siis yhteensä 265 miljoonaa euroa.

| milj. euroa |
| --- |
| EU 27 2007-2013 (2) | Jäsenvaltioiden tarkastuksiin perustuvat peruutukset | EU:n toimielinten tarkastuksiin perustuvat peruutukset | Peruutukset yhteensä | Jäsenvaltioiden tarkastuksiin perustuva varojen takaisinperintä | EU:n toimielinten tarkastuksiin perustuva varojen takaisinperintä | Takaisinperintä yhteensä | Vuonna 2010 ilmoitettu keskeneräinen takaisinperintä yhteensä | Jäsenvaltioiden ilmoitukset yhteensä |
| EAKR/Koheesiorahasto
   (3) | 151 | 5 | 156 | 29 | 2 | 31 | 25 | 212 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 31 | 2 | 33 | 4 | 0 | 4 | 15 | 52 |
| Euroopan kalatalousrahasto | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 183 | 7 | 189 | 34 | 2 | 35 | 41 | 265 |

milj. euroa

EU 27 2007-2013 (2)

2

Jäsenvaltioiden tarkastuksiin perustuvat peruutukset

EU:n toimielinten tarkastuksiin perustuvat peruutukset

Peruutukset yhteensä

Jäsenvaltioiden tarkastuksiin perustuva varojen takaisinperintä

EU:n toimielinten tarkastuksiin perustuva varojen takaisinperintä

Takaisinperintä yhteensä

Vuonna 2010 ilmoitettu keskeneräinen takaisinperintä yhteensä

Jäsenvaltioiden ilmoitukset yhteensä

EAKR/Koheesiorahasto
   (3)

EAKR/Koheesiorahasto

3

151

5

156

156

29

2

31

31

25

25

212

212

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

31

2

33

33

4

0

4

4

15

15

52

52

Euroopan kalatalousrahasto

Euroopan kalatalousrahasto

0

0

0

0

1

0

1

1

0

0

1

1

Yhteensä

183

7

189

34

2

35

41

265

Komissio aikoo tehdä takaisinperintää koskevan tarkastuksen vuoden 2011 jälkipuoliskolla. Tavoitteena on tarkastaa kaikkien rahastojen osalta varmentavien viranomaisten käyttämät oikaisumekanismit sekä arvioida, kuinka varmoina komissio voi pitää ilmoitettuja numerotietoja. Tässä arvioinnissa käytetään riskianalyysin avulla tehtyä ohjelmien ja jäsenvaltioiden otosta.

Liitetieto 6 –   Liite 1: Maataloustukirahastoa koskeva varojen takaisinperintä ja rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010; kokonaismäärä – Jaottelu jäsenvaltioittain

Liitetieto 6 –

Liite 1: Maataloustukirahastoa koskeva varojen takaisinperintä ja rahoitusoikaisut, joista tehtiin päätös vuonna 2010; kokonaismäärä – Jaottelu jäsenvaltioittain

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen | Sääntöjenmukaisuustarkastus | Ilmoitetut sääntöjen vastaisuudet | Yhteensä 2010 | Yhteensä 2009 |
| Belgia | 0 | — | 4 | 4 | 15 |
| Bulgaria | 0 | 17 | 3 | 20 | 5 |
| Tšekki | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Tanska | 0 | 10 | 3 | 12 | 104 |
| Saksa | –1 | 16 | 12 | 28 | 17 |
| Viro | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irlanti | –1 | 0 | 7 | 7 | 4 |
| Kreikka | 4 | 460 | 14 | 477 | 21 |
| Espanja | 8 | 52 | 23 | 83 | 106 |
| Ranska | –1 | 39 | 28 | 67 | 111 |
| Italia | 4 | 39 | 35 | 78 | 15 |
| Kypros | — | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Latvia | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Liettua | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 |
| Luxemburg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Unkari | 0 | 8 | 1 | 8 | 22 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Alankomaat | –1 | 47 | 5 | 51 | 36 |
| Itävalta | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 |
| Puola | 0 | 50 | 2 | 52 | 13 |
| Portugali | 2 | 40 | 16 | 58 | 18 |
| Romania | 11 | 38 | 6 | 55 | 14 |
| Slovenia | 0 | 4 | 1 | 5 | 2 |
| Slovakia | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Suomi | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Ruotsi | 0 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 8 | 194 | 11 | 213 | 109 |
| Yhteensä (päätös tehty) | 33 | 1 022 | 178 | 1 233 | 625 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Sääntöjenmukaisuustarkastus

Ilmoitetut sääntöjen vastaisuudet

Yhteensä 2010

Yhteensä 2009

Belgia

0

—

4

4

15

Bulgaria

0

17

3

20

5

Tšekki

0

1

0

1

1

Tanska

0

10

3

12

104

Saksa

–1

16

12

28

17

Viro

—

—

0

0

0

Irlanti

–1

0

7

7

4

Kreikka

4

460

14

477

21

Espanja

8

52

23

83

106

Ranska

–1

39

28

67

111

Italia

4

39

35

78

15

Kypros

—

1

0

1

0

Latvia

0

—

0

0

0

Liettua

0

0

2

2

4

Luxemburg

0

1

0

1

0

Unkari

0

8

1

8

22

Malta

0

—

0

0

0

Alankomaat

–1

47

5

51

36

Itävalta

0

1

1

2

3

Puola

0

50

2

52

13

Portugali

2

40

16

58

18

Romania

11

38

6

55

14

Slovenia

0

4

1

5

2

Slovakia

0

0

0

0

1

Suomi

0

2

1

2

2

Ruotsi

0

3

2

5

2

Yhdistynyt kuningaskunta

8

194

11

213

109

Yhteensä (päätös tehty)

33

1 022

178

1 233

625

Liitetieto 6 –   Liite 2: Maataloustukirahastoa koskeva varojen takaisinperintä ja rahoitusoikaisut, jotka toteutettiin vuonna 2010; kokonaismäärä – Jaottelu jäsenvaltioittain

Liitetieto 6 –

Liite 2: Maataloustukirahastoa koskeva varojen takaisinperintä ja rahoitusoikaisut, jotka toteutettiin vuonna 2010; kokonaismäärä – Jaottelu jäsenvaltioittain

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen laiminlyönti | Sääntöjenmukaisuustarkastus | Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet (maksettu takaisin EU:lle) | Yhteensä 2010 | Yhteensä 2009 |
| Belgia | 0 | 0 | 3 | 3 | 14 |
| Bulgaria | 0 | — | 5 | 6 | 1 |
| Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Tanska | 0 | 10 | 3 | 12 | 105 |
| Saksa | –1 | 16 | 10 | 26 | 18 |
| Viro | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Irlanti | –1 | 1 | 5 | 5 | 5 |
| Kreikka | 4 | 136 | 10 | 150 | 196 |
| Espanja | 8 | 92 | 30 | 130 | 59 |
| Ranska | –1 | 90 | 30 | 120 | 82 |
| Italia | 4 | 5 | 23 | 33 | 177 |
| Kypros | — | 1 | 0 | 1 | 1 |
| Latvia | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Liettua | 0 | 2 | 1 | 4 | 2 |
| Luxemburg | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Unkari | 0 | 24 | 2 | 26 | 9 |
| Malta | 0 | — | 0 | 0 | 0 |
| Alankomaat | –1 | 46 | 5 | 51 | 9 |
| Itävalta | 0 | 3 | 1 | 3 | 1 |
| Puola | 0 | 95 | 1 | 97 | 2 |
| Portugali | 2 | 4 | 18 | 24 | 7 |
| Romania | 11 | — | 6 | 16 | 12 |
| Slovenia | 0 | — | 1 | 1 | 2 |
| Slovakia | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| Suomi | 0 | 2 | 1 | 2 | 2 |
| Ruotsi | 0 | 3 | 2 | 5 | 14 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 8 | 195 | 12 | 215 | 133 |
| Toteutetut yhteensä | 33 | 728 | 172 | 934 | 851 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä maksumääräaikojen laiminlyönti

Sääntöjenmukaisuustarkastus

Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet (maksettu takaisin EU:lle)

Yhteensä 2010

Yhteensä 2009

Belgia

0

0

3

3

14

Bulgaria

0

—

5

6

1

Tšekki

0

0

1

1

0

Tanska

0

10

3

12

105

Saksa

–1

16

10

26

18

Viro

—

—

0

0

0

Irlanti

–1

1

5

5

5

Kreikka

4

136

10

150

196

Espanja

8

92

30

130

59

Ranska

–1

90

30

120

82

Italia

4

5

23

33

177

Kypros

—

1

0

1

1

Latvia

0

—

0

0

0

Liettua

0

2

1

4

2

Luxemburg

0

1

0

1

0

Unkari

0

24

2

26

9

Malta

0

—

0

0

0

Alankomaat

–1

46

5

51

9

Itävalta

0

3

1

3

1

Puola

0

95

1

97

2

Portugali

2

4

18

24

7

Romania

11

—

6

16

12

Slovenia

0

—

1

1

2

Slovakia

0

0

1

1

0

Suomi

0

2

1

2

2

Ruotsi

0

3

2

5

14

Yhdistynyt kuningaskunta

8

195

12

215

133

Toteutetut yhteensä

33

728

172

934

851

Liitetieto 6 –   Liite 3: Vuonna 2010 vahvistetut rakennetoimia koskevat rahoitusoikaisut yhteensä

Liitetieto 6 –

Liite 3: Vuonna 2010 vahvistetut rakennetoimia koskevat rahoitusoikaisut yhteensä

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kumulatiivinen vuoden 2009 lopussa | Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut | Kumulatiivinen vuoden 2010 lopussa |
| EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä 2010 |
| 1994-1999 | 2 516 | 125 | 0 | 4 | 3 | 3 | 136 | 2 652 |
| Belgia | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Tanska | 3 | — | — | — | — | — | 0 | 3 |
| Saksa | 339 | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 340 |
| Irlanti | 42 | — | — | — | — | — | 0 | 42 |
| Kreikka | 526 | 1 | 0 | — | — | 0 | 2 | 528 |
| Espanja | 548 | 116 | 0 | 0 | — | 1 | 117 | 664 |
| Ranska | 84 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 88 |
| Italia | 505 | 0 | — | — | — | 0 | 0 | 505 |
| Luxemburg | 5 | — | — | — | — | — | 0 | 5 |
| Alankomaat | 177 | — | — | — | — | — | 0 | 177 |
| Itävalta | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Portugali | 137 | 2 | — | — | 1 | 1 | 4 | 141 |
| Suomi | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Ruotsi | 1 | — | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 131 | 6 | — | — | 1 | 0 | 7 | 138 |
| INTERREG | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| 2000-2006 | 5 178 | 368 | 258 | 43 | 89 | 30 | 788 | 5 965 |
| Belgia | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Bulgaria | 2 | — | 18 | — | — | — | 18 | 21 |
| Tšekki | 0 | 4 | 7 | — | — | — | 11 | 11 |
| Tanska | 0 | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Saksa | 12 | 0 | — | 0 | 0 | — | 1 | 13 |
| Viro | 0 | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irlanti | 42 | 2 | 1 | — | — | — | 2 | 44 |
| Kreikka | 920 | 40 | 0 | 0 | — | — | 40 | 961 |
| Espanja | 2 503 | 170 | 104 | 2 | 87 | — | 363 | 2 865 |
| Ranska | 261 | 16 | — | 0 | — | 9 | 26 | 287 |
| Italia | 825 | 97 | — | 4 | 1 | 2 | 105 | 930 |
| Kypros | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Latvia | 4 | — | 1 | — | 0 | — | 1 | 4 |
| Liettua | 2 | — | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Unkari | 52 | 0 | — | — | — | — | 0 | 52 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Alankomaat | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Itävalta | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Puola | 134 | 0 | 111 | 1 | 0 | — | 112 | 246 |
| Portugali | 126 | 0 | 13 | 0 | — | 18 | 31 | 157 |
| Romania | 10 | — | 2 | — | — | — | 2 | 12 |
| Slovenia | 2 | — | — | — | — | — | 0 | 2 |
| Slovakia | 39 | 0 | 2 | — | — | — | 2 | 41 |
| Suomi | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Ruotsi | 11 | 0 | — | — | — | — | 0 | 11 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 217 | 29 | — | 36 | — | 1 | 65 | 283 |
| INTERREG | 1 | 9 | — | — | — | — | 9 | 10 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgaria | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tšekki | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tanska | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Saksa | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Viro | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irlanti | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Kreikka | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Espanja | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ranska | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kypros | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Liettua | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxemburg | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Unkari | — | 0 | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Alankomaat | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Itävalta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Puola | — | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Portugali | — | 0 | — | 0 | — | — | 1 | 1 |
| Romania | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Suomi | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ruotsi | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Yhdistynyt kuningaskunta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Vahvistetut yhteensä | 7 694 | 494 | 258 | 49 | 91 | 33 | 925 | 8 619 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

Kumulatiivinen vuoden 2009 lopussa

Vuonna 2010 vahvistetut rahoitusoikaisut

Kumulatiivinen vuoden 2010 lopussa

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä 2010

1994-1999

1994-1999

2 516

2 516

125

125

0

0

4

4

3

3

3

3

136

136

2 652

2 652

Belgia

5

—

—

—

—

—

0

5

Tanska

3

—

—

—

—

—

0

3

Saksa

339

0

—

—

0

1

1

340

Irlanti

42

—

—

—

—

—

0

42

Kreikka

526

1

0

—

—

0

2

528

Espanja

548

116

0

0

—

1

117

664

Ranska

84

—

—

4

—

0

4

88

Italia

505

0

—

—

—

0

0

505

Luxemburg

5

—

—

—

—

—

0

5

Alankomaat

177

—

—

—

—

—

0

177

Itävalta

2

—

—

—

—

—

0

2

Portugali

137

2

—

—

1

1

4

141

Suomi

1

—

—

—

—

—

0

1

Ruotsi

1

—

—

—

—

—

0

1

Yhdistynyt kuningaskunta

131

6

—

—

1

0

7

138

INTERREG

10

0

—

—

—

—

0

10

2000-2006

2000-2006

5 178

5 178

368

368

258

258

43

43

89

89

30

30

788

788

5 965

5 965

Belgia

10

0

—

—

—

—

0

10

Bulgaria

2

—

18

—

—

—

18

21

Tšekki

0

4

7

—

—

—

11

11

Tanska

0

—

—

—

—

—

0

0

Saksa

12

0

—

0

0

—

1

13

Viro

0

0

—

0

—

—

0

0

Irlanti

42

2

1

—

—

—

2

44

Kreikka

920

40

0

0

—

—

40

961

Espanja

2 503

170

104

2

87

—

363

2 865

Ranska

261

16

—

0

—

9

26

287

Italia

825

97

—

4

1

2

105

930

Kypros

—

—

—

—

—

—

0

0

Latvia

4

—

1

—

0

—

1

4

Liettua

2

—

0

—

—

—

0

2

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

0

2

Unkari

52

0

—

—

—

—

0

52

Malta

—

—

—

—

—

—

0

0

Alankomaat

2

—

—

—

—

—

0

2

Itävalta

—

—

—

—

—

—

0

0

Puola

134

0

111

1

0

—

112

246

Portugali

126

0

13

0

—

18

31

157

Romania

10

—

2

—

—

—

2

12

Slovenia

2

—

—

—

—

—

0

2

Slovakia

39

0

2

—

—

—

2

41

Suomi

0

—

—

—

0

—

0

1

Ruotsi

11

0

—

—

—

—

0

11

Yhdistynyt kuningaskunta

217

29

—

36

—

1

65

283

INTERREG

1

9

—

—

—

—

9

10

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

—

2

2

2

2

Belgia

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgaria

—

—

—

—

—

—

—

—

Tšekki

—

—

—

—

—

—

—

—

Tanska

—

—

—

0

—

—

0

0

Saksa

—

—

—

—

—

—

—

—

Viro

—

0

—

—

—

—

0

0

Irlanti

—

—

—

0

—

—

0

0

Kreikka

—

—

—

—

—

—

—

—

Espanja

—

—

—

—

—

—

—

—

Ranska

—

—

—

0

—

—

0

0

Italia

—

—

—

—

—

—

—

—

Kypros

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvia

—

—

—

—

—

—

—

—

Liettua

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxemburg

—

—

—

0

—

—

0

0

Unkari

—

0

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Alankomaat

—

—

—

—

—

—

—

—

Itävalta

—

—

—

—

—

—

—

—

Puola

—

0

—

0

—

—

0

0

Portugali

—

0

—

0

—

—

1

1

Romania

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenia

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakia

—

—

—

—

—

—

—

—

Suomi

—

—

—

—

—

—

—

—

Ruotsi

—

—

—

—

—

—

—

—

Yhdistynyt kuningaskunta

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Vahvistetut yhteensä

7 694

494

258

49

91

33

925

8 619

Liitetieto 6 –   Liite 4: Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä: Rakennetoimet

Liitetieto 6 –

Liite 4: Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut yhteensä: Rakennetoimet

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltio | Kumulatiivinen vuoden 2009 lopussa | Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut | Kumulatiivinen vuoden 2010 lopussa |
| EAKR | Koheesiorahasto | Euroopan sosiaalirahasto | KOR | EMOTR:n tukiosasto | Yhteensä vuonna 2010 |
| 1994-1999 | 2 144 | 462 | 4 | 5 | 3 | 3 | 476 | 2 621 |
| Belgia | 6 | — | — | — | — | — | — | 6 |
| Tanska | 4 | — | — | — | — | — | — | 4 |
| Saksa | 300 | 37 | — | — | 0 | 1 | 38 | 338 |
| Irlanti | 40 | — | — | — | — | — | — | 40 |
| Kreikka | 521 | 1 | 3 | — | — | 0 | 4 | 525 |
| Espanja | 293 | 363 | 1 | 0 | — | 1 | 365 | 658 |
| Ranska | 85 | — | — | 4 | — | 0 | 4 | 89 |
| Italia | 483 | 21 | — | — | — | — | 21 | 504 |
| Luxemburg | 4 | — | — | 1 | — | — | 1 | 5 |
| Alankomaat | 177 | — | — | — | — | — | — | 177 |
| Itävalta | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Portugali | 118 | 20 | — | — | 1 | 1 | 23 | 141 |
| Suomi | 1 | 0 | — | — | — | — | 0 | 1 |
| Ruotsi | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 108 | 11 | — | — | 1 | 0 | 13 | 120 |
| INTERREG | 2 | 7 | — | — | — | — | 7 | 9 |
| 2000-2006 | 3 222 | 80 | 18 | 36 | 87 | 38 | 259 | 3 480 |
| Belgia | 8 | — | — | 0 | — | — | 0 | 8 |
| Bulgaria | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Tšekki | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Tanska | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Saksa | 10 | 0 | — | — | — | — | 0 | 10 |
| Viro | 0 | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Irlanti | 26 | — | — | — | — | — | — | 26 |
| Kreikka | 904 | — | — | — | — | — | — | 904 |
| Espanja | 940 | — | 16 | 0 | 87 | 8 | 111 | 1 051 |
| Ranska | 239 | — | — | — | — | 9 | 9 | 248 |
| Italia | 686 | 79 | — | 0 | — | 2 | 82 | 768 |
| Kypros | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Latvia | 3 | — | 1 | — | — | — | 1 | 4 |
| Liettua | 1 | — | 0 | — | — | — | 0 | 1 |
| Luxemburg | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Unkari | 41 | — | — | — | — | — | — | 41 |
| Malta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Alankomaat | 0 | — | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Itävalta | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Puola | 90 | — | — | — | — | — | — | 90 |
| Portugali | 95 | — | 1 | — | — | 18 | 18 | 113 |
| Romania | 8 | — | 0 | — | — | — | 0 | 8 |
| Slovenia | 2 | — | — | — | — | — | — | 2 |
| Slovakia | 1 | — | — | — | — | — | — | 1 |
| Suomi | 0 | — | — | — | — | — | — | 0 |
| Ruotsi | 11 | — | — | — | — | — | — | 11 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 151 | — | — | 36 | — | 1 | 37 | 188 |
| INTERREG | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| 2007-2013 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | — | 2 | 2 |
| Belgia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bulgaria | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tšekki | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Tanska | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Saksa | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Viro | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Irlanti | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Kreikka | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Espanja | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ranska | — | — | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Italia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Kypros | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Latvia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Liettua | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Luxemburg | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Unkari | — | — | — | 1 | — | — | 1 | 1 |
| Malta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Alankomaat | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Itävalta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Puola | — | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Portugali | — | 0 | — | 0 | - | - | 1 | 1 |
| Romania | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovenia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Slovakia | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Suomi | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Ruotsi | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Yhdistynyt kuningaskunta | — | — | — | — | — | — | — | — |
| INTERREG | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Toteutetut yhteensä | 5 366 | 542 | 21 | 42 | 90 | 41 | 737 | 6 102 |

milj. euroa

Jäsenvaltio

Kumulatiivinen vuoden 2009 lopussa

Vuonna 2010 toteutetut rahoitusoikaisut

Kumulatiivinen vuoden 2010 lopussa

EAKR

Koheesiorahasto

Euroopan sosiaalirahasto

KOR

EMOTR:n tukiosasto

Yhteensä vuonna 2010

1994-1999

1994-1999

2 144

2 144

462

462

4

4

5

5

3

3

3

3

476

476

2 621

2 621

Belgia

6

—

—

—

—

—

—

6

Tanska

4

—

—

—

—

—

—

4

Saksa

300

37

—

—

0

1

38

338

Irlanti

40

—

—

—

—

—

—

40

Kreikka

521

1

3

—

—

0

4

525

Espanja

293

363

1

0

—

1

365

658

Ranska

85

—

—

4

—

0

4

89

Italia

483

21

—

—

—

—

21

504

Luxemburg

4

—

—

1

—

—

1

5

Alankomaat

177

—

—

—

—

—

—

177

Itävalta

2

—

—

—

—

—

—

2

Portugali

118

20

—

—

1

1

23

141

Suomi

1

0

—

—

—

—

0

1

Ruotsi

1

—

—

—

—

—

—

1

Yhdistynyt kuningaskunta

108

11

—

—

1

0

13

120

INTERREG

2

7

—

—

—

—

7

9

2000-2006

2000-2006

3 222

3 222

80

80

18

18

36

36

87

87

38

38

259

259

3 480

3 480

Belgia

8

—

—

0

—

—

0

8

Bulgaria

2

—

—

—

—

—

—

2

Tšekki

0

—

—

—

—

—

—

0

Tanska

0

—

—

—

—

—

—

0

Saksa

10

0

—

—

—

—

0

10

Viro

0

—

—

0

—

—

0

0

Irlanti

26

—

—

—

—

—

—

26

Kreikka

904

—

—

—

—

—

—

904

Espanja

940

—

16

0

87

8

111

1 051

Ranska

239

—

—

—

—

9

9

248

Italia

686

79

—

0

—

2

82

768

Kypros

0

—

—

—

—

—

—

0

Latvia

3

—

1

—

—

—

1

4

Liettua

1

—

0

—

—

—

0

1

Luxemburg

2

—

—

—

—

—

—

2

Unkari

41

—

—

—

—

—

—

41

Malta

0

—

—

—

—

—

—

0

Alankomaat

0

—

—

—

—

1

1

1

Itävalta

0

—

—

—

—

—

—

0

Puola

90

—

—

—

—

—

—

90

Portugali

95

—

1

—

—

18

18

113

Romania

8

—

0

—

—

—

0

8

Slovenia

2

—

—

—

—

—

—

2

Slovakia

1

—

—

—

—

—

—

1

Suomi

0

—

—

—

—

—

—

0

Ruotsi

11

—

—

—

—

—

—

11

Yhdistynyt kuningaskunta

151

—

—

36

—

1

37

188

INTERREG

0

0

—

—

—

—

0

0

2007-2013

2007-2013

0

0

1

1

0

0

1

1

0

0

—

2

2

2

2

Belgia

—

—

—

—

—

—

—

—

Bulgaria

—

—

—

—

—

—

—

—

Tšekki

—

—

—

—

—

—

—

—

Tanska

—

—

—

0

—

—

0

0

Saksa

—

—

—

—

—

—

—

—

Viro

—

0

—

—

—

—

0

0

Irlanti

—

—

—

0

—

—

0

0

Kreikka

—

—

—

—

—

—

—

—

Espanja

—

—

—

—

—

—

—

—

Ranska

—

—

—

0

—

—

0

0

Italia

—

—

—

—

—

—

—

—

Kypros

—

—

—

—

—

—

—

—

Latvia

—

—

—

—

—

—

—

—

Liettua

—

—

—

—

—

—

—

—

Luxemburg

—

—

—

—

—

—

—

—

Unkari

—

—

—

1

—

—

1

1

Malta

—

—

—

—

—

—

—

—

Alankomaat

—

—

—

—

—

—

—

—

Itävalta

—

—

—

—

—

—

—

—

Puola

—

0

—

—

—

—

0

0

Portugali

—

0

—

0

-

-

1

1

Romania

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovenia

—

—

—

—

—

—

—

—

Slovakia

—

—

—

—

—

—

—

—

Suomi

—

—

—

—

—

—

—

—

Ruotsi

—

—

—

—

—

—

—

—

Yhdistynyt kuningaskunta

—

—

—

—

—

—

—

—

INTERREG

—

—

—

—

—

—

—

—

Toteutetut yhteensä

5 366

542

21

42

90

41

737

6 102

7.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

Seuraavat Euroopan unionin (EU) rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät

| — | treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EU:n talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka Euroopan komissio on toteuttanut EU:n talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä;

| — | otto- ja antolainaustoimintaan, jonka Euroopan komissio on toteuttanut makrotaloudellisena rahoitusapuna, maksutaselainoina tai Euratomin toimina; |
| --- | --- |

—

otto- ja antolainaustoimintaan, jonka Euroopan komissio on toteuttanut makrotaloudellisena rahoitusapuna, maksutaselainoina tai Euratomin toimina;

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon; ja |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettuun takuurahastoon; ja

| — | otto- ja antolainaustoimintaan sekä treasury-toimintaan, jonka Euroopan unioni toteuttaa selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön kautta. |
| --- | --- |

—

otto- ja antolainaustoimintaan sekä treasury-toimintaan, jonka Euroopan unioni toteuttaa selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön kautta.

7.1   RAHOITUSRISKIEN HALLINTAPOLITIIKKA

RAHOITUSRISKIEN HALLINTAPOLITIIKKA

7.1.1   
  Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 ja neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 105/2009), varainhoitoasetuksessa (neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006, neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007 ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005, neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1248/2006 ja neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007).

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat käyttöön maksamalla ne tileille, joka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat käyttöön maksamalla ne tileille, joka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kyseisen jäsenvaltion nimeämään rahoituslaitokseen. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden maksuosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Erityismenettelyillä taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointia säännellään kirjallisilla ohjeilla ja menettelyillä. Tavoitteena on minimoida operatiiviset ja rahoitusriskit sekä varmistaa riittävä valvonta. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston kanssa pidetään kokouksia, joissa neuvotellaan riskienhallintaa ja parhaita käytänteitä koskevien tietojen jakamista.

BUFI – alustavasti maksetut sakot

BUFI – alustavasti maksetut sakot

Vuodesta 2010 alkaen alustavasti maksetut sakot sijoitetaan tarkoitusta varten perustettuun rahastoon (BUFI), jota hallinnoi talouden ja rahoituksen pääosasto (ECFIN). Ennen vuotta 2010 maksettuihin sakkoihin liittyvät varat säilytetään erillisillä pankkitileillä. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa sisäisiä ohjeita ja varainhoidon suuntaviivoja, jotka sisältyvät budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston väliseen joulukuussa 2009 allekirjoitettuun palvelutasosopimukseen. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varainhoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle maksetut sakot siten, että

| a) | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

a)

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| b) | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut. |
| --- | --- |

b)

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset euroalueen keskuspankkeihin, euroalueen valtioiden luottolaitoksiin, valtioiden kokonaan omistamiin tai takaamiin pankkeihin tai ylikansallisiin laitoksiin; sijoitukset joukkovelkakirjoihin, velkasitoumuksiin tai sijoitustodistuksiin, joiden liikkeeseenlaskijoita ovat valtioiden yksiköt, joihin liittyy suora euroalueen valtiovastuu, tai ylikansalliset laitokset.

7.1.2   
  Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

EU harjoittaa lainananto- ja lainanottotoimintojaan sekä niihin liittyviä treasury-toimintojaan kyseisiä toimintoja koskevien neuvoston päätösten ja tarvittaessa sisäisten ohjeidensa mukaisesti. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti. Suojausta ei yleensä käytetä korkotason tai ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihtelujen kattamiseksi, koska EU:n myöntämät lainat myönnetään samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole.

7.1.3   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston (ks. liitetieto 2.3.3) varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008 ja 9. marraskuuta 2010. Takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidossa olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä, ottaen huomioon katettavat sitoumukset.

2.3.3

7.1.4   
  Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Euroopan komissio hallinnoi velkojen selvittämistä, eikä selvitystilassa oleva EHTY näin enää myönnä uusia lainoja eikä hanki niitä varten jälleenrahoitusta. EHTY voi ottaa uutta lainaa vain sellaista jälleenrahoitusta varten, jonka tarkoituksena on vähentää rahoitustoiminnan kustannuksia. Treasury-toiminnassa noudatetaan varovaisuusperiaatetta rahoitusriskien rajoittamiseksi.

7.2   MARKKINARISKI

MARKKINARISKI

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusinstrumentin käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski. EU:lla ei ole merkittävää muuta hintariskiä.

7.2.1   
  Valuuttariski

Valuuttariski

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssien muutoksista johtuen. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

7.2.1.1   Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Omista varoista annetun asetuksen mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa niitä voidaan myös käyttää kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai vaihtoehtoisesti ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

BUFI – alustavasti maksetut sakot

BUFI – alustavasti maksetut sakot

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

7.2.1.2   Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Useimmat rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, joten EU:lla ei ole valuuttakurssiriskiä näissä tapauksissa. EU kuitenkin myöntää lainoja Yhdysvaltain dollareina Euratomin rahoitusvälineen kautta. Lainat rahoitetaan ottamalla vastaavan suuruisia lainoja Yhdysvaltain dollareissa (back-to-back -operaatiot). EU:lla ei ollut tilinpäätöspäivänä Euratomiin liittyviä valuuttakurssiriskejä.

7.2.1.3   Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole.

7.2.1.4   Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa olevalla EHTY:llä on pieni ulkomaan valuutan määräinen nettovastuu, jonka arvo on 1,43 miljoonaa euroa. Vastuu jakautuu 1,39 miljoonan euron suuruisiin asuntolainoihin ja 0,04 miljoonan euron suuruisiin käyttötilien saldoihin.

7.2.2   
  Korkoriski

Korkoriski

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo laskee korkojen noustessa. Yleisesti ottaen nouseva korkotaso laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen arvoa ja päinvastoin.

7.2.2.1   Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Komissio voi kuitenkin saada korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin ja keskuspankkeihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kaikille muille keskuspankeissa oleville tileille maksetaan korkoa pankin kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Korko vaihtelee markkinatilanteen mukaisesti.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Useimmille tileille maksettava korko perustuu eoniakorkoon (Euro over night index average), ja maksettavaa korkoa mukautetaan eoniakoron mukaan. Joidenkin tilien koron laskennassa käytetään Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltamaa marginaalikorkoa. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

BUFI – alustavasti maksetut sakot

BUFI – alustavasti maksetut sakot

BUFI-salkussa ei ole vaihtuvakorkoisia joukkovelkakirjoja. Tilinpäätöspäivänä 69 prosenttia joukkovelkakirjasalkusta oli nollakorkoisia joukkovelkakirjoja.

7.2.2.2   Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

Vaihtuvakorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla on lainananto- ja lainanottotoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. EU:hun kohdistuu korkoriski makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyvän vaihtuvakorkoisen ottolainauksen vuoksi. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). EU:n nimellismääräiset vaihtuvakorkoiset lainat olivat tilinpäätöspäivänä yhteensä 0,86 miljardia euroa (0,96 miljardia euroa 2009). Lainat hinnoitellaan uudelleen kuuden kuukauden välein.

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

Kiinteäkorkoinen otto- ja antolainaus

EU:lla oli vuonna 2010 myös makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja Euratomiin liittyviä kiinteäkorkoisia lainoja yhteensä 110 miljoonaa euroa (110 miljoonaa euroa Vuonna 2009). Nämä lainat erääntyvät joko 1–5 vuoden kuluttua (25 miljoonaa euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (85 miljoonaa euroa). Merkittävämpiä ovat 10 kiinteäkorkoista lainaa, jotka EU:lla on osana maksutaselainojen rahoitusvälinettä. Niiden yhteismäärä oli 12,05 miljardia euroa vuonna 2010 (9,2 miljardia euroa Vuonna 2009). Nämä lainat erääntyvät joko vuoden kuluessa (2 miljardia euroa), 1–5 vuoden kuluttua (5,7 miljardia euroa) tai yli viiden vuoden kuluttua (4,35 miljardia euroa).

7.2.2.3   Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoon kuuluvat vaihtuvakorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit ovat alttiita korkojen volatiliteettiin liittyville vaikutuksille, kun taas kiinteäkorkoiset vieraan pääoman ehtoiset arvopaperit aiheuttavat käypään arvoon liittyviä riskejä. Kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 93 prosenttia (97 prosenttia vuonna 2009).

7.2.2.4   Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa olevan EHTY:n toiminnasta seuraa, että siihen kohdistuu korkoriski. Näiden lainojen korkoriski katetaan yleensä kuitenkin siten, että unioni myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut. Varojen hoidosta voidaan todeta, että kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen osuus arvopaperisalkusta oli tilinpäätöspäivänä noin 92 prosenttia (97 prosenttia vuonna 2009).

7.3   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan), tai rikkoo muuten sopimuksesta aiheutuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

7.3.1   
  Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission hallussa olevista omista varoista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) 1150/2000 mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle alhaisin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat alhaiset (yli 20 tilillä on keskimäärin yhteensä 20–100 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitilien yhteismäärään, joka vaihtelee miljardista 35 miljardiin euroon. Vuonna 2010 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yhteensä 120 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä olosuhteissa alhaisempikin luokitus voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

—

Kaikki liikepankit valitaan tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään Moody's P-1 tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä olosuhteissa alhaisempikin luokitus voidaan hyväksyä.

| — | Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia) tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään S&P AA tai vastaava. Erityistoimia sovelletaan silloin kun tähän ryhmään kuuluvan pankin luottoluokitusta alennetaan. |
| --- | --- |

—

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen (käteisvarat, joihin kohdistuu rajoituksia) tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään S&P AA tai vastaava. Erityistoimia sovelletaan silloin kun tähän ryhmään kuuluvan pankin luottoluokitusta alennetaan.

| — | Vuoden 2009 aikana komission treasury-palvelujen yksiköissä otettiin käyttöön vaihtoehtoinen järjestelmä alustavasti maksettujen sakkojen hallinnointia varten, jotta niihin liittyviä riskejä voidaan pienentää. Komission päätöksen K(2009) 4264 mukaisesti tammikuun 1. päivästä 2010 alkaen määrättyjä sakkoja hallinnoidaan uuden järjestelmän mukaisesti, eikä niitä enää talleteta liikepankkeihin. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2009 aikana komission treasury-palvelujen yksiköissä otettiin käyttöön vaihtoehtoinen järjestelmä alustavasti maksettujen sakkojen hallinnointia varten, jotta niihin liittyviä riskejä voidaan pienentää. Komission päätöksen K(2009) 4264 mukaisesti tammikuun 1. päivästä 2010 alkaen määrättyjä sakkoja hallinnoidaan uuden järjestelmän mukaisesti, eikä niitä enää talleteta liikepankkeihin.

| — | Ennakkotilit ovat paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

Ennakkotilit ovat paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan vähintään kuukausittain ja tarpeen mukaan useamminkin. Finanssikriisin vuoksi tehostettuja seurantamenettelyjä sovellettiin koko vuoden 2010 ajan. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokitukset tarkistetaan vähintään kuukausittain ja tarpeen mukaan useamminkin. Finanssikriisin vuoksi tehostettuja seurantamenettelyjä sovellettiin koko vuoden 2010 ajan.

BUFI – alustavasti maksetut sakot

BUFI – alustavasti maksetut sakot

Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta aiheutuu komissiolle luottoriski, eli riski siitä, että vastapuoli ei pysty maksamaan varoja takaisin täysimääräisesti eräpäivänä. Suurimmat riskit aiheutuvat Ranskasta ja Saksasta, koska niiden osuus sijoitussalkusta on 69 prosenttia (Ranska) ja 25 prosenttia (Saksa).

Viitearvona tällä hetkellä oleviin maihin eli Ranskaan ja Saksaan, joiden luottoluokitus on AAA/Aaa, tehtävien sijoitusten enimmäismäärä on 100 prosenttia sijoitussalkusta. Muiden hyväksyttyjen liikkeeseenlaskijoiden (luottoluokitus vähintään Aa2 (Moody’s tai vastaava)) osuus voi olla enintään 25 prosenttia sijoitussalkusta.

7.3.2   
  Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Euratomin tapauksessa luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta. Toissijaisena riskinhallintakeinona on takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom). Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta (maksutaselainat; jos muut toimet eivät riitä, myös makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom). Vuonna 2010 voimassa olleessa omia varoja koskevassa lainsäädännössä BKTL-varojen enimmäismäärä oli 1,23 prosenttia jäsenvaltioiden BKTL:stä. Maksumäärärahojen kattamiseen käytettiin käytännössä 1,12 prosenttia vuoden 2010 aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2010 tämän takuun kattamiseen oli käytettävissä 0,11 prosentin marginaali. Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitettu takuurahasto perustettiin vuonna 1994. Siitä katetaan sellaisiin lainoihin liittyvä maksukyvyttömyysriski, jotka on otettu Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi. Luottoriskiä kuitenkin pienentää mahdollisuus pyytää varoja EU:n talousarviosta, jos velallinen ei pysty maksamaan erääntynyttä velkaa kokonaisuudessaan. Tämän vuoksi EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen velkojista johtuvien oikeudellisten velvoitteiden noudattamisen.

Nämä lainat on myönnetty pääasiassa Latvialle, Romanialle ja Unkarille. Latvialle myönnettyjen lainojen osuus kaikista myönnetyistä lainoista on noin 22 prosenttia, Romanian noin 30 prosenttia ja Unkarin noin 42 prosenttia. Treasury-toiminnassa on noudatettava ohjeita, jotka on annettu vastapuolien valinnasta. Näistä toiminnoista vastaava yksikkö voi tämän vuoksi tehdä sopimuksen vain sellaisten pankkien kanssa, jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävän hyvin.

7.3.3   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Kaikkien pankkienvälisten sijoitusten luottoluokituksen olisi takuurahaston hallinnoinnista EU:n ja EIP:n välillä tehdyn sopimuksen mukaan oltava vähintään Moody’s P-1 tai vastaava luokitus. Joulukuun 31. päivään 2010 mennessä kaikki sijoitukset (124 miljoonaa euroa) oli tehty tällaisten vastapuolien kanssa (sijoituksia oli 153 miljoonaa euroa vuonna 2009). Takuurahastolla oli 31. joulukuuta 2010 sijoituksia viidessä lyhytaikaisessa rahoitusinstrumentissa. Kaikki sijoitukset (69 miljoonaa euroa) oli tehty sellaisten vastapuolien kanssa, joiden luottoluokitus oli vähintään Moody’s P-1 tai vastaava. Kaikki myytävissä olevien varojen salkussa olevat arvopaperit ovat hallinnoinnista annettujen suuntaviivojen mukaisia.

7.3.4   
  Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Luottoriskiä hallitaan analysoimalla säännöllisesti sitä, pystyvätkö velalliset suoriutumaan korkojen ja pääoman maksuvelvollisuudestaan. Luottoriskin hallintaan kuuluu myös vakuuksien hankkiminen sekä takausten hankkiminen valtioilta, yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä. Lainakannasta 68 prosentin osuudelle on saatu takaus joltakin jäsenvaltiolta tai joltain vastaavalta elimeltä (esimerkiksi julkiselta laitokselta). Pankeille myönnettyjen tai niiden takaamien lainojen osuus on 11 prosenttia. Treasury-toiminnassa on noudatettava ohjeita, jotka on annettu vastapuolien valinnasta. Toiminnoista vastaava yksikkö voi tehdä sopimuksen vain sellaisten pankkien kanssa, jotka rajaavat vastapuoliriskinsä riittävän hyvin.

7.4   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että arvopaperia tai muuta omaisuuserää on hankala myydä nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

7.4.1   
  Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteet varmistavat sen, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä vastaa varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Jotta voidaan varmistaa, että rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan tietyin edellytyksin pyytää myös maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan. Lisäksi komission päivittäisessä treasury-toiminnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

7.4.2   
  Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Otto- ja antolainaustoiminta (makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselainat ja Euratom)

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009, jossa säädetään menettelystä, joka antaa aikaa ottaa varoja käyttöön EU:n talousarviosta.

7.4.3   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Takuurahaston sijoitussalkun on oltava suuruudeltaan vähintään 100 miljoonaa euroa, ja sijoitusten on oltava maturiteetiltaan alle 12 kuukauden rahamarkkinainstrumenteissa. Näiden sijoitusten kokonaismäärä oli 192 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2010. Lisäksi rahaston varojen nimellisarvosta vähintään 20 prosenttia on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, kiinteäkorkoisiin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin ja vaihtuvakorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Tämä suhdeluku oli 32 prosenttia 31. joulukuuta 2010.

7.4.4   
  Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja velkojen hallinnoinnin osalta komissio varmistaa likviditeettivaatimusten täyttymisen käyttämällä takaisinmaksuennusteita, jotka on laadittu yhteistyössä asianomaisten komission yksiköiden kanssa.

8.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

8.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:ssa lähipiiriin kuuluvat sen konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen ylin johto (ks. jäljempänä). Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia. Konsolidoitujen yhteisöjen luettelo on liitetiedossa 10.

10

8.2   YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

YLIMMÄN JOHDON KESKEISET TALOUDELLISET ETUUDET

Euroopan unionin ylimpään johtoon liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi ylin johto on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet

Ylimmän johdon etuuksista on tiivistelmä seuraavassa taulukossa. Lisätietoja on Euroopan unionin virallisessa lehdessä (L 187, 8.8.1967, muutettu viimeksi 18.1.2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 202/2005, (L 33, 5.2.2005), ja L 268, 20.10.1977, muutettu viimeksi 30.4.2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) N:o 1293/2004 (L 243 15.7.2004)). Lisätietoja löytyy myös Europa-sivustossa julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Ylimpään johtoon kuuluvat eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

Ylimmän johdon keskeiset taloudelliset etuudet

Ylimmän johdon keskeiset taloudelliset etuudet

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | 11 681,17 – 18 370,84 |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 16 % |
| Perhelisät: |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 | 2 % + 170,52 |
| Huollettavana oleva lapsi | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 | 372,61 |
| Alle kouluikäinen | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 | 91,02 |
| Kouluikäinen tai | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 | 252,81 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 | 505,39 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 500 - 810,74 | — | — |
| Edustuslisä | 1 418,07 | 0 - 911,38 | 500 - 607,71 | — | — |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | Kyllä |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: |
| Koulutuslisä (4) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (4) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa enintään | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| Palvelukseen astuminen: |
| Asettautumiskorvaus | 50 703,52 | 45 927,10 – 47 764,18 | 36 741,68 – 41 334,40 | 39 681,02 – 42 252,94 | Korvataan |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 25 351,76 | 22 963,55 – 23 882,09 | 18 370,84 – 20 667,20 | 19 840,51 – 21 126,47 | Korvataan |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (5) | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | 40 % - 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Vapaaehtoinen |
| Eläke (% palkasta ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| Vähennykset: |
| Yhteisön vero | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % | 8 % - 45 % |
| Sairausvakuutus (% palkasta) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Erityismaksu | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % | 5,07 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 11,3 % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2010 | 3 | 7 | 91 | 27 | 89 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

11 681,17 – 18 370,84

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

2 % + 170,52

Huollettavana oleva lapsi

372,61

372,61

372,61

372,61

372,61

Alle kouluikäinen

91,02

91,02

91,02

91,02

91,02

Kouluikäinen tai

252,81

252,81

252,81

252,81

252,81

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

505,39

505,39

505,39

505,39

505,39

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

500 - 810,74

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 418,07

0 - 911,38

500 - 607,71

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

Kyllä

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (4)

4

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (4)

4

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa enintään

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

50 703,52

45 927,10 – 47 764,18

36 741,68 – 41 334,40

39 681,02 – 42 252,94

Korvataan

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

25 351,76

22 963,55 – 23 882,09

18 370,84 – 20 667,20

19 840,51 – 21 126,47

Korvataan

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (5)

5

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

40 % - 65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Vapaaehtoinen

Eläke (% palkasta ennen veroja)

Eläke

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Yhteisön vero

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

8 % - 45 %

Sairausvakuutus (% palkasta)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Erityismaksu

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

5,07 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

11,3 %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2010

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2010

3

3

7

7

91

91

27

27

89

89

9.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Maaliskuussa 2011 Romanialle maksettiin 1,2 miljardin euron maksutaselaina, joka erääntyy huhtikuussa 2018. Viimeinen 150 miljoonan euron lainaerä maksettiin kesäkuussa 2011. Lisäksi Romania pyysi helmikuussa 2011 maksutaselainojen järjestelmän puitteissa ennalta varautuvaa rahoitustukea, jolla on tarkoitus saada talouskasvu taas käyntiin. Neuvosto päätti 12. toukokuuta 2011 myöntää Romanialle EU:n ennalta varautuvaa rahoitustukea enintään 1,4 miljardia euroa (neuvoston päätös 2011/288/EU). Romania ei toistaiseksi aio pyytää ennalta varautuvaan rahoitustukeen kuuluvien uusien maksuerien suorittamista, koska rahoitustuki on tarkoitettu ainoastaan korjaamaan markkinoiden odottamattoman heikentymisen aiheuttamaa huonoa talous- ja/tai rahoitustilannetta, joka johtuu Romanian viranomaisten vaikutusvallan ulkopuolisista tekijöistä ja akuutista rahoitusvajeesta. Jos rahoitustuki otetaan käyttöön, se myönnetään lainana, jonka takaisinmaksuaika on enintään seitsemän vuotta. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään takaisinmaksuohjelma 13,4 miljardin euron kokonaismäärälle, joka oli maksettu hyväksytyn tilinpäätöksen julkistamispäivään mennessä.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

Neuvosto perusti 11. toukokuuta 2010 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin rahoitusvakauden säilyttämiseksi Euroopassa (neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010). Mekanismi perustuu perussopimuksen 122 artiklan 2 kohtaan, jossa määrätään mahdollisuudesta myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Unionin taloudellinen apu myönnetään kyseiselle jäsenvaltiolle lainan tai luottojärjestelyn muodossa EU:n talousarviosta. Jos mekanismi otetaan käyttöön, komissio lainaa varat pääomamarkkinoilta tai käyttää rahoituslaitoksia välittäjinä ja lainaa varat edelleen tukea tarvitsevalle jäsenvaltiolle. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta neuvoston asetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan.

Irlanti pyysi edellä mainitun asetuksen mukaista rahoitustukea 21. marraskuuta 2011. Neuvoston 7. joulukuuta 2010 antaman täytäntöönpanopäätöksen 2011/77/EU mukaisesti Irlannille voidaan myöntää enintään 22,5 miljardin euron laina, jonka takaisinmaksuaika on keskimäärin enintään 7 1⁄2 vuotta. Laina maksetaan Irlannille enintään 13 erässä. Ensimmäiseen lainaerään kuuluva 5 miljardin euron osa maksettiin Irlannille 12. tammikuuta 2011, ja sen lopullinen eräpäivä on joulukuussa 2015. Ensimmäisen lainaerän toinen osa (3,4 miljardia euroa) maksettiin Irlannille 24. maaliskuuta 2011, ja sen lopullinen eräpäivä on huhtikuussa 2018. Toinen 3 miljardin euron lainaerä, jonka eräpäivä on kesäkuussa 2021, maksettiin Irlannille 31. toukokuuta 2011.

Myös Portugali pyysi 7. huhtikuuta 2011 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin mukaista rahoitustukea. Neuvosto päätti 17. toukokuuta 2011 myöntää maalle enimmäismäärältään 26 miljardin euron lainan, jonka takaisinmaksuaika on keskimäärin enintään 7 1⁄2 vuotta (ks. neuvoston täytäntöönpanopäätös 2011/344/EU). Laina maksetaan Portugalille kolmen vuoden aikana enintään 14 erässä. Ensimmäisen lainaerän ensimmäinen osa (1,75 miljardia euroa) maksettiin Portugalille 31. toukokuuta 2011, ja takaisinmaksun eräpäivä on kesäkuussa 2021. Ensimmäisen lainaerän toinen osa (4,75 miljardia euroa) maksettiin Portugalille 1. kesäkuuta 2011, ja sen eräpäivä on kesäkuussa 2016. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään takaisinmaksuohjelma 17,9 miljardin euron kokonaismäärälle, joka oli maksettu hyväksytyn tilinpäätöksen julkistamispäivään mennessä.

Muut rahoituksenvakautusmekanismit, jotka eivät vaikuta EU:n tilinpäätökseen

Muut rahoituksenvakautusmekanismit, jotka eivät vaikuta EU:n tilinpäätökseen

Euroalueen jäsenvaltiot ja muut osallistuvat jäsenvaltiot ovat perustaneet myös toisen rahoitustukijärjestelmän, Euroopan rahoitusvakausvälineen, jolla ei ole vaikutusta EU:n tilinpäätökseen eikä talousarvioon. Tämä järjestely päättyy kesäkuussa 2013.

Edellä mainitut Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin kuuluvat lainat Irlannille ja Portugalille myönnettiin yhdessä Euroopan rahoitusvakausvälineeseen kuuluvan lainajärjestelyn kanssa. Irlannille maksettava nettomäärä on yhteensä 17,7 miljardia euroa ja Portugalille maksettava määrä 26 miljardia euroa. Kansainvälinen valuuttarahasto on myöntänyt laajennettuun rahoitusjärjestelyyn kuuluvaa tukea Irlannille 19,5 miljardin SDR:n (erityinen nosto-oikeus) arvosta (noin 22,5 miljardia euroa sopimusta tehtäessä voimassa olleen muuntokurssin perusteella) ja Portugalille 23,7 miljardin SDR:n arvosta (noin 26 miljardia euroa). Lisäksi Irlanti sai kahdenvälisiä lainoja Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (3,3 miljardia Englannin puntaa eli noin 3,8 miljardia euroa), Ruotsilta (600 miljoonaa euroa) ja Tanskalta (400 miljoonaa euroa).

Tämän lisäksi Eurooppa-neuvoston 24. kesäkuuta 2011 pidetyssä kokouksessa päätettiin perustaa uusi pysyvä kriisimekanismi, Euroopan vakausmekanismi. Euroopan vakausmekanismi otetaan käyttöön vuoden 2013 puolivälissä, ja se korvaa Euroopan rahoitusvakausvälineen ja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin. Uudesta vakausmekanismista voidaan myöntää rahoitustukea talousvaikeuksissa oleville euroalueen jäsenvaltioille. Tuen ehtona on voimassa olevien järjestelyjen mukaisen tiukan talous- ja finanssipolitiikan mukauttamisohjelman toteuttaminen. Koska uusi vakausmekanismi on erillinen oikeushenkilö ja euroalueen jäsenvaltiot rahoittavat suoraan sen toiminnan, se ei vaikuta EU:n talousarvioon eikä tilinpäätökseen.

Jäsenvaltioilla hyväksytyn tilinpäätöksen julkistamispäivänä olleiden lainojen vuosittain takaisinmaksettavat erät

Jäsenvaltioilla hyväksytyn tilinpäätöksen julkistamispäivänä olleiden lainojen vuosittain takaisinmaksettavat erät

| miljardia euroa |
| --- |
| Laina ja velallinen | Erä | 2011 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2025 | Yhteensä |
| Maksutaselainat |
| Unkari | 1. | 2,0 | | | | | | | | | |
| 2. | | 2,0 | | | | | | | | |
| 3. | | | | 1,5 | | | | | | |
| Latvia | 1. | | 1,0 | | | | | | | | |
| 2. | | | 1,2 | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | 0,5 | | | |
| 4. | | | | | | | | | 0,2 | |
| 5. | | | | | | | | | | |
| 6. | | | | | | | | | | |
| Romania | 1. | | | 1,5 | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | 1,0 | | | |
| 3. | | | | | 1,15 | | | | | |
| 4. | | | | | | 1,2 | | | | |
| 5. | | | | | | 0,15 | | | | |
| Ennalta varautuva rahoitustuki | | | | | | | | | | |
| Maksutaselainat yhteensä | | 2,0 | 3,0 | 2,7 | 1,5 | 1,15 | 1,35 | 1,5 | 0,0 | 0,2 | 13,4 |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM) |
| Irlanti | 1. (1. osa) | | | 5,0 | | | | | | | |
| 1. (2. osa) | | | | | | 3,4 | | | | |
| 2. | | | | | | | | 3,0 | | |
| Portugali | 1. (1. osa) | | | | | | | | 1,75 | | |
| 1. (2. osa) | | | | 4,75 | | | | | | |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi yhteensä | | 0,0 | 0,0 | 5,0 | 4,75 | 0,0 | 3,4 | 0,0 | 4,75 | 0,0 | 17,9 |
| Kaikki yhteensä | | 2,0 | 3,0 | 7,7 | 6,25 | 1,15 | 4,75 | 1,5 | 4,75 | 0,2 | 31,3 |

miljardia euroa

Laina ja velallinen

Erä

2011

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2021

2025

Yhteensä

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Unkari

1.

2,0

2.

2,0

3.

1,5

Latvia

1.

1,0

2.

1,2

3.

0,5

4.

0,2

5.

6.

Romania

1.

1,5

2.

1,0

3.

1,15

4.

1,2

5.

0,15

Ennalta varautuva rahoitustuki

Maksutaselainat yhteensä

2,0

3,0

2,7

1,5

1,15

1,35

1,5

0,0

0,2

13,4

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (EFSM)

Irlanti

1. (1. osa)

5,0

1. (2. osa)

3,4

2.

3,0

Portugali

1. (1. osa)

1,75

1. (2. osa)

4,75

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi yhteensä

0,0

0,0

5,0

4,75

0,0

3,4

0,0

4,75

0,0

17,9

Kaikki yhteensä

2,0

3,0

7,7

6,25

1,15

4,75

1,5

4,75

0,2

31,3

10.   KONSOLIDOIDUT YHTEISÖT

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT

1.   
  Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet

| | Alueiden komitea |
| --- | --- |

Alueiden komitea

| | Euroopan unionin neuvosto |
| --- | --- |

Euroopan unionin neuvosto

| | Euroopan unionin tuomioistuin |
| --- | --- |

Euroopan unionin tuomioistuin

| | Euroopan komissio |
| --- | --- |

Euroopan komissio

| | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| --- | --- |

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| --- | --- |

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| | Euroopan oikeusasiamies |
| --- | --- |

Euroopan oikeusasiamies

| | Euroopan parlamentti |
| --- | --- |

Euroopan parlamentti

| | Eurooppa-neuvosto (6) |
| --- | --- |

Eurooppa-neuvosto (6)

6

2.   
  EU:n virastot

EU:n virastot

| | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

| | Euroopan lentoturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

| | Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus |
| --- | --- |

Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus

| | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus |
| --- | --- |

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

| | Euroopan ympäristökeskus |
| --- | --- |

Euroopan ympäristökeskus

| | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen |
| --- | --- |

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

| | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö |
| --- | --- |

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

| | Euroopan meriturvallisuusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan meriturvallisuusvirasto

| | Euroopan lääkevirasto |
| --- | --- |

Euroopan lääkevirasto

| | Euroopan kemikaalivirasto |
| --- | --- |

Euroopan kemikaalivirasto

| | Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten) |
| --- | --- |

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

| | Eurojust |
| --- | --- |

Eurojust

| | Euroopan tasa-arvoinstituutti (6) |
| --- | --- |

Euroopan tasa-arvoinstituutti (6)

6

| | Euroopan perusoikeusvirasto |
| --- | --- |

Euroopan perusoikeusvirasto

| | Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto |
| --- | --- |

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

| | Euroopan koulutussäätiö |
| --- | --- |

Euroopan koulutussäätiö

| | Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto |
| --- | --- |

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

| | Euroopan unionin elinten käännöskeskus |
| --- | --- |

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

| | Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen |
| --- | --- |

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

| | Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) |
| --- | --- |

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

| | Euroopan rautatievirasto |
| --- | --- |

Euroopan rautatievirasto

| | Yhteisön kasvilajikevirasto |
| --- | --- |

Yhteisön kasvilajikevirasto

| | Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto |
| --- | --- |

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

| | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus |
| --- | --- |

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

| | Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) |
| --- | --- |

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

| | Euroopan poliisivirasto (EUROPOL) (6) |
| --- | --- |

Euroopan poliisivirasto (EUROPOL) (6)

6

| | Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

| | Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

| | Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

| | Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

| | Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

| | Tutkimuksen toimeenpanovirasto |
| --- | --- |

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

3.   
  Muut määräysvallassa olevat yhteisöt

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

B.   YHTEISYRITYKSET

YHTEISYRITYKSET

| | Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio |
| --- | --- |

Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio

| | SESAR-yhteisyritys |
| --- | --- |

SESAR-yhteisyritys

| | Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) (6) |
| --- | --- |

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) (6)

6

| | Galileo-yhteisyritys (selvitystilassa) |
| --- | --- |

Galileo-yhteisyritys (selvitystilassa)

| | IMI-yhteisyritys |
| --- | --- |

IMI-yhteisyritys

C.   OSAKKUUSYRITYKSET

OSAKKUUSYRITYKSET

| | Euroopan investointirahasto (EIR) |
| --- | --- |

Euroopan investointirahasto (EIR)

| | Clean Sky -yhteisyritys |
| --- | --- |

Clean Sky -yhteisyritys

| | ARTEMIS-yhteisyritys |
| --- | --- |

ARTEMIS-yhteisyritys

| | ENIAC-yhteisyritys (6) |
| --- | --- |

ENIAC-yhteisyritys (6)

6

11.   KONSOLIDOIMATTOMAT YHTEISÖT

Tässä kohdassa on esitetty tiedot sellaisista yhteisöistä, joiden varoja Euroopan unioni hallinnoi, mutta jotka eivät täytä konsolidoinnille asetettuja edellytyksiä ja joita ei tämän vuoksi ole sisällytetty Euroopan unionin tilinpäätökseen.

11.1   EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR)

EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (EKR)

Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ”EKR”, on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden, jäljempänä ”AKT-valtiot”, sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. EKR:n perustamisesta määrättiin vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa. Tavoitteena oli myöntää teknistä ja taloudellista tukea alun perin Afrikan maille, joihin joillakin EY:n jäsenvaltioilla oli historiallisia yhteyksiä.

EKR:n toimintaa ei rahoiteta EU:n talousarviosta vaan rahoitus perustuu jäsenvaltioiden suoraan maksamiin rahoitusosuuksiin, joista sovitaan neuvotteluissa. EKR:n varojen hoidosta vastaavat komissio ja EIP. Kukin EKR-sopimus tehdään noin viideksi vuodeksi. Vuonna 1964 tehdystä ensimmäisestä kumppanuussopimuksesta lähtien kehitysrahastojen toimintakausi on yleensä vastannut kumppanuussopimusten voimassaoloaikoja.

EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta (EUVL L 83, 19.3.2008, s. 1), jossa säädetään, että EKR:sta laaditaan oma, EU:n tilinpäätöksestä erillinen tilinpäätös. EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvovat ulkoisena tarkastajina toimivat Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan parlamentti. Seuraavassa on esitetty tiedoksi kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n tase sekä tuotto- ja kululaskelma.

8, 9, ja 10. Euroopan kehitysrahaston tase

8, 9, ja 10. Euroopan kehitysrahaston tase

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | 353 | 196 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | 2 151 | 1 389 |
| Vastaavaa yhteensä | 2 504 | 1 585 |
| LYHYTAIKAISET VELAT | (1 046) | (860) |
| Vastattavaa yhteensä | (1 046) | (860) |
| Nettovarat | 1 458 | 725 |
| RAHASTON VARAT JA VARANNOT |
| Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty | 23 879 | 20 381 |
| Muut varannot | 2 252 | 2 252 |
| Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos | (21 908) | (18 814) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (2 765) | (3 094) |
| Nettovarat | 1 458 | 725 |

milj. euroa

31.12.2010

31.12.2009

PITKÄAIKAISET VARAT

353

196

LYHYTAIKAISET VARAT

2 151

1 389

Vastaavaa yhteensä

2 504

1 585

LYHYTAIKAISET VELAT

(1 046)

(860)

Vastattavaa yhteensä

(1 046)

(860)

Nettovarat

Nettovarat

1 458

1 458

725

725

RAHASTON VARAT JA VARANNOT

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty

23 879

20 381

Muut varannot

2 252

2 252

Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos

(21 908)

(18 814)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(2 765)

(3 094)

Nettovarat

Nettovarat

1 458

1 458

725

725

8, 9, ja 10. Euroopan kehitysrahaston tuotto- ja kululaskelma

8, 9, ja 10. Euroopan kehitysrahaston tuotto- ja kululaskelma

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| TOIMINNAN TUOTOT | 140 | 49 |
| TOIMINNAN KULUT | (3 000) | (3 192) |
| TOIMINNAN ALIJÄÄMÄ | (2 860) | (3 143) |
| RAHOITUSTOIMINTA | 95 | 49 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | (2 765) | (3 094) |

milj. euroa

2010

2009

TOIMINNAN TUOTOT

140

49

TOIMINNAN KULUT

(3 000)

(3 192)

TOIMINNAN ALIJÄÄMÄ

(2 860)

(3 143)

RAHOITUSTOIMINTA

95

49

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

(2 765)

(2 765)

(3 094)

(3 094)

11.2   SAIRAUSVAKUUTUSJÄRJESTELMÄ

SAIRAUSVAKUUTUSJÄRJESTELMÄ

Sairausvakuutusjärjestelmän tarkoitus on tarjota sairausvakuutus Euroopan unionin eri toimielinten ja elinten palveluksessa olevalle henkilöstölle. Järjestelmän varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole Euroopan unionin määräysvallassa, vaikka järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa komissio. Järjestelmä rahoittaa toimintansa jäseniltä (henkilöstöltä) sekä työnantajilta (toimielimet, virastot ja elimet) kerättävin maksuin. Kaikki ylijäämät säilyvät järjestelmän käytössä.

Järjestelmä muodostuu neljästä erillisestä osajärjestelmästä, jotka ovat Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen henkilöstön kattava pääjärjestelmä sekä kolme kattavuudeltaan suppeampaa osajärjestelmää: Firenzen yliopistollisen Eurooppa-instituutin henkilöstön kattava järjestelmä, Eurooppa-koulut kattava järjestelmä sekä unionin ulkopuolella työskentelevän henkilöstön kattava järjestelmä, jonka piiriin kuuluu mm. EU:n edustustojen henkilöstö. Järjestelmän varat olivat yhteensä 286 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2010 (297 miljoonaa euroa vuonna 2009).

11.3   OSALLISTUJIEN TAKUURAHASTO

OSALLISTUJIEN TAKUURAHASTO

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseessä on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan EU:n ja osallistujien taloudelliset riskit FP7:n epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Takuurahaston pääoma ja korot muodostavat suoritustakuun. Kaikki avustuksina toteutettaviin epäsuoriin toimiin osallistuvat tahot maksavat 5 prosenttia EU:n kokonaisrahoitusosuudesta takuurahaston pääomaan toimen voimassaoloaikana. Näin ollen osallistujat omistavat takuurahaston, ja komissio EU:n edustajana on ainoastaan toimeenpaneva elin. Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat 879 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2010 (580 miljoonaa euroa vuonna 2009). Takuurahaston varat ovat sen omia varoja, eivätkä ne ole Euroopan unionin määräysvallassa, vaikka järjestelmän rahoitusvarojen hallinnoinnista vastaa komissio.

OSA II

Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot

Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta ja sen liitetiedot

SISÄLLYSLUETTELO

Selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta:

Selvitys Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta:

| 1. | Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot |
| --- | --- |

2.

Tulot:

Tulot:

| 3. | Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta |
| --- | --- |

3.

Menot:

Menot:

| 4. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset otsakkeittain |
| --- | --- |

4.

| 5. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

5.

| 6. | Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

6.

| 7. | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

7.

| 8. | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkein |
| --- | --- |

8.

| 9. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutoksettoimintalohkoittain |
| --- | --- |

9.

| 10. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

10.

| 11. | Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain |
| --- | --- |

11.

| 12. | Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain |
| --- | --- |

12.

| 13. | Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain |
| --- | --- |

13.

Toimielimet:

Toimielimet:

| 14. | Konsolidoitu yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin |
| --- | --- |

14.

| 15. | Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain |
| --- | --- |

15.

Erillisvirastot:

Erillisvirastot:

| 16. | Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot |
| --- | --- |

16.

| 17. | Maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain |
| --- | --- |

17.

| 18. | Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot) |
| --- | --- |

18.

Liitetiedot selvitykseen talousarvion toteuttamisesta:

Liitetiedot selvitykseen talousarvion toteuttamisesta:

| 1. | Budjettiperiaatteet, talousarvion rakenne ja määrärahat |
| --- | --- |

1.

| 2. | Liitetiedot selvitykseen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

2.

KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA
   (7)

KONSOLIDOITU SELVITYS EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

7

TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

1.   Varainhoitovuoden 2010 talousarvion toteutuma

Varainhoitovuoden 2010 talousarvion toteutuma

| milj. euroa |
| --- |
| EUROOPAN UNIONI | 2010 | 2009 |
| Varainhoitovuoden tulot | 127 795 | 117 626 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (121 213) | (116 579) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (2 797) | (1 759) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 741 | 2 791 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 23 | 185 |
| Talousarvion toteutuma
   (8) | 4 549 | 2 264 |

milj. euroa

EUROOPAN UNIONI

2010

2009

Varainhoitovuoden tulot

127 795

127 795

117 626

117 626

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(121 213)

(121 213)

(116 579)

(116 579)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(2 797)

(2 797)

(1 759)

(1 759)

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

741

741

2 791

2 791

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

23

23

185

185

Talousarvion toteutuma
   (8)

Talousarvion toteutuma

8

4 549

4 549

2 264

2 264

Euroopan unionin talousarvion ylijäämä palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

2.   Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot

Budjetoitujen ja toteutuneiden määrien vertailutaulukot

Tulot

Tulot

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot | Erotus (lopullinen – toteutunut) | Tulot % budjetoidusta | Perimättä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 – 4 | 6=4/2 | 7=3 – 4 |
| 1. | Omat varat |

milj. euroa

Osasto

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

Erotus (lopullinen – toteutunut)

Tulot % budjetoidusta

Perimättä

1

2

3

4

5=2 – 4

6=4/2

7=3 – 4

1.

Omat varat

121 507

119 270

119 950

119 869

– 599

100,50 %

81

| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät |
| --- | --- |

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

0

2 254

1 624

1 460

794

64,79 %

164

| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot |
| --- | --- |

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 178

1 180

1 129

1 123

58

95,12 %

7

| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot |
| --- | --- |

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

69

69

407

388

– 319

563,54 %

19

| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset |
| --- | --- |

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

30

30

3 781

3 512

–3 482

11 707,30 %

269

| 7. | Viivästyskorot ja sakot |
| --- | --- |

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

123

15 301

1 408

–1 285

1 144,36 %

13 893

| 8. | Otto- ja antolainaus |
| --- | --- |

8.

Otto- ja antolainaus

0

0

122

0

0

0

122

| 9. | Sekalaiset tulot |
| --- | --- |

9.

Sekalaiset tulot

30

30

47

36

–6

119,95 %

10

Yhteensä

122 937

122 956

142 362

127 795

–4 839

103,94 %

14 566

Menot rahoituskehyksen otsakkein

Menot rahoituskehyksen otsakkein

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (9) | Suoritetut maksut | Erotus (lopullinen – toteutunut) | % | Siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 1. | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (9)

9

Suoritetut maksut

Erotus (lopullinen – toteutunut)

%

Siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

1.

Kestävä kasvu

47 727

52 103

48 828

3 275

93,71 %

1 905

1 370

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

58 136

59 630

56 647

2 983

95,00 %

2 382

601

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 398

1 617

1 373

244

84,93 %

199

44

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

7 788

8 101

7 487

615

92,41 %

114

501

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

7 889

9 076

7 896

1 180

87,00 %

957

223

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

0

0

0

0

0,00 %

0

0

Yhteensä

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

Toimintalohkoittain

Toimintalohkoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio (10) | Suoritetut maksut | Erotus (lopullinen – toteutunut) | % | Vuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| 1 | 2 | 3 | 4=2 – 3 | 5=3/2 | 6 | 7=2 – 3 – 6 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio (10)

10

Suoritetut maksut

Erotus (lopullinen – toteutunut)

%

Vuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

1

2

3

4=2 – 3

5=3/2

6

7=2 – 3 – 6

01

Talous- ja rahoitusasiat

406

401

289

112

72,11 %

67

44

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

638

771

658

113

85,35 %

99

14

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

91

104

92

12

88,79 %

10

2

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

8 572

8 543

7 481

1 062

87,57 %

43

1 019

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

57 077

58 421

55 611

2 810

95,19 %

2 325

485

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

3 262

3 369

2 859

510

84,85 %

187

323

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

371

438

358

80

81,79 %

24

56

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

4 138

5 369

4 507

863

83,93 %

848

14

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 597

1 986

1 786

200

89,94 %

197

3

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

392

789

438

351

55,51 %

344

7

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

819

827

656

172

79,23 %

39

133

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

73

80

71

9

88,66 %

7

2

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

28 768

30 709

30 623

87

99,72 %

79

8

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

107

136

126

10

92,53 %

9

1

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

1 443

1 783

1 572

211

88,16 %

205

6

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

210

231

206

25

89,24 %

14

11

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

542

664

590

74

88,84 %

45

30

| 18 | Vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

18

Vapaus, turvallisuus ja oikeus

798

840

745

95

88,70 %

71

24

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

3 658

3 867

3 683

185

95,23 %

84

101

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

82

90

77

13

85,06 %

6

7

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 608

1 819

1 708

111

93,90 %

55

56

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 204

1 152

1 130

22

98,06 %

16

6

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

820

978

971

7

99,30 %

6

1

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

73

82

73

10

88,34 %

7

3

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

188

215

189

26

87,95 %

22

4

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 013

1 239

1 044

195

84,24 %

177

19

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

68

77

65

12

83,82 %

11

1

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

11

12

11

2

86,62 %

1

0

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

120

148

126

22

84,99 %

17

6

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 214

1 210

1 205

4

99,63 %

0

4

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

389

486

427

60

87,75 %

57

3

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

249

193

0

193

0,00 %

0

193

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

2 937

3 496

2 857

639

81,72 %

484

155

Yhteensä

122 937

130 527

122 231

8 296

93,64 %

5 557

2 739

3.   Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta 2010

Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta 2010

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot %budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1. | Omat varat |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot %budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1.

Omat varat

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

| 3. | Käytettävissä olevat ylijäämät |
| --- | --- |

3.

Käytettävissä olevat ylijäämät

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,79 %

164

| 4. | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot |
| --- | --- |

4.

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 178

1 180

1 122

7

1 129

1 116

7

1 123

95,12 %

7

| 5. | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta saatavat tulot |
| --- | --- |

5.

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta saatavat tulot

69

69

305

102

407

290

98

388

563,54 %

19

| 6. | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset |
| --- | --- |

6.

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

30

30

3 507

275

3 781

3 360

153

3 512

11 707,30 %

269

| 7. | Viivästyskorot ja sakot |
| --- | --- |

7.

Viivästyskorot ja sakot

123

123

3 460

11 841

15 301

621

786

1 408

1 144,36 %

13 893

| 8. | Otto- ja antolainaus |
| --- | --- |

8.

Otto- ja antolainaus

0

0

47

76

122

0

0

0

122

| 9. | Sekalaiset tulot |
| --- | --- |

9.

Sekalaiset tulot

30

30

28

19

47

24

13

36

119,95 %

10

Yhteensä

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94 %

14 566

Osasto 1 erittely:   omat varat

Osasto 1 erittely:

omat varat

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot %budjetoiduista | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 11. | Sokerimaksut |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot %budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

11.

Sokerimaksut

123

123

146

0

146

146

0

146

118,00 %

0

| 12. | Tullimaksut |
| --- | --- |

12.

Tullimaksut

14 080

15 596

15 507

89

15 595

15 491

22

15 514

99,47 %

81

| 13. | ALV |
| --- | --- |

13.

ALV

13 951

13 277

13 393

0

13 393

13 393

0

13 393

100,87 %

0

| 14. | BKTL |
| --- | --- |

14.

BKTL

93 353

90 273

90 948

0

90 948

90 948

0

90 948

100,75 %

0

| 15. | Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely |
| --- | --- |

15.

Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

0

0

– 128

0

– 128

– 128

0

– 128

—

0

| 16. | BKTL-maksuosuuksiin tehtävä vähennys (Alankomaat ja Ruotsi) |
| --- | --- |

16.

BKTL-maksuosuuksiin tehtävä vähennys (Alankomaat ja Ruotsi)

0

0

–3

0

–3

–3

0

–3

—

0

Yhteensä

121 507

119 270

119 861

89

119 950

119 846

22

119 869

100,50 %

81

Osasto 3 erittely:   käytettävissä olevat ylijäämät

Osasto 3 erittely:

käytettävissä olevat ylijäämät

| Luku | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot %budjetoiduista | Perimättä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 30. | Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä |

Luku

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot %budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

30.

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä

0

2 254

2 254

0

2 254

2 254

0

2 254

100,00 %

0

| 31. | ALV-ylijäämä |
| --- | --- |

31.

ALV-ylijäämä

0

0

– 880

0

– 880

– 917

0

– 917

—

37

| 32. | BKTL-ylijäämä |
| --- | --- |

32.

BKTL-ylijäämä

0

0

241

0

241

113

0

113

—

128

| 34. | Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan |
| --- | --- |

34.

Mukautus jäsenvaltioille, jotka eivät osallistu oikeus- ja sisäasioita koskevaan politiikkaan

0

0

–4

0

–4

–4

0

–4

–

0

| 35. | UK-korjaus |
| --- | --- |

35.

UK-korjaus

0

0

9

0

9

9

0

9

—

0

| 37. | UK-korjaus – väliaikainen laskelma |
| --- | --- |

37.

UK-korjaus – väliaikainen laskelma

0

0

4

0

4

4

0

4

—

0

Yhteensä

0

2 254

1 624

0

1 624

1 460

0

1 460

64,9 %

164

4.   Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset
  (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt | Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset
  (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt | Käyttö tarkoituk seensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

(siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt

Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

(siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt

Käyttö tarkoituk seensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

1

Kestävä kasvu

64 249

0

65

1 929

1 994

66 243

47 727

1 074

932

2 370

3 302

52 103

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

59 499

0

253

2 560

2 813

62 312

58 136

–1 116

62

2 549

2 611

59 630

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 674

80

0

151

151

1 906

1 398

42

8

169

177

1 617

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 141

0

0

277

277

8 418

7 788

1

90

222

313

8 101

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

7 889

19

11

473

484

8 392

7 889

19

682

486

1 168

9 076

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Yhteensä

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

5.   Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siiretyistä määrärahoista | Käyttö- tarkoituk-seensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siiretyistä määrärahoista

Käyttö- tarkoituk-seensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

1

Kestävä kasvu

66 243

63 590

65

799

64 453

97,30 %

1 130

182

1 312

1,98 %

477

0

1

478

0,72 %

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

62 312

59 406

253

592

60 251

96,69 %

1 968

2

1 970

3,16 %

91

0

0

91

0,15 %

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 906

1 717

0

78

1 795

94,20 %

73

24

97

5,11 %

13

0

0

13

0,69 %

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 418

8 083

0

164

8 247

97,97 %

113

42

154

1,83 %

16

0

0

17

0,20 %

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

8 392

7 758

10

229

7 997

95,30 %

244

9

254

3,02 %

140

1

0

141

1,68 %

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

6.   Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

Maksumäärärahojen toteutuminen rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Hyväksytyt
  Maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2010 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrära hoista | Käyttö tarkoituk- seensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Hyväksytyt

Maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2010 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrära hoista

Käyttö tarkoituk- seensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

1

Kestävä kasvu

52 103

47 811

282

735

48 828

93,71 %

125

156

1 624

1 905

3,66 %

709

651

10

1 370

2,63 %

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

59 630

56 014

47

587

56 647

95,00 %

46

373

1 963

2 382

3,99 %

586

15

0

601

1,01 %

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 617

1 299

6

67

1 373

84,93 %

8

90

101

199

12,33 %

42

2

0

44

2,74 %

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 101

7 259

81

147

7 487

92,41 %

36

2

76

114

1,41 %

491

9

0

501

6,18 %

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

9 076

7 088

602

205

7 896

87,00 %

666

10

281

957

10,54 %

144

80

0

223

2,46 %

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

0

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

Yhteensä

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

7.   Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | |
| Rahoituskehyksen otsake | Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuodenaikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Rahoituskehyksen otsake

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuodenaikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

1

Kestävä kasvu

136 903

–2 058

–43 678

91 167

64 453

–5 150

–3

59 300

150 467

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

19 541

– 181

–10 280

9 079

60 251

–46 367

0

13 883

22 963

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 662

– 173

– 452

1 037

1 795

– 921

0

874

1 911

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

18 462

– 890

–5 231

12 340

8 247

–2 255

0

5 992

18 332

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

704

–83

– 607

15

7 997

–7 289

–1

708

723

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Yhteensä

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

8.   Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkeittain

Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Yhteensä |
| 1 | Kestävä kasvu |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Yhteensä

1

Kestävä kasvu

781

617

1 461

13 421

2 879

23 288

48 719

59 300

150 467

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

44

13

47

1 517

138

688

6 633

13 883

22 963

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

13

12

23

42

151

218

577

874

1 911

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

786

412

584

1 474

1 727

3 164

4 193

5 992

18 332

| 5 | Halllinto |
| --- | --- |

5

Halllinto

0

0

0

0

0

0

14

708

723

Yhteensä

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

9.   Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen jakautuminen ja muutokset toimintalohkoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Hyväksytyt määrärahat | Muutokset
  (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä | Hyväksytyt määrärahat | Muutokset
  (siirrot ja lisätalousarviot) | Siirretyt määrärahat | Käyttö tarkoituk seensa sidotut tulot | Lisäys yhteensä | Hyväksytty yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3 + 4 | 6=1 + 2 + 5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9 + 10 | 12=7 + 8 + 11 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

(siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

Hyväksytyt määrärahat

Muutokset

(siirrot ja lisätalousarviot)

Siirretyt määrärahat

Käyttö tarkoituk seensa sidotut tulot

Lisäys yhteensä

Hyväksytty yhteensä

1

2

3

4

5=3 + 4

6=1 + 2 + 5

7

8

9

10

11=9 + 10

12=7 + 8 + 11

01

Talous- ja rahoitusasiat

449

–6

0

13

13

455

406

–29

6

18

24

401

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

795

0

0

112

112

907

638

–7

13

126

140

771

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

91

0

0

4

4

95

91

0

8

4

12

104

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 274

85

40

16

56

11 414

8 572

– 790

748

14

762

8 543

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 081

–2

252

2 548

2 800

60 879

57 077

–1 229

26

2 548

2 573

58 421

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

4 950

3

0

136

136

5 089

3 262

– 152

92

167

259

3 369

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

471

–1

0

24

24

494

371

26

24

18

42

438

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

5 142

0

0

770

770

5 912

4 138

28

38

1 165

1 203

5 369

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 628

0

0

189

189

1 817

1 597

96

14

279

293

1 986

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

383

0

4

460

464

847

392

–11

35

374

409

789

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 001

1

1

3

3

1 005

819

–9

15

3

17

827

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

74

1

0

3

3

78

73

–2

6

3

9

80

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

38 897

99

21

4

25

39 020

28 768

1 925

13

4

17

30 709

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

135

0

0

4

4

139

107

18

7

4

11

136

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

1 500

0

0

317

317

1 817

1 443

–3

14

329

343

1 783

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

218

2

0

4

4

223

210

3

15

4

18

231

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

677

1

0

26

26

703

542

73

28

21

50

664

| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue |
| --- | --- |

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

1 066

1

0

61

61

1 128

798

–23

7

58

65

840

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

4 264

65

0

121

121

4 450

3 658

67

50

92

142

3 867

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

79

–1

0

3

3

81

82

–1

6

3

9

90

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 647

–49

0

139

139

1 737

1 608

57

41

114

154

1 819

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 022

–6

1

18

19

1 035

1 204

–79

9

19

28

1 152

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

820

245

0

5

5

1 070

820

107

46

4

50

978

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

78

0

0

0

0

78

73

2

7

0

7

82

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

188

2

0

9

9

199

188

2

16

9

25

215

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 014

2

0

96

96

1 111

1 013

4

123

99

222

1 239

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

68

–7

0

6

6

67

68

–7

10

6

16

77

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

11

0

0

1

1

12

11

0

1

1

1

12

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

141

–5

0

17

17

153

120

4

7

17

24

148

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 214

–4

0

0

0

1 210

1 214

–4

0

0

0

1 210

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

389

0

0

72

72

462

389

0

24

72

97

486

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

749

– 334

0

0

0

415

249

–56

0

0

0

193

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

2 937

9

10

213

223

3 170

2 937

9

325

224

549

3 496

Yhteensä

141 453

99

329

5 390

5 719

147 270

122 937

19

1 774

5 797

7 571

130 527

10.   Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain milj. euroa

Maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain milj. euroa

| EUR millions |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö tarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siiretyistä määrära hoista | Käyttö-tarkoituk seensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

EUR millions

Toimintalohko

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö tarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siiretyistä määrära hoista

Käyttö-tarkoituk seensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

455

440

0

11

451

99,07 %

1

0

1

0,32 %

3

0

0

3

0,60 %

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

907

785

0

60

845

93,14 %

52

0

52

5,68 %

10

0

0

11

1,18 %

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

95

90

0

2

92

96,87 %

2

0

2

2,15 %

1

0

0

1

0,98 %

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

11 414

11 329

40

9

11 378

99,69 %

7

19

26

0,23 %

10

0

0

10

0,09 %

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

60 879

58 048

252

580

58 880

96,72 %

1 967

0

1 967

3,23 %

31

0

0

31

0,05 %

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

5 089

4 797

0

67

4 864

95,57 %

69

146

215

4,23 %

10

0

0

10

0,20 %

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

494

447

0

11

459

92,78 %

13

0

13

2,60 %

23

0

0

23

4,62 %

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

5 912

5 141

0

404

5 545

93,79 %

366

0

366

6,19 %

1

0

0

1

0,02 %

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 817

1 624

0

68

1 692

93,12 %

121

0

121

6,66 %

4

0

0

4

0,22 %

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

847

383

4

75

462

54,49 %

385

0

385

45,46 %

0

0

0

0

0,04 %

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 005

975

1

2

977

97,20 %

1

2

3

0,31 %

25

0

0

25

2,48 %

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

78

75

0

2

76

98,23 %

1

0

1

1,64 %

0

0

0

0

0,13 %

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

39 020

38 958

21

2

38 981

99,90 %

2

21

23

0,06 %

16

0

0

16

0,04 %

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

139

131

0

2

133

95,51 %

2

0

2

1,15 %

5

0

0

5

3,34 %

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

1 817

1 497

0

144

1 641

90,33 %

173

0

173

9,52 %

3

0

0

3

0,15 %

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

223

216

0

2

217

97,52 %

2

0

2

0,83 %

4

0

0

4

1,65 %

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

703

659

0

17

676

96,10 %

9

0

9

1,24 %

19

0

0

19

2,66 %

| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue |
| --- | --- |

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

1 128

1 038

0

32

1 070

94,84 %

29

24

53

4,71 %

5

0

0

5

0,45 %

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

4 450

4 293

0

66

4 359

97,96 %

55

31

86

1,93 %

5

0

0

5

0,11 %

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

81

77

0

1

78

97,05 %

1

0

1

1,57 %

1

0

0

1

1,37 %

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 737

1 591

0

96

1 686

97,07 %

44

6

49

2,83 %

2

0

0

2

0,10 %

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 035

1 014

1

8

1 023

98,87 %

10

0

10

0,98 %

2

0

0

2

0,16 %

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

1 070

1 055

0

3

1 058

98,90 %

2

0

2

0,20 %

10

0

0

10

0,90 %

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

78

77

0

0

77

98,77 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

1,21 %

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

199

189

0

4

193

97,10 %

4

0

4

2,21 %

1

0

0

1

0,69 %

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 111

1 013

0

58

1 070

96,32 %

38

0

38

3,44 %

3

0

0

3

0,24 %

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

67

61

0

3

63

94,71 %

3

0

3

4,02 %

1

0

0

1

1,27 %

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

11

0

0

11

96,29 %

0

0

0

2,55 %

0

0

0

0

1,16 %

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

153

130

0

9

139

90,74 %

8

0

8

5,10 %

6

0

0

6

4,16 %

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

462

388

0

44

431

93,39 %

29

0

29

6,24 %

2

0

0

2

0,37 %

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

415

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0,00 %

415

0

0

415

100,00 %

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 170

2 821

9

81

2 911

91,83 %

133

9

142

4,47 %

117

1

0

117

3,70 %

Yhteensä

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

11.   Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain

Maksumäärärahojen toteutuminen toimintalohkoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö tarkoitukseensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

01

Talous- ja rahoitusasiat

401

282

5

2

289

72,11 %

5

48

14

67

16,82 %

41

0

3

44

11,07 %

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

771

594

11

53

658

85,35 %

14

12

73

99

12,81 %

11

3

1

14

1,84 %

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

104

83

7

2

92

88,79 %

7

0

2

10

9,46 %

1

1

0

2

1,74 %

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

8 543

7 353

121

7

7 481

87,57 %

18

19

6

43

0,51 %

392

627

0

1 019

11,93 %

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

58 421

55 009

22

580

55 611

95,19 %

25

332

1 968

2 325

3,98 %

482

3

0

485

0,83 %

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

3 369

2 710

88

62

2 859

84,85 %

17

70

100

187

5,56 %

313

4

6

323

9,59 %

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

438

329

19

10

358

81,79 %

16

0

7

24

5,44 %

51

4

0

56

12,78 %

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

5 369

4 136

25

345

4 507

83,93 %

29

0

819

848

15,80 %

1

13

0

14

0,27 %

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 986

1 675

13

98

1 786

89,94 %

16

0

181

197

9,91 %

2

1

0

3

0,15 %

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

789

338

31

69

438

55,51 %

39

0

305

344

43,58 %

3

4

0

7

0,91 %

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

827

652

2

1

656

79,23 %

3

35

1

39

4,74 %

121

12

0

133

16,03 %

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

80

64

5

1

71

88,66 %

6

0

1

7

8,81 %

1

1

0

2

2,53 %

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

30 709

30 611

11

2

30 623

99,72 %

10

67

2

79

0,26 %

5

2

0

8

0,03 %

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

136

117

6

2

126

92,53 %

7

1

2

9

6,98 %

0

1

0

1

0,49 %

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

1 783

1 416

13

143

1 572

88,16 %

15

5

186

205

11,51 %

4

2

0

6

0,33 %

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

231

192

12

2

206

89,24 %

12

0

2

14

6,09 %

8

3

0

11

4,67 %

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

664

552

27

11

590

88,84 %

29

6

10

45

6,70 %

28

1

0

30

4,45 %

| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue |
| --- | --- |

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

840

721

6

18

745

88,70 %

8

23

41

71

8,48 %

23

1

0

24

2,82 %

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

3 867

3 589

42

52

3 683

95,23 %

42

2

40

84

2,16 %

93

8

0

101

2,61 %

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

90

70

5

1

77

85,06 %

5

0

1

6

7,01 %

6

1

0

7

7,92 %

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

1 819

1 585

35

88

1 708

93,90 %

29

0

26

55

3,03 %

50

5

0

56

3,07 %

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

1 152

1 113

8

10

1 130

98,06 %

7

0

9

16

1,39 %

5

2

0

6

0,55 %

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

978

922

45

4

971

99,30 %

5

0

1

6

0,61 %

1

0

0

1

0,09 %

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

82

67

5

0

73

88,34 %

7

0

0

7

8,55 %

1

1

0

3

3,11 %

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

215

171

14

4

189

87,95 %

16

1

5

22

10,39 %

2

2

0

4

1,66 %

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

1 239

889

110

44

1 044

84,24 %

122

1

54

177

14,27 %

6

13

0

19

1,50 %

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

77

52

10

3

65

83,82 %

8

0

3

11

14,49 %

1

0

0

1

1,69 %

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

12

10

1

0

11

86,62 %

1

0

0

1

11,77 %

0

0

0

0

1,61 %

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

148

113

6

7

126

84,99 %

6

0

10

17

11,21 %

5

1

0

6

3,79 %

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

1 210

1 205

0

0

1 205

99,63 %

0

0

0

0

0,00 %

4

0

0

4

0,37 %

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

486

362

23

41

427

87,75 %

25

0

31

57

11,65 %

2

1

0

3

0,60 %

| 40 | Varaukset |
| --- | --- |

40

Varaukset

193

0

0

0

0

0,00 %

0

0

0

0

0,00 %

193

0

0

193

100,00 %

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

3 496

2 490

286

80

2 857

81,72 %

331

9

144

484

13,85 %

117

38

0

155

4,43 %

Yhteensä

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

12.   Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain

Maksattamatta olevien sitoumusten muutokset toimintalohkoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä |
| Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa yhteensä

Edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

01

Talous- ja rahoitusasiat

424

–5

–74

344

451

– 215

0

236

581

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

768

–20

– 301

447

845

– 357

0

488

935

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

9

–2

–7

0

92

–85

0

8

8

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

26 278

–1 501

–7 071

17 706

11 378

– 410

–1

10 967

28 673

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

17 155

– 227

–9 400

7 528

58 880

–46 211

0

12 669

20 197

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

6 713

–99

–2 180

4 435

4 864

– 679

0

4 184

8 619

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

750

–29

– 225

496

459

– 133

0

325

821

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

8 407

– 200

–3 019

5 188

5 545

–1 488

0

4 057

9 245

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

2 411

–65

–1 031

1 315

1 692

– 755

0

937

2 252

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

158

–17

–90

51

462

– 348

–1

112

163

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

1 620

–64

– 428

1 128

977

– 227

0

750

1 877

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

15

–1

–12

2

76

–59

0

17

20

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

93 232

– 114

–30 104

63 013

38 981

– 518

0

38 462

101 475

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

83

–14

–53

15

133

–72

0

60

76

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

591

–50

– 283

258

1 641

–1 288

0

353

610

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

91

–9

–65

18

217

– 141

0

76

94

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

706

–68

– 337

300

676

– 253

0

423

723

| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue |
| --- | --- |

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

1 049

–92

– 220

737

1 070

– 525

0

545

1 282

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

9 034

– 327

–2 398

6 309

4 359

–1 285

0

3 074

9 383

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

19

–1

–12

6

78

–65

0

13

19

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

3 391

–95

–1 131

2 166

1 686

– 577

0

1 109

3 275

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

3 173

– 300

– 939

1 934

1 023

– 191

0

832

2 766

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

513

–19

– 334

160

1 058

– 637

0

421

581

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

32

–4

–18

10

77

–55

0

22

32

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

18

–2

–16

1

193

– 173

0

20

20

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

168

–15

– 143

11

1 070

– 901

0

169

179

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

10

0

–10

0

63

–55

0

8

8

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

1

0

–1

0

11

–10

0

1

1

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

101

–6

–46

49

139

–79

0

59

108

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

0

0

0

0

1 205

–1 205

0

0

0

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

24

–1

–23

0

431

– 403

0

28

28

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

328

–38

– 278

11

2 911

–2 579

0

332

344

Yhteensä

177 272

–3 385

–60 249

113 638

142 744

–61 982

–5

80 757

194 395

13.   Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain

Maksattamatta olevien sitoumusten jakautuminen alkuperävuoden mukaan toimintalohkoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Toimintalohko | <2004 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Yhteensä |
| 01 | Talous- ja rahoitusasiat |

milj. euroa

Toimintalohko

<2004

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Yhteensä

01

Talous- ja rahoitusasiat

0

0

13

63

32

40

196

236

581

| 02 | Yritystoiminta |
| --- | --- |

02

Yritystoiminta

16

3

13

17

57

112

229

488

935

| 03 | Kilpailu |
| --- | --- |

03

Kilpailu

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 04 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat |
| --- | --- |

04

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

137

26

350

2 616

701

4 288

9 590

10 967

28 673

| 05 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen |
| --- | --- |

05

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

4

2

4

1 199

0

494

5 825

12 669

20 197

| 06 | Energia ja liikenne |
| --- | --- |

06

Energia ja liikenne

62

61

105

175

381

797

2 854

4 184

8 619

| 07 | Ympäristö |
| --- | --- |

07

Ympäristö

4

7

24

40

101

138

183

325

821

| 08 | Tutkimus |
| --- | --- |

08

Tutkimus

183

117

213

423

792

1 369

2 091

4 057

9 245

| 09 | Tietoyhteiskunta ja viestimet |
| --- | --- |

09

Tietoyhteiskunta ja viestimet

12

8

42

73

179

337

664

937

2 252

| 10 | Suora tutkimustoiminta |
| --- | --- |

10

Suora tutkimustoiminta

0

0

1

7

4

14

26

112

163

| 11 | Meri- ja kalastusasiat |
| --- | --- |

11

Meri- ja kalastusasiat

36

4

19

282

23

130

634

750

1 877

| 12 | Sisämarkkinat |
| --- | --- |

12

Sisämarkkinat

0

0

0

0

0

0

2

17

20

| 13 | Aluepolitiikka |
| --- | --- |

13

Aluepolitiikka

522

553

884

10 452

729

16 566

33 307

38 462

101 475

| 14 | Verotus ja tulliliitto |
| --- | --- |

14

Verotus ja tulliliitto

0

0

0

0

0

2

13

60

76

| 15 | Koulutus ja kulttuuri |
| --- | --- |

15

Koulutus ja kulttuuri

12

3

10

28

27

57

121

353

610

| 16 | Viestintä |
| --- | --- |

16

Viestintä

0

0

0

0

0

1

17

76

94

| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat |
| --- | --- |

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

4

7

4

17

29

74

164

423

723

| 18 | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue |
| --- | --- |

18

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue

0

1

12

13

98

167

446

545

1 282

| 19 | Ulkosuhteet |
| --- | --- |

19

Ulkosuhteet

450

187

215

636

1 074

1 588

2 158

3 074

9 383

| 20 | Kauppa |
| --- | --- |

20

Kauppa

0

0

0

0

1

1

4

13

19

| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin |
| --- | --- |

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

126

46

133

203

262

523

873

1 109

3 275

| 22 | Laajentuminen |
| --- | --- |

22

Laajentuminen

52

28

72

208

392

623

559

832

2 766

| 23 | Humanitaarinen apu |
| --- | --- |

23

Humanitaarinen apu

2

0

0

0

7

27

124

421

581

| 24 | Petostentorjunta |
| --- | --- |

24

Petostentorjunta

0

0

0

0

2

3

5

22

32

| 25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki |
| --- | --- |

25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki

0

0

0

0

0

0

0

20

20

| 26 | Komission hallinto |
| --- | --- |

26

Komission hallinto

0

0

0

0

0

2

7

169

179

| 27 | Talousarvio |
| --- | --- |

27

Talousarvio

0

0

0

0

0

0

0

8

8

| 28 | Varainhoidon valvonta |
| --- | --- |

28

Varainhoidon valvonta

0

0

0

0

0

0

0

1

1

| 29 | Tilastotiedot |
| --- | --- |

29

Tilastotiedot

1

0

2

4

5

6

31

59

108

| 30 | Eläkkeet ja niihin liittyvät menot |
| --- | --- |

30

Eläkkeet ja niihin liittyvät menot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

| 31 | Kielipalvelut |
| --- | --- |

31

Kielipalvelut

0

0

0

0

0

0

0

28

28

| 90 | Muut toimielimet |
| --- | --- |

90

Muut toimielimet

0

0

0

0

0

0

11

332

344

Yhteensä

1 623

1 055

2 116

16 455

4 895

27 359

60 136

80 757

194 395

14.   Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin

Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta toimielimittäin

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot %Budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäiset | Lopulliset | Varainhoitovuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 129 | 130 | 158 | 109 | 267 | 154 | 89 | 243 | 186,52% | 24 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 54 | 54 | 94 | 7 | 101 | 87 | 6 | 93 | 172,12% | 8 |
| Komissio | 122 675 | 122 692 | 129 603 | 12 291 | 141 894 | 126 376 | 983 | 127 359 | 103,80% | 14 534 |
| Unionin tuomioistuin | 40 | 40 | 44 | 0 | 44 | 44 | 0 | 44 | 110,33% | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 20 | 20 | 19 | 0 | 19 | 19 | 0 | 19 | 94,72% | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 10 | 10 | 15 | 0 | 15 | 15 | 0 | 15 | 147,07% | 0 |
| Alueiden komitea | 7 | 7 | 20 | 0 | 20 | 20 | 0 | 20 | 294,94% | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 96,40% | 0 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 68,01% | 0 |
| Yhteensä | 122 937 | 122 956 | 129 955 | 12 407 | 142 362 | 126 717 | 1 078 | 127 795 | 103,94% | 14 566 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot %Budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäiset

Lopulliset

Varainhoitovuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Euroopan parlamentti

129

130

158

109

267

154

89

243

186,52%

24

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

54

54

94

7

101

87

6

93

172,12%

8

Komissio

122 675

122 692

129 603

12 291

141 894

126 376

983

127 359

103,80%

14 534

Unionin tuomioistuin

40

40

44

0

44

44

0

44

110,33%

0

Tilintarkastustuomioistuin

20

20

19

0

19

19

0

19

94,72%

0

Talous- ja sosiaalikomitea

10

10

15

0

15

15

0

15

147,07%

0

Alueiden komitea

7

7

20

0

20

20

0

20

294,94%

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

96,40%

0

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

0

1

1

0

1

68,01%

0

Yhteensä

122 937

122 956

129 955

12 407

142 362

126 717

1 078

127 795

103,94%

14 566

15.   Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutuminen toimielimittäin

Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen toteutuminen toimielimittäin

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat | Tehdyt sitoumukset | Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Erikseen päätetyt siirrot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyt määrärahat | Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7 + 8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11 + 12 + 13 | 15=14/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 752 | 1 552 | 9 | 24 | 1 586 | 90,50 % | 101 | 9 | 111 | 6,31 % | 55 | 1 | 0 | 56 | 3,19 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 703 | 593 | 0 | 41 | 634 | 90,08 % | 29 | 0 | 29 | 4,14 % | 41 | 0 | 0 | 41 | 5,79 % |
| Komissio | 144 100 | 137 733 | 319 | 1 780 | 139 833 | 97,04 % | 3 395 | 250 | 3 645 | 2,53 % | 621 | 0 | 1 | 622 | 0,43 % |
| Unionin tuomioistuin | 331 | 324 | 0 | 1 | 325 | 97,89 % | 1 | 0 | 1 | 0,44 % | 6 | 0 | 0 | 6 | 1,66 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 149 | 138 | 0 | 0 | 138 | 93,02 % | 0 | 0 | 0 | 0,26 % | 10 | 0 | 0 | 10 | 6,72 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 127 | 121 | 0 | 4 | 125 | 98,00 % | 0 | 0 | 0 | 0,14 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1,87 % |
| Alueiden komitea | 91 | 79 | 0 | 11 | 90 | 99,39 % | 0 | 0 | 0 | 0,02 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,59 % |
| Oikeusasiamies | 9 | 8 | 0 | 0 | 8 | 89,65 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,35 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 7 | 6 | 0 | 0 | 6 | 82,73 % | 0 | 0 | 0 | | 1 | 0 | 0 | 1 | 17,27 % |
| Yhteensä | 147 270 | 140 554 | 328 | 1 861 | 142 744 | 96,93 % | 3 528 | 259 | 3 787 | 2,57 % | 738 | 1 | 1 | 740 | 0,50 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksusitoumusmäärärahat

Tehdyt sitoumukset

Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Erikseen päätetyt siirrot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyt määrärahat

Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9=7 + 8

10=9/1

11

12

13

14=11 + 12 + 13

15=14/1

Euroopan parlamentti

1 752

1 552

9

24

1 586

90,50 %

101

9

111

6,31 %

55

1

0

56

3,19 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

703

593

0

41

634

90,08 %

29

0

29

4,14 %

41

0

0

41

5,79 %

Komissio

144 100

137 733

319

1 780

139 833

97,04 %

3 395

250

3 645

2,53 %

621

0

1

622

0,43 %

Unionin tuomioistuin

331

324

0

1

325

97,89 %

1

0

1

0,44 %

6

0

0

6

1,66 %

Tilintarkastustuomioistuin

149

138

0

0

138

93,02 %

0

0

0

0,26 %

10

0

0

10

6,72 %

Talous- ja sosiaalikomitea

127

121

0

4

125

98,00 %

0

0

0

0,14 %

2

0

0

2

1,87 %

Alueiden komitea

91

79

0

11

90

99,39 %

0

0

0

0,02 %

1

0

0

1

0,59 %

Oikeusasiamies

9

8

0

0

8

89,65 %

0

0

0

1

0

0

1

10,35 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

7

6

0

0

6

82,73 %

0

0

0

1

0

0

1

17,27 %

Yhteensä

147 270

140 554

328

1 861

142 744

96,93 %

3 528

259

3 787

2,57 %

738

1

1

740

0,50 %

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Hyväksytyt maksumäärärahat | Suoritetut maksut | Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat | Peruuntuvat määrärahat |
| Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattiset siirrot | Erikseen päätetyt siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | % | Varainhoitovuoden määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot
  (EFTA) | Yhteensä | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2 + 3 + 4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7 + 8 + 9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12 + 13 + 14 | 16=15/1 |
| Euroopan parlamentti | 1 938 | 1 321 | 165 | 20 | 1 507 | 77,74 % | 231 | 9 | 111 | 351 | 18,10 % | 55 | 25 | 0 | 81 | 4,16 % |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 748 | 543 | 34 | 43 | 620 | 82,89 % | 50 | 0 | 31 | 81 | 10,76 % | 41 | 7 | 0 | 48 | 6,35 % |
| Komissio | 127 031 | 116 982 | 732 | 1 661 | 119 374 | 93,97 % | 550 | 622 | 3 901 | 5 073 | 3,99 % | 1 855 | 718 | 11 | 2 584 | 2,03 % |
| Unionin tuomioistuin | 350 | 307 | 15 | 1 | 323 | 92,40 % | 17 | 0 | 1 | 18 | 5,24 % | 6 | 3 | 0 | 8 | 2,36 % |
| Tilintarkastustuomioistuin | 210 | 122 | 60 | 0 | 182 | 86,90 % | 16 | 0 | 0 | 17 | 7,94 % | 10 | 1 | 0 | 11 | 5,15 % |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 134 | 112 | 5 | 4 | 121 | 90,36 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 6,95 % | 2 | 1 | 0 | 4 | 2,68 % |
| Alueiden komitea | 97 | 73 | 5 | 12 | 89 | 92,03 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 6,91 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1,06 % |
| Oikeusasiamies | 10 | 8 | 1 | 0 | 8 | 84,26 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 5,23 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 10,50 % |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 8 | 4 | 1 | 0 | 5 | 61,11 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 16,79 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 22,10 % |
| Yhteensä | 130 527 | 119 472 | 1 018 | 1 741 | 122 231 | 93,64 % | 881 | 631 | 4 045 | 5 557 | 4,26 % | 1 972 | 756 | 11 | 2 739 | 2,10 % |

milj. euroa

Toimielin

Hyväksytyt maksumäärärahat

Suoritetut maksut

Varainhoitovuodelle 2011 siirretyt määrärahat

Peruuntuvat määrärahat

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattiset siirrot

Erikseen päätetyt siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

%

Varainhoitovuoden määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttö- tarkoitukseensa sidotut tulot

(EFTA)

Yhteensä

%

1

2

3

4

5=2 + 3 + 4

6=5/1

7

8

9

10=7 + 8 + 9

11=10/1

12

13

14

15=12 + 13 + 14

16=15/1

Euroopan parlamentti

1 938

1 321

165

20

1 507

77,74 %

231

9

111

351

18,10 %

55

25

0

81

4,16 %

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

748

543

34

43

620

82,89 %

50

0

31

81

10,76 %

41

7

0

48

6,35 %

Komissio

127 031

116 982

732

1 661

119 374

93,97 %

550

622

3 901

5 073

3,99 %

1 855

718

11

2 584

2,03 %

Unionin tuomioistuin

350

307

15

1

323

92,40 %

17

0

1

18

5,24 %

6

3

0

8

2,36 %

Tilintarkastustuomioistuin

210

122

60

0

182

86,90 %

16

0

0

17

7,94 %

10

1

0

11

5,15 %

Talous- ja sosiaalikomitea

134

112

5

4

121

90,36 %

8

0

1

9

6,95 %

2

1

0

4

2,68 %

Alueiden komitea

97

73

5

12

89

92,03 %

7

0

0

7

6,91 %

1

0

0

1

1,06 %

Oikeusasiamies

10

8

1

0

8

84,26 %

1

0

0

1

5,23 %

1

0

0

1

10,50 %

Euroopan tietosuojavaltuutettu

8

4

1

0

5

61,11 %

1

0

0

1

16,79 %

1

1

0

2

22,10 %

Yhteensä

130 527

119 472

1 018

1 741

122 231

93,64 %

881

631

4 045

5 557

4,26 %

1 972

756

11

2 739

2,10 %

16.   Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot

Erillisvirastojen tulot: talousarvioennusteet, saamiset ja toteutuneet tulot

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä | Rahoitus komission toimintalohkosta |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 137 | 109 | 106 | 4 | 06 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 93 | 84 | 84 | 0 | 18 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) | 8 | 8 | 8 | 0 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 75 | 386 | 386 | 0 | 02 |
| Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus | 58 | 48 | 49 | 0 | 17 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 16 | 16 | 16 | 0 | 18 |
| Euroopan ympäristökeskus | 51 | 46 | 46 | 0 | 07 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 11 | 10 | 10 | 0 | 11 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 73 | 74 | 74 | 0 | 17 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 6 | 6 | 6 | 0 | 04 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 9 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 242 | 273 | 236 | 37 | 08 |
| Eurojust | 32 | 32 | 32 | 0 | 18 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 51 | 45 | 45 | 0 | 06 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) | 174 | 179 | 179 | 0 | 12 |
| Euroopan lääkevirasto | 208 | 221 | 209 | 12 | 02 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 8 | 0 | 09 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 20 | 22 | 22 | 0 | 18 |
| Euroopan rautatievirasto | 24 | 24 | 24 | 0 | 06 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 15 | 14 | 14 | 0 | 04 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 56 | 59 | 51 | 8 | 31 |
| Euroopan koulutussäätiö | 20 | 19 | 19 | 0 | 15 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 13 | 12 | 12 | 0 | 17 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 49 | 49 | 49 | 0 | 15 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 16 | 16 | 16 | 0 | 06 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 29 | 29 | 29 | 0 | 08 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 34 | 36 | 34 | 3 | 08 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 7 | 0 | 17 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 10 | 10 | 10 | 0 | 06 |
| Yhteensä | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 | |

milj. euroa

Erillisvirasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Rahoitus komission toimintalohkosta

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

137

109

106

4

06

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

93

84

84

0

18

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

19

19

0

15

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

8

8

8

0

18

Euroopan kemikaalivirasto

75

386

386

0

02

Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus

58

48

49

0

17

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

16

16

16

0

18

Euroopan ympäristökeskus

51

46

46

0

07

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

11

10

10

0

11

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

73

74

74

0

17

Euroopan tasa-arvoinstituutti

6

6

6

0

04

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

9

16

16

0

06

Fusion for Energy -yhteisyritys

242

273

236

37

08

Eurojust

32

32

32

0

18

Euroopan meriturvallisuusvirasto

51

45

45

0

06

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

174

179

179

0

12

Euroopan lääkevirasto

208

221

209

12

02

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

8

0

09

Euroopan perusoikeusvirasto

20

22

22

0

18

Euroopan rautatievirasto

24

24

24

0

06

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

15

14

14

0

04

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

56

59

51

8

31

Euroopan koulutussäätiö

20

19

19

0

15

Yhteisön kasvilajikevirasto

13

12

12

0

17

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

21

21

21

0

04

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

49

49

49

0

15

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

16

16

16

0

06

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

29

29

29

0

08

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

34

36

34

3

08

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

7

0

17

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

10

10

10

0

06

Yhteensä

1 677

1 993

1 929

64

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Toteutuneet tulot | Perimättä |
| Euroopan komission avustus | 1 061 | 1 040 | 1 037 | 3 |
| Maksutulot | 443 | 765 | 751 | 14 |
| Muut tulot | 173 | 188 | 141 | 47 |
| Yhteensä | 1 677 | 1 993 | 1 929 | 64 |

milj. euroa

Tulolaji

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Toteutuneet tulot

Perimättä

Euroopan komission avustus

1 061

1 040

1 037

3

Maksutulot

443

765

751

14

Muut tulot

173

188

141

47

Yhteensä

1 677

1 993

1 929

64

17.   Erillisvirastot: maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain

Erillisvirastot: maksusitoumus- ja maksumäärärahat virastoittain

| milj. euroa |
| --- |
| Erillisvirasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2010 | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2010 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 144 | 122 | 22 | 157 | 108 | 48 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) | 95 | 89 | 3 | 118 | 82 | 27 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 21 | 19 | 2 | 21 | 17 | 3 |
| Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) | 12 | 10 | 2 | 13 | 8 | 3 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 75 | 71 | 0 | 96 | 77 | 12 |
| Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus | 58 | 56 | 0 | 76 | 56 | 16 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 16 | 16 | 0 | 17 | 15 | 1 |
| Euroopan ympäristökeskus | 52 | 44 | 8 | 58 | 44 | 13 |
| Euroopan poliisiakatemia (CEPOL) | 93 | 91 | 0 | 93 | 68 | 22 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 76 | 74 | 0 | 84 | 71 | 11 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 6 | 4 | 0 | 6 | 2 | 2 |
| Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen | 74 | 67 | 7 | 63 | 45 | 18 |
| Fusion for Energy -yhteisyritys | 551 | 550 | 1 | 302 | 192 | 56 |
| Eurojust | 34 | 31 | 3 | 38 | 28 | 9 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 55 | 53 | 0 | 53 | 46 | 1 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) | 366 | 158 | 0 | 396 | 150 | 35 |
| Euroopan lääkevirasto | 210 | 201 | 0 | 248 | 196 | 45 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | 8 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | 20 | 20 | 0 | 27 | 19 | 8 |
| Euroopan rautatievirasto | 24 | 24 | 0 | 29 | 23 | 5 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 16 | 15 | 0 | 20 | 15 | 4 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 56 | 43 | 0 | 60 | 43 | 4 |
| Euroopan koulutussäätiö | 19 | 19 | 0 | 21 | 20 | 1 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 13 | 12 | 0 | 14 | 11 | 0 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 22 | 21 | 0 | 27 | 22 | 4 |
| Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto | 49 | 49 | 0 | 55 | 48 | 6 |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | 16 | 15 | 0 | 17 | 15 | 2 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | 29 | 29 | 0 | 32 | 30 | 2 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 34 | 33 | 0 | 37 | 32 | 3 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | 7 | 7 | 0 | 8 | 7 | 1 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | 10 | 10 | 0 | 11 | 9 | 1 |
| Yhteensä | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

milj. euroa

Erillisvirasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2010

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2010

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

144

122

22

157

108

48

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)

95

89

3

118

82

27

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

21

19

2

21

17

3

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

12

10

2

13

8

3

Euroopan kemikaalivirasto

75

71

0

96

77

12

Euroopan tautienehkäisy ja -valvontakeskus

58

56

0

76

56

16

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

16

16

0

17

15

1

Euroopan ympäristökeskus

52

44

8

58

44

13

Euroopan poliisiakatemia (CEPOL)

93

91

0

93

68

22

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

10

10

0

11

10

1

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

76

74

0

84

71

11

Euroopan tasa-arvoinstituutti

6

4

0

6

2

2

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

74

67

7

63

45

18

Fusion for Energy -yhteisyritys

551

550

1

302

192

56

Eurojust

34

31

3

38

28

9

Euroopan meriturvallisuusvirasto

55

53

0

53

46

1

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit)

366

158

0

396

150

35

Euroopan lääkevirasto

210

201

0

248

196

45

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

8

8

0

10

8

2

Euroopan perusoikeusvirasto

20

20

0

27

19

8

Euroopan rautatievirasto

24

24

0

29

23

5

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

16

15

0

20

15

4

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

56

43

0

60

43

4

Euroopan koulutussäätiö

19

19

0

21

20

1

Yhteisön kasvilajikevirasto

13

12

0

14

11

0

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

22

21

0

27

22

4

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

49

49

0

55

48

6

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

16

15

0

17

15

2

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

29

29

0

32

30

2

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

34

33

0

37

32

3

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

7

7

0

8

7

1

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

10

10

0

11

9

1

Yhteensä

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

| EUR millions |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Määrärahat | Tehdyt sitoumukset | Siirretty vuodelle 2010 | Määrärahat | Suoritetut maksut | Siirretty vuodelle 2010 |
| Henkilöstö | 673 | 656 | 3 | 688 | 649 | 19 |
| Hallintomenot | 283 | 264 | 2 | 365 | 249 | 93 |
| Toimintamenot | 1 314 | 1 052 | 44 | 1 165 | 618 | 254 |
| Yhteensä | 2 271 | 1 972 | 49 | 2 217 | 1 516 | 366 |

EUR millions

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Määrärahat

Tehdyt sitoumukset

Siirretty vuodelle 2010

Määrärahat

Suoritetut maksut

Siirretty vuodelle 2010

Henkilöstö

673

656

3

688

649

19

Hallintomenot

283

264

2

365

249

93

Toimintamenot

1 314

1 052

44

1 165

618

254

Yhteensä

2 271

1 972

49

2 217

1 516

366

18.   Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot)

Talousarvion toteutuma (sisältää erillisvirastot)

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan Unioni | Erillisvirastot | Virastoavustuksen eliminointi | Yhteensä |
| Varainhoitovuoden tulot | 127 795 | 1 929 | (1 037) | 128 687 |
| Maksut varainhoitovuoden määrärahoista | (121 213) | (1 320) | 1 037 | (121 495) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (2 797) | (366) | 0 | (3 164) |
| Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet määrärahat | 741 | 181 | 0 | 922 |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 22 | 0 | 0 | 22 |
| Talousarvion toteutuma | 4 549 | 424 | 0 | 4 972 |

milj. euroa

Euroopan Unioni

Erillisvirastot

Virastoavustuksen eliminointi

Yhteensä

Yhteensä

Varainhoitovuoden tulot

127 795

1 929

(1 037)

128 687

128 687

Maksut varainhoitovuoden määrärahoista

(121 213)

(1 320)

1 037

(121 495)

(121 495)

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(2 797)

(366)

0

(3 164)

(3 164)

Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet määrärahat

741

181

0

922

922

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

22

0

0

22

22

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

4 549

4 549

424

424

0

0

4 972

4 972

Liitetiedot konsolidoituun selvitykseen talousarvion toteuttamisesta

Liitetiedot konsolidoituun selvitykseen talousarvion toteuttamisesta

1.   BUDJETTIPERIAATTEET, TALOUSARVION RAKENNE JA MÄÄRÄRAHAT

1.1   OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

OIKEUSPERUSTA JA VARAINHOITOASETUS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2007 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1) ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2342/2002. Yleinen talousarvio on Euroopan unionin rahoitussuunnittelun tärkein väline. Se on vuosittain laadittava asiakirja, jossa vahvistetaan Euroopan unionin tulot ja menot.

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

1.2   BUDJETTIPERIAATTEET

BUDJETTIPERIAATTEET

Euroopan unionin yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita:

—   Yhtenäisyys ja talousarvion totuudenmukaisuus: kaikki Euroopan unionin tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan ja kukin tulo ja meno otettava johonkin budjettikohtaan; menot eivät saa ylittää vahvistettuja määrärahoja.

—   Yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä

kohdentamiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdentaa määrättyyn käyttötarkoitukseen (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot),

bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan.

—   Vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat on vahvistettu yhdeksi varainhoitovuodeksi, joten ne on käytettävä kyseisen varainhoitovuoden aikana.

—   Tasapaino: talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (arvioitujen tulojen ja maksumäärärahojen on oltava yhtä suuret).

—   Erittely: kaikki määrärahat on sidottava erikseen määriteltyyn käyttötarkoitukseen ja tavoitteeseen.

—   Laskentayksikkö: talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina.

—   Moitteeton varainhoito: talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita noudattaen.

—   Seurattavuus: talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1.3   TALOUSARVION RAKENNE

TALOUSARVION RAKENNE

Talousarvio koostuu seuraavista osista:

| (a) | yleinen tulotaulukko |
| --- | --- |

(a)

yleinen tulotaulukko

| (b) | toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: unionin tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu. |
| --- | --- |

(b)

toimielinkohtaiset pääluokat, jotka on jaettu tulo- ja menotaulukoihin. Pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: unionin tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies; pääluokka IX: Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan lajin tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin.

Osa selvitystilassa olevan EHTY:n varoista asetettiin selvitystilassa olevan EHTY:n toimintatalousarvion käyttöön. Komissio vahvisti kyseisen toimintatalousarvion vuosittain kuultuaan neuvostoa ja Euroopan parlamenttia. EHTY:n viimeinen toimintatalousarvio laadittiin kaudeksi 1. tammikuuta – 23. heinäkuuta 2002. Heinäkuun 24. päivästä 2002 lähtien EHTY:n toimintatalousarvioon liittyneet tuotot ja kulut on sisällytetty purettavana olevan EHTY:n tulostiliin. Vielä täyttämättä olevat sitoumukset esitetään taseen vastattavaa-puolella.

1.4   TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE

TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE

1.4.1   
  Yleiskatsaus

Yleiskatsaus

Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja.

Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Ne kattavat kaikki komission pääluokkaan sisältyvät hallintomenojen luvut ja kaikki muut pääluokat kokonaisuudessaan, maataloustukirahaston luonteeltaan vuotuiset määrärahat ja jotkin tekniset määrärahat (esimerkiksi takaisinmaksut ja otto- ja antolainaukseen liittyvät takuut). Jaksottamattomissa määrärahoissa maksusitoumusmäärärahat ovat yhtä suuret kuin maksumäärärahat.

Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetuilla määrärahoilla pyritään kattamaan monivuotiset toiminnot, ja niihin luetaan komissiota koskevan pääluokan lukujen kaikki määrärahat luvun 01 määrärahoja lukuun ottamatta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

—   Maksusitoumusmäärärahoilla: katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin varainhoitoasetuksen 76 artiklan 3 kohdan mukaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään.

—   Maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

1.4.2   
  Määrärahojen alkuperä

Määrärahojen alkuperä

Suurin osa määrärahoista on peräisin kuluvaa varainhoitovuotta koskevasta Euroopan unionin talousarviosta. Määrärahoihin sisältyy kuitenkin myös muunlaisia varainhoitoasetuksen säännösten mukaisia määrärahalajeja. Tällaiset muut määrärahat ovat peräisin aikaisemmilta varainhoitovuosilta tai ulkopuolisista lähteistä.

| — | Kuluvalle varainhoitovuodelle hyväksyttyjä alkuperäisiä määrärahoja voidaan täydentää budjettikohtien välisillä siirroilla varainhoitoasetuksen (25. kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) 22–24 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti ja lisätalousarvioilla (varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artikla). |
| --- | --- |

—

Kuluvalle varainhoitovuodelle hyväksyttyjä alkuperäisiä määrärahoja voidaan täydentää budjettikohtien välisillä siirroilla varainhoitoasetuksen (25. kesäkuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002) 22–24 artiklaan sisältyvien sääntöjen mukaisesti ja lisätalousarvioilla (varainhoitoasetuksen 37 ja 38 artikla).

alkuperäisiä määrärahoja

siirroilla

| — | Myös edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat täydentävät kuluvan vuoden talousarviota. Niitä ovat (i) jaksottamattomat maksumäärärahat, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla. (ii) toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat, jos alustavat muodollisuudet on hoidettu (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirtää voidaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja (9 artiklan 3 kohta) ja (iii) vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön. Sellaisia rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoja, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkautumisen seurauksena, voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle (varainhoitoasetuksen 157 artikla). |
| --- | --- |

—

Myös edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat tai uudelleen käyttöönotetut määrärahat täydentävät kuluvan vuoden talousarviota. Niitä ovat (i) jaksottamattomat maksumäärärahat, jotka voidaan siirtää ilman eri toimenpiteitä vain seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 4 kohdan nojalla. (ii) toimielinten päätöksellä siirretyt määrärahat, jos alustavat muodollisuudet on hoidettu (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohta) tai jos säädösperusta on hyväksytty myöhään (varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohta). Siirtää voidaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoja (9 artiklan 3 kohta) ja (iii) vapautuneiden määrärahojen ottaminen uudelleen käyttöön. Sellaisia rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahoja, jotka ovat vapautuneet maksusitoumusten purkautumisen seurauksena, voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Maksusitoumusmäärärahoja voidaan poikkeuksellisesti ottaa uudelleen käyttöön silloin, kun niihin liittyy komission tekemä virhe tai kun ne ovat välttämättömiä ohjelman toteuttamiselle (varainhoitoasetuksen 157 artikla).

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat

| — | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat (i) saadut suoritukset, kun varat ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siinä budjettikohdassa, johon alkuperäinen meno on kirjattu. Niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; (ii) Efta-määrärahat. Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa on määrätty sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä EU:n talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä suunniteltujen rahoitusosuuksien määrät julkaistaan Euroopan unionin talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus lisää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille; (iii) tulot kolmansilta/kolmansilta mailta, jotka ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia, joissa määrätään EU:n toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksista. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduksi rahoitukseksi, ja ne kohdennetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan a ja d alakohta); (iv) työt kolmansille. EU:n tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta saatavien tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin, ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan d alakohta); ja (v) ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat. Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia unionin varoja, ja ne voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. Rakennerahastojen tapauksessa uudelleen käyttöön ottaminen perustuu komission päätökseen (varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta ja kyseisen asetuksen soveltamissääntöjen 228 artikla). |
| --- | --- |

—

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, joihin kuuluvat (i) saadut suoritukset, kun varat ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja siinä budjettikohdassa, johon alkuperäinen meno on kirjattu. Niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta; (ii) Efta-määrärahat. Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa on määrätty sen jäsenten rahoitusosuuksista tietyissä EU:n talousarviosta rahoitettavissa toimissa. Kyseiset budjettikohdat sekä suunniteltujen rahoitusosuuksien määrät julkaistaan Euroopan unionin talousarvion liitteessä III. Eftan rahoitusosuus lisää kyseisten kohtien määrärahoja. Määrärahat, jotka ovat varainhoitovuoden lopussa käyttämättä, peruutetaan ja palautetaan ETA-maille; (iii) tulot kolmansilta/kolmansilta mailta, jotka ovat tehneet Euroopan unionin kanssa sopimuksia, joissa määrätään EU:n toimintaan liittyvistä rahoitusosuuksista. Näiden maiden maksamat rahoitusosuudet katsotaan kolmansilta saaduksi rahoitukseksi, ja ne kohdennetaan asianomaisiin budjettikohtiin (usein tutkimustoiminnan yhteyteen). Kyseisiä määrärahoja voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan a ja d alakohta); (iv) työt kolmansille. EU:n tutkimuskeskukset voivat tutkimustoimintansa yhteydessä suorittaa töitä ulkopuolisille tahoille (varainhoitoasetuksen 161 artiklan 2 kohta). Kolmansilta saatavien tulojen tavoin kolmansille suoritetuista töistä saatavat tulot otetaan asianomaisiin budjettikohtiin, ja niitä voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta (varainhoitoasetuksen 10 artikla ja 18 artiklan 1 kohdan d alakohta); ja (v) ennakoiden palautusten vuoksi uudelleen käyttöön saadut määrärahat. Nämä määrärahat ovat tuensaajien palauttamia unionin varoja, ja ne voidaan siirtää varainhoitovuodelta toiselle rajoituksetta. Rakennerahastojen tapauksessa uudelleen käyttöön ottaminen perustuu komission päätökseen (varainhoitoasetuksen 18 artiklan 2 kohta ja kyseisen asetuksen soveltamissääntöjen 228 artikla).

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

1.4.3   
  Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen

Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen

—   Lopulliset talousarviomäärärahat= vahvistetun alkuperäisen talousarvion määrärahat + lisätalousarvioiden määrärahat + määrärahasiirrot

—   Lisämäärärahat= käyttötarkoitukseensa sidotut tulot (ks. edellä) + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt tai maksusitoumusten purkamisen johdosta uudelleen käyttöön saadut määrärahat

—   Hyväksytyt määrärahat yhteensä= lopulliset talousarviomäärärahat + lisämäärärahat

—   Varainhoitovuoden määrärahat (talousarvion toteutumaa laskettaessa)= lopulliset talousarviomäärärahat + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

(talousarvion toteutumaa laskettaessa)

1.5   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Talousarvion toteuttamiseen sovelletaan varainhoitoasetuksen 48 artiklan 1 kohtaa, jonka mukaan ”komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa”. Asetuksen 50 artiklan mukaan komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa omia talousarvion pääluokkiaan.

1.6   MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET

MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET

Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut sen, että maksusitoumukset poikkeavat maksusuorituksista. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Tällaiset sitoumukset puolestaan aiheutuvat maksusitoumusten tekemisen ja niitä vastaavien maksujen suorittamisen välisestä viiveestä.

2.   LIITETIEDOT SELVITYKSEEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

2.1   VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (Taulukko 1)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (Taulukko 1)

2.1.1   
  Yleistä

Yleistä

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden taloudellinen tulos, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden maksumäärärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16. lokakuuta 2009 – 15. lokakuuta 2010, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2011. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Yhteisön omista varoista annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan varainhoitovuoden maksuosuuksista.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden 2010 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden 2009 talousarvion toteuttamisselvityksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Uudelleen käyttöön otettuja maksumäärärahoja ja ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden tulosta laskettaessa.

Siirretyt maksumäärärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä ja päätöksellä siirrettyjä määrärahoja. Tähän sisältyy myös seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettävien käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saatavien määrärahojen vähennys vuoteen 2009 verrattuna.

2.1.2   
  Varainhoitovuoden talousarvion toteutuman ja taloudellisen tuloksen täsmäyttäminen

Varainhoitovuoden talousarvion toteutuman ja taloudellisen tuloksen täsmäyttäminen

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin varainhoitoasetuksen mukaisesti. Koska taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman perustana ovat samat transaktiot, ne on syytä täsmäyttää. Alla olevassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen erät.

Täsmäytys: varainhoitovuoden taloudellinen tulos – talousarvion toteutuma

Täsmäytys: varainhoitovuoden taloudellinen tulos – talousarvion toteutuma

| milj. euroa |
| --- |
| | 2010 | 2009
  oikaistu |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 17 232 | 6 887 |
| Tulot |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (3 132) | (2 806) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 1 346 | 2 563 |
| Siirtosaamiset (netto) | (371) | 436 |
| Menot |
| Siirtovelat (netto) | (7 426) | 2 951 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (386) | (432) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (678) | (9 458) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (2 798) | (1 759) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 760 | 4 573 |
| Varausten muutos | (323) | (329) |
| Muut | (257) | (153) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | (418) | (209) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA* | 4 549 | 2 264 |

milj. euroa

2010

2009

oikaistu

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

17 232

17 232

6 887

6 887

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(3 132)

(2 806)

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

1 346

2 563

Siirtosaamiset (netto)

(371)

436

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

(7 426)

2 951

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(386)

(432)

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(678)

(9 458)

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(2 798)

(1 759)

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 760

4 573

Varausten muutos

(323)

(329)

Muut

(257)

(153)

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

(418)

(209)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA*

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA*

4 549

4 549

2 264

2 264

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Tämän vuoksi varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu

aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa maatalousmaksuihin, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli kuluvan vuoden siirtosaamisista vähennetään aiempien vuosien peruutetut siirtosaamiset.

Siirtosaamisten nettomäärä

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä, eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle.

Siirtovelkojen nettomäärä

Vaikka siirtovelkoja ei pidetä talousarviomenoina, kuluvan vuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat kuluvan vuoden talousarviomenoihin.

kuluvan vuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) kuluvan vuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) kuluvan vuoden tai aiempien vuosien aikana suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti:

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on myös otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 15 artiklan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia

Varausten muutos liittyy siirtyvien erien tileistä vuoden lopussa tehtäviin arvioihin (koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Varausten muutos

Muihin täsmäytyseriin

Myös erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos, joka sisältyy konsolidoituun taloudelliseen tulokseen, on jätettävä huomiotta, koska niiden talousarvioiden toteutus ei ole osa konsolidoitua talousarvion toteutumaa.

erillisvirastojen ja EHTY:n

2.2   BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILU (Taulukko 2)

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILU (Taulukko 2

Vahvistetussa alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 17. joulukuuta 2009, maksumäärärahoja oli yhteensä 122 937 miljoonaa euroa. Ne rahoitettiin omilla varoilla, joiden yhteismäärä oli 121 507 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

Tulot:

Tulot:

Vuonna 2010 annettiin kahdeksan lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon vuoden 2010 talousarvion tulopuolella, kokonaistulot olivat 122 956 miljoonaa euroa. Tämä määrä rahoitettiin yhteensä 119 270 miljoonan euron omilla varoilla (2 237 miljoonaa euroa vähemmän kuin alkuperäisessä talousarviossa) ja muilla tuloilla. Omien varojen vähentynyt tarve johtui pääasiassa edellisen varainhoitovuoden 2 254 miljoonan euron ylijäämän ottamisesta talousarvioon.

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin melkein täsmälleen ennustettu määrä. Tämä johtuu siitä, että talousarvioennusteita muutettiin lisätalousarvion N:o 4/2010 hyväksymisen yhteydessä, jolloin niihin tehtiin 1 516 miljoonan euron lisäys. Nämä oikaisut perustuivat kevään 2010 uusiin makrotalousennusteisiin, jotka olivat aiempaa optimistisempia.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Menot:

Menot:

Vuosi 2010 oli käynnissä olevan ohjelmakauden neljäs vuosi. Ohjelmien toteutus oli täydessä vauhdissa, ja vanhojen ohjelmien päätösvaihe alkoi. Ennen vuotta 2007 tehtyjen maksattamatta olevien sitoumusten osuus oli vuoden 2010 lopussa noin 10 prosenttia kaikista maksattamatta olevista sitoumuksista.

Sitoumusten osalta alkuperäinen talousarvio ja näin ollen myös poliittiset tavoitteet toteutettiin käytännössä suunnitelmien mukaan. Talousarvion toteutusaste oli 99,4 prosenttia. Siinä on otettu huomioon käyttämättömiä varoja seuraavasti: Euroopan globalisaatiorahaston 415 miljoonaa euroa ja 28 miljoonaa euroa käyttämättä jääneitä alustavia määrärahoja (tiettyjen ehtojen täyttymistä odotettaessa syrjään laitetut määrät, joita ei ollut otettu käyttöön varainhoitovuoden loppuun mennessä). Vuoden aikana tehtiin seuraavat mukautukset: 80 miljoonaa euroa Euroopan solidaarisuusrahastolle (ennakoimattomia menoja), Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamiseen liittyneet 10 miljoonan euron hallintomenot ja Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeiset 10 miljoonan euron menot Euroopan parlamentille. Määrärahoista toteutettiin yhteensä 140 554 miljoonaa euroa, ja 554 miljoonaa euroa jäi käyttämättä. Varainhoitovuodelle 2011 siirrettiin 259 miljoonaa euroa, joista suurin erä oli talouden elpymistä edistävät energiahankkeet (147 miljoonaa euroa). Käyttämättä jäi näin ollen 295 miljoonaa euroa.

Maksuissa toteutusaste oli 97,4 prosenttia, kun pois luetaan hätäapuvaraus (193 miljoonaa euroa) ja 48 miljoonan euron alustavat määrärahat. Kokonaismäärärahoihin tehtiin vuoden aikana vain edellä mainitut hallintomenojen korotukset.

Aiemmista vuosista poiketen maksumäärärahoja ei supistettu lisätalousarviolla vuoden lopussa. Suurin mukautus oli aluepolitiikan tehostamiseksi tehty 1 125 miljoonan euron yleinen siirto, joka toteutettiin vähentämällä maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja määrärahoja. Komissio vahvisti myös koheesiorahastoa noin 600 miljoonan euron sisäisillä siirroilla. Käyttämättömiä hyväksyttyjä määrärahoja, pois lukien varaukset, oli yhteensä 3 243 miljoonaa euroa. Yhteensä 1 513 miljoonaa euroa siirrettiin seuraavalle varainhoitovuodelle, ja käyttämättä jäi yhteensä 1 730 miljoonaa euroa, joka jakautui tasaisesti monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin.

Talousarvioon tehtyjen oikaisujen yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2010 laatiman, varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

2.3   TULOT (Taulukko 3)

TULOT (Taulukko 3

Euroopan unionin yleisen talousarvion tulot voidaan jakaa kahteen pääluokkaan, jotka ovat omat varat ja muut tulot. Tästä määrätään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklassa: ”Talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisön omin varoin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja”. Suurin osa talousarviosta katettavista menoista rahoitetaan omista varoista. Muiden tulojen osuus kokonaisrahoituksesta on hyvin pieni.

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat, alv-varat ja BKTL-varat. Perinteisiin omiin varoihin taas kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Omien varojen järjestelmään kuuluvat lisäksi EU-budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely (ns. UK-korjaus) sekä Alankomaiden ja Ruotsin vuotuisiin BKTL-maksuosuuksiin tehtävä bruttovähennys.

2.3.1   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat: kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle neljännesvuosittain erillisestä kirjanpidosta mm. seuraavat tiedot:

| — | perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä, |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo edelliseltä vuosineljännekseltä,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana vahvistetut saamiset,

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset), |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana tehdyt laskentaperusteen korjaukset (oikaisut/peruutukset),

| — | Kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti), |
| --- | --- |

—

Kirjanpidosta poistetut määrät (joita ei voida asettaa käyttöön asetuksen 1150/2000 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti),

| — | asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät, |
| --- | --- |

—

asianomaisen vuosineljänneksen aikana perityt määrät,

| — | perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa. |
| --- | --- |

—

perittävänä oleva saldo kyseisen vuosineljänneksen lopussa.

Perinteiset omat varat on tuloutettava komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai jäsenvaltion nimeämässä elimessä viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta). Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 25 prosenttia perinteisistä omista varoista. Ehdollisia omiin varoihin perustuvia saamisia oikaistaan sen mukaan, kuinka todennäköisesti ne saadaan perittyä.

2.3.2   
  Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään omien varojen järjestelmästä vuonna 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. Alv-määräytymisperuste on asetettu 0,30 prosenttiin. Kaudella 2007–2013 kuitenkin Itävaltaan sovelletaan 0,225 prosentin, Saksaan 0,15 prosentin, Alankomaihin 0,10 prosentin ja Ruotsiin 0,10 prosentin määräytymisperustetta. Alv-määräytymisperuste on rajattu kaikilla jäsenvaltioilla 50 prosenttiin bruttokansantulosta.

Arvonlisäveroon perustuvat omat varat saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden osalta samaa verokantaa yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen, joka määritetään 29. syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Alv-määräytymisperuste on rajattu kaikilla jäsenvaltioilla 50 prosenttiin bruttokansantulosta.

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla, joiden määrä vaihtelee vuosittain, katetaan kunakin vuonna ne menot, jotka ylittävät perinteisistä omista varoista, alv-varoista ja sekalaisista eristä saatavat tulot. BKTL-varoihin perustuvat tulot saadaan soveltamalla kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuun BKTL:oon yhdenmukaista kerrointa.

Alv- ja BKTL-varat määritetään määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella alustavan talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan ja määriä muutetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa.

Tietyn varainhoitovuoden todellisia alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat tiedot saadaan käyttöön vasta seuraavana varainhoitovuonna. Komissio laskee, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo suorittaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella. Erotus, joka voi olla joko negatiivinen tai positiivinen, tasataan komission toimesta kyseistä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden joulukuun 1. päivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Aikaisemmat saldot oikaistaan ja erotus tasataan samaan aikaan kuin edellisen varainhoitovuoden alv- ja BKTL-erotukset.

Tarkastaessaan jäsenvaltioiden toimittamia alv-ilmoituksia ja BKTL-tietoja komissio voi ilmoittaa jäsenvaltioille tehneensä joidenkin kohtien osalta varaumia, joilla voi olla vaikutusta jäsenvaltioilta kannettaviin omiin varoihin. Tällaisia varaumia voidaan esittää esimerkiksi silloin kun hyväksyttäviä tietoja ole saatu tai kun jäsenvaltion on otettava käyttöön asianmukaiset menetelmät. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

2.3.3   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Tällä järjestelyllä pienennetään Yhdistyneen kuningaskunnan suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuja sen ns. budjettiaseman epätasapainon määräämässä suhteessa ja vastaavasti kasvatetaan muiden jäsenvaltioiden maksuosuuksia. Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984, ja järjestely otettiin käyttöön omista varoista 7. toukokuuta 1985 tehdyllä päätöksellä. Järjestelyn tavoitteena on korjata Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainoa vähentämällä sen unionille suorittamia maksuja. Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan osuutta korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisesta maksuosuudesta.

2.4   MENOT (Taulukot 4–13)

MENOT (Taulukot 4–13)

2.4.1   
  Rahoituskehys 2007–2013

Rahoituskehys 2007–2013

| milj. euroa |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| 1. | Kestävä kasvu |

milj. euroa

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

1.

Kestävä kasvu

53 979

57 653

61 696

63 555

63 974

66 964

69 957

| 2. | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2.

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

55 143

59 193

56 333

59 955

60 338

60 810

61 289

| 3. | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3.

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

1 273

1 362

1 518

1 693

1 889

2 105

2 376

| 4. | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4.

EU maailmanlaajuisena toimijana

6 578

7 002

7 440

7 893

8 430

8 997

9 595

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

7 039

7 380

7 525

7 882

8 334

8 670

9 095

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

445

207

210

0

0

0

0

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

124 457

124 457

132 797

132 797

134 722

134 722

140 978

140 978

142 965

142 965

147 546

147 546

152 312

152 312

Maksumäärärahat yhteensä

122 190

129 681

120 445

134 289

134 280

141 360

143 331

Tässä luvussa käsitellään EU:n keskeisiä menoluokkia, jotka esitetään vuosia 2007–2013 koskevien rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti. Varainhoitovuosi 2010 oli vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen neljäs soveltamisvuosi. Maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä oli vuonna 2010 yhteensä 140 978 miljoonaa euroa eli 1,18 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Maksumäärärahojen enimmäismäärä oli vuonna 2010 yhteensä 134 289 miljoonaa euroa eli 1,12 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Edellä olevassa taulukossa esitetään käypiin hintoihin mukautettu rahoituskehys vuoteen 2013 saakka.

Otsake 1 –   Kestävä kasvu

Otsake 1 –

Kestävä kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| — | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

—

1 a. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, EU:n laajuisten verkkojen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien politiikkojen menot.

| — | 1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan jäsenvaltioiden ja vähiten kehittyneiden alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa köyhimpien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

—

1 b. Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio: otsakkeen määrärahoilla tuetaan jäsenvaltioiden ja vähiten kehittyneiden alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa köyhimpien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 –   Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsake 2 –

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka, maaseudun kehittäminen ja ympäristötoimet, erityisesti Natura 2000. Yhteisen maatalouspolitiikan menot vastaavat Brysselissä lokakuussa 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa tehtyä sopimusta.

Otsake 3 –   Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Otsake 3 –

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

Uudella otsakkeella 3 (kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n uudet tehtävät näillä aloilla. Otsake jakautuu kahteen osaan:

| — | 3a. Vapaus, oikeus ja turvallisuus, ja |
| --- | --- |

—

3a. Vapaus, oikeus ja turvallisuus, ja

| — | 3 b. Kansalaisuus |
| --- | --- |

—

3 b. Kansalaisuus

Otsake 4 –   EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsake 4 –

EU maailmanlaajuisena toimijana

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, liittymistä valmistelevat tukivälineet mukaan luettuina. Komissio olisi sisällyttänyt myös Euroopan kehitysrahaston rahoituskehykseen, mutta Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti päättivät jättää sen rahoituskehyksen ulkopuolelle.

Otsake 5 –   Hallinto

Otsake 5 –

Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla on pelkästään hallintomenoja. Sen sijaan erillisvirastoilla ja muilla elimillä on sekä hallinto- että toimintamenoja.

Otsake 6 –   Korvaukset

Otsake 6 –

Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

2.4.2   
  Toimintalohkot

Toimintalohkot

Komissiossa on siirrytty toimintojohtamiseen ja otettu suunnittelu- ja johtamisprosessien yhteydessä käyttöön toimintoperusteinen budjetointi. Toimintoperusteisessa budjetoinnissa talousarvion osastot vastaavat toimintalohkoja ja luvut toimintoja.

Toimintoperusteisella budjetoinnilla pyritään luomaan selkeät puitteet, joiden avulla komissio voi toteuttaa poliittisia tavoitteitaan lainsäädännön, rahoituksen tai muun politiikan keinoin. Komission tehtävät määritellään toimintoina, jolloin saadaan selkeä kuva komission toimintapolitiikasta ja luodaan yhteiset puitteet painopisteiden määrittämiselle. Resurssit kohdennetaan talousarviossa toimintojen kautta eri painopisteisiin. Toimintoperusteisella budjetoinnilla luodaan yhteys toimintojen ja niiden toteuttamiseksi osoitettujen resurssien välille ja tehostetaan näin samalla komission resurssien käyttöä.

Toimintalohkot voidaan määritellä komission toiminnoista muodostetuiksi homogeenisiksi ryhmiksi, joilla on merkitystä päätöksentekoprosessin kannalta. Kukin toimintalohko vastaa yleensä yhden pääosaston tehtäviä ja koostuu kuudesta tai seitsemästä toiminnosta. Toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin sisältyvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten tuensaajien toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Kunkin toimintalohkon toimintatalousarviota täydennetään toimintalohkon hallintomenoja varten tarvittavilla määrärahoilla.

2.5   TOIMIELIMET JA VIRASTOT (Taulukot 14–18)

TOIMIELIMET JA VIRASTOT (Taulukot 14–18)

Konsolidoitu selvitys Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä. EU:n erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen EU:n talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista.

Jotta erillisvirastojen talousarvioista voitaisiin kuitenkin esittää kaikki olennaiset tiedot, konsolidoidun tilinpäätöksen talousarvio-osuudessa on erillinen selvitys kunkin konsolidointiin mukaan otettavan perinteisen viraston talousarvion toteuttamisesta.

---

(1)  Euroopan parlamentin 15. joulukuuta 2010 vahvistaman talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2011. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

1

(2)  Jäsenvaltioiden 31.3.2011 mennessä ilmoittamat tiedot (SFC 2007).

2

(3)  Tiedot puuttuvat 10 ohjelmasta. Niitä on pyydetty vastuuviranomaisilta.

3

(4)  Sovelletaan korjauskerrointa.

4

(5)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

5

(6)  Konsolidoitu ensimmäistä kertaa vuonna 2010.

6

(7)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

7

(8)  EFTA:n osuus oli 9 miljoonaa euroa vuonna 2010 ja 11 miljoonaa euroa vuonna 2009.

8

(9)  Sisältää varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

9

(10)  Sisältää varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

10

---

| 14.11.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.11.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/134

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

2011/C 332/02

| I | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan nojalla tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut:






  a) | Euroopan unionin tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidun tilinpäätöksen (1) ja konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta (2)31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- | --- |

I

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan nojalla tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut:

a)

Euroopan unionin tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidun tilinpäätöksen (1) ja konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta (2)31. joulukuuta 2010 päättyneeltä varainhoitovuodelta

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden.

Johdon vastuu

| II | SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon vastuulla on laatia Euroopan unionin tilinpäätös ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:






  a) | Euroopan unionin tilinpäätöksen osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Kyseisen sisäisen valvonnan tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja, sekä valita ja panna täytäntöön asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (3) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy Euroopan unionin tilinpäätöksen sen jälkeen, kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten ja elinten esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta. |
| --- | --- | --- |

II

SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti johdon vastuulla on laatia Euroopan unionin tilinpäätös ja varmistaa tilinpäätöstietojen riittävyys ja tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus:

a)

Euroopan unionin tilinpäätöksen osalta johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Kyseisen sisäisen valvonnan tarkoituksena on valvoa tilinpäätöksen laadintaa ja tilinpäätöstietojen riittävyyttä ja varmistaa, että tilinpäätöksessä ei esiinny petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja, sekä valita ja panna täytäntöön asianmukaiset tilinpäätösperiaatteet, jotka perustuvat komission tilinpitäjän (3) hyväksymiin kirjanpitosääntöihin, ja tehdä vallitsevassa tilanteessa asianmukaisia kirjanpidollisia arvioita. Varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti komissio hyväksyy Euroopan unionin tilinpäätöksen sen jälkeen, kun komission tilinpitäjä on konsolidoinut sen muiden toimielinten ja elinten esittämien tietojen perusteella ja laatinut konsolidoituun tilinpäätökseen liitettävän ilmoituksen, jossa tilinpitäjä muun muassa ilmoittaa saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta.

| b) | Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta, josta on säädetty varainhoitoasetuksessa. Toteuttamistehtävissä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT:n 317 artikla). |
| --- | --- |

b)

Tapa, jolla johto hoitaa tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvää vastuutaan, riippuu talousarvion toteuttamistavasta, josta on säädetty varainhoitoasetuksessa. Toteuttamistehtävissä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, mikä edellyttää vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja ylläpitoa, riittävää valvontaa ja tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä, joiden avulla estetään sääntöjenvastaisuudet ja petokset, ja tarvittaessa oikeudellisia toimia, joiden avulla peritään takaisin aiheettomasti maksetut tai käytetyt varat. Sovelletusta toteuttamistavasta riippumatta komissio on viime kädessä vastuussa Euroopan unionin tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT:n 317 artikla).

Tilintarkastajan vastuu

| III | Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Standards on Auditing, IAS) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten tarkastusstandardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin tilinpäätöksessä olennaisia virheitä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

III

Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Standards on Auditing, IAS) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (INTOSAI) ylimpien tarkastuselinten kansainvälisten tarkastusstandardien (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI) mukaisesti. Kyseisissä standardeissa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuin suunnittelee ja toimittaa tarkastuksen siten, että sen avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, onko Euroopan unionin tilinpäätöksessä olennaisia virheitä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset.

| IV | Tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida kuinka suuri on riski, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksesta tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten yleistä esittämistapaa. |
| --- | --- |

IV

Tarkastuksen osana toteutettiin menettelyjä, joiden tarkoituksena oli saada todentavaa aineistoa konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menettelyt sekä arvioida kuinka suuri on riski, että konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy petoksesta tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi konsolidoidun tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyvää sisäistä valvontaa sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä konsolidoidun tilinpäätöksen ja vuotuisten toimintakertomusten yleistä esittämistapaa.

| V | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, jotka komissio saa jäsenvaltioilta. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla näitä tietoja käsitellään kunnes ne sisällytetään lopullisiin tileihin ja jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes asianomaiset määrät on kirjattu lopullisiin tileihin ja komissio on vastaanottanut ne. |
| --- | --- |

V

Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon (alv) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, jotka komissio saa jäsenvaltioilta. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla näitä tietoja käsitellään kunnes ne sisällytetään lopullisiin tileihin ja jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes asianomaiset määrät on kirjattu lopullisiin tileihin ja komissio on vastaanottanut ne.

| VI | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi. |
| --- | --- |

VI

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatu todentava aineisto on riittävä ja sopiva tarkastuslausuman perustaksi.

Tilien luotettavuus

Lausuma tilien luotettavuudesta

| VII | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2010 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

VII

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2010 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja komission tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

Tilien luotettavuuteen liittyvä lisätietokappale

| VIII | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on muuttanut tilinpäätösperiaatteita, joita se soveltaa sellaiseen rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä toteuttavien rahastojen perustamiseksi tai rahastoihin maksettavien osuuksien maksamiseksi suoritettuun ennakkorahoitukseen, jota ei vielä ole käytetty lainojen, takausten tai pääomasijoitusten muodossa. Muutoksen vuoksi komission oli esitettävä uudestaan Euroopan unionin varainhoitovuoden 2009 tilinpäätös, jonka osalta tilintarkastustuomioistuin antoi huomautuksia sisältämättömän lausuman (4) (ks. Euroopan unionin varainhoitovuoden 2010 tilinpäätöksen liitetiedot 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4, joissa mukautukset on kuvattu). |
| --- | --- |

VIII

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa VII esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on muuttanut tilinpäätösperiaatteita, joita se soveltaa sellaiseen rahoitusjärjestelyjä koskevia välineitä toteuttavien rahastojen perustamiseksi tai rahastoihin maksettavien osuuksien maksamiseksi suoritettuun ennakkorahoitukseen, jota ei vielä ole käytetty lainojen, takausten tai pääomasijoitusten muodossa. Muutoksen vuoksi komission oli esitettävä uudestaan Euroopan unionin varainhoitovuoden 2009 tilinpäätös, jonka osalta tilintarkastustuomioistuin antoi huomautuksia sisältämättömän lausuman (4) (ks. Euroopan unionin varainhoitovuoden 2010 tilinpäätöksen liitetiedot 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4, joissa mukautukset on kuvattu).

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

Lausuma tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| IX | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden osalta tarkastetut tilien perustana olevat tulot ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

IX

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden osalta tarkastetut tilien perustana olevat tulot ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Sitoumukset

Lausuma tilien perustana olevien sitoumusten laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| X | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden osalta tarkastetut tilien perustana olevat sitoumukset ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

X

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden osalta tarkastetut tilien perustana olevat sitoumukset ovat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset.

Maksut

Perusteet kielteiselle lausumalle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XI | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus kaiken kaikkiaan osittain vaikuttavasti. Maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän sekä koheesiopolitiikan, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän virhetaso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä todennäköisin virhetaso on 3,7 prosenttia. |
| --- | --- |

XI

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan tilien perustana olevien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus kaiken kaikkiaan osittain vaikuttavasti. Maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän sekä koheesiopolitiikan, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän virhetaso oli olennainen. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan tilien perustana oleviin maksuihin liittyvä todennäköisin virhetaso on 3,7 prosenttia.

Kielteinen lausuma tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| XII | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausuman perusteita koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevien maksujen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

XII

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta annetun kielteisen lausuman perusteita koskevassa kohdassa kuvattujen tekijöiden merkittävyyden perusteella, että 31. joulukuuta 2010 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevien maksujen virhetaso on olennainen.

8 päivänä syyskuuta 2011.

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg

---

(1)  Konsolidoitu tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista sekä muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta, yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

2

(3)  Komission tilinpitäjän soveltamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). Konsolidoitu tilinpäätös varainhoitovuodelta 2010 laadittiin varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen perusteella (kuten on tehty varainhoitovuodesta 2005 lähtien). Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu Euroopan unionin toimintaympäristöön sopiviksi. Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

3

(4)  EUVL C 303, 9.11.2010, s. 10.

4

---