# Euroopa Liidu C 326/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.326.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide10. november 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.326.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 326

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide10. november 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2011/C 326/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2010 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega | 1 |
| 2011/C 326/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2010 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega | 251 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2011/C 326/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2010 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega

1

2011/C 326/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2010 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega

251

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/1

---

Image

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõigetega 1 ja 4, nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1081/2010) artiklitega 129 ja 143 ning nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finatsmäärust) artiklitega 139 ja 156

võttis Euroopa Liidu Kontrollikoda oma 8. septembri 2011. aasta istungil vastu

AASTAARUANDED

eelarveaasta 2010 kohta.

Aruanded koos institutsioonide vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmisele heakskiitu andvatele asutustele ja teistele institutsioonidele.

Kontrollikoja liikmed on:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (president), David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ, Lazaros S. LAZAROU, Gijs DE VRIES, Harald WÖGERBAUER, Hans Gustaf WESSBERG.

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

2011/C 326/01

SISUKORD

Üldine sissejuhatus

| 1. peatükk — | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave |
| --- | --- |

1. peatükk —

| 2. peatükk — | Tulud |
| --- | --- |

2. peatükk —

| 3. peatükk — | Põllumajandus ja loodusvarad |
| --- | --- |

3. peatükk —

| 4. peatükk — | Ühtekuuluvus, energeetika ja transport |
| --- | --- |

4. peatükk —

| 5. peatükk — | Välisabi, arengukoostöö ja laienemine |
| --- | --- |

5. peatükk —

| 6. peatükk — | Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad |
| --- | --- |

6. peatükk —

| 7. peatükk — | Haldus- ja muud kulud |
| --- | --- |

7. peatükk —

| 8. peatükk — | ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus |
| --- | --- |

8. peatükk —

| Lisa — | Finantsteave üldeelarve kohta |
| --- | --- |

Lisa —

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

| 0.1. | Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida Euroopa Liidu (EL) rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja. Lisateavet kontrollikoja kohta saab kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja arvamustega uute või muudetud õigusaktide kohta on kättesaadav kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Euroopa Kontrollikoda on asutamislepingu alusel loodud institutsioon, mille ülesandeks on auditeerida Euroopa Liidu (EL) rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina aitab kontrollikoda parandada ELi finantsjuhtimist ja on Euroopa Liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsja. Lisateavet kontrollikoja kohta saab kontrollikoja aasta tegevusaruandest, mis koos konkreetseid teemasid käsitlevate eriaruannete ja arvamustega uute või muudetud õigusaktide kohta on kättesaadav kontrollikoja veebilehel www.eca.europa.eu.

| 0.2. | See on kontrollikoja 34. aastaaruanne Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta. Aruanne hõlmab eelarveaastat 2010. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes. |
| --- | --- |

0.2.

See on kontrollikoja 34. aastaaruanne Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta. Aruanne hõlmab eelarveaastat 2010. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes.

| 0.3. | ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Kontrollikoda saadab oma aastaaruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile ning samaaegselt ka liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

0.3.

ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Kontrollikoda saadab oma aastaaruande nõukogule ja Euroopa Parlamendile ning samaaegselt ka liikmesriikide parlamentidele.

| 0.4. | Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus”) kohta. Aruanne algab kinnitava avaldusega; sellele järgnev materjal käsitleb kinnitava avalduse aluseks oleva audititöö tulemusi.






  — | 1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ja kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitleva kontrollikoja auditi tulemustest, samuti ka koondaruannet eelarve haldamise kohta 2010. aastal. |
| --- | --- | --- |

0.4.

Aruande keskseks osaks on kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus”) kohta. Aruanne algab kinnitava avaldusega; sellele järgnev materjal käsitleb kinnitava avalduse aluseks oleva audititöö tulemusi.

—

1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ja kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitleva kontrollikoja auditi tulemustest, samuti ka koondaruannet eelarve haldamise kohta 2010. aastal.

| — | 2.–7. peatükis esitatakse erihinnangute vormis ELi tulusid ja kulusid käsitlevad üksikasjalikud auditileiud. 2. peatükis käsitletakse ELi eelarve tulude poolt ning 3.–7. peatükis viit poliitikavaldkondade rühma, mille raames ELi eelarvest tehtavad kulutused heaks kiidetakse ja kajastatakse. Need poliitikavaldkondade rühmad vastavad üldjoontes ELi mitmeaastaseid kulutusi kavandava perioodi 2007–2013 finantsraamistiku rubriikidele. |
| --- | --- |

—

2.–7. peatükis esitatakse erihinnangute vormis ELi tulusid ja kulusid käsitlevad üksikasjalikud auditileiud. 2. peatükis käsitletakse ELi eelarve tulude poolt ning 3.–7. peatükis viit poliitikavaldkondade rühma, mille raames ELi eelarvest tehtavad kulutused heaks kiidetakse ja kajastatakse. Need poliitikavaldkondade rühmad vastavad üldjoontes ELi mitmeaastaseid kulutusi kavandava perioodi 2007–2013 finantsraamistiku rubriikidele.

| 0.5. | Erihinnangud põhinevad peamiselt tehingute korrektsuse kontrollikojapoolse kontrollimise tulemustel, vastavate tulude või kulude kõige tähtsamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamisel ning komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsuse kontrollimisel. |
| --- | --- |

0.5.

Erihinnangud põhinevad peamiselt tehingute korrektsuse kontrollikojapoolse kontrollimise tulemustel, vastavate tulude või kulude kõige tähtsamate järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamisel ning komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsuse kontrollimisel.

| 0.6. | Käesolev aastaaruanne erineb eelnevatest mitmes olulises aspektis.






  — | Kinnitava avalduse vorm ja sisu vastavad muudetud rahvusvahelistele auditistandarditele, mis jõustusid 2011. aasta alguses (1). |
| --- | --- | --- |

0.6.

Käesolev aastaaruanne erineb eelnevatest mitmes olulises aspektis.

—

Kinnitava avalduse vorm ja sisu vastavad muudetud rahvusvahelistele auditistandarditele, mis jõustusid 2011. aasta alguses (1).

| — | Erihinnangute ülesehitust on muudetud, et võimaldada ELi kulutuste paremat analüüsi. 4. peatükis käsitletakse ELi kulutusi energeetika ja transpordi valdkonnas koos struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutustega. Hariduse, kodakondsuse, majandus- ja rahandusküsimuste ning teadusuuringute valdkondi käsitletakse 6. peatükis „Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad”. |
| --- | --- |

—

Erihinnangute ülesehitust on muudetud, et võimaldada ELi kulutuste paremat analüüsi. 4. peatükis käsitletakse ELi kulutusi energeetika ja transpordi valdkonnas koos struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutustega. Hariduse, kodakondsuse, majandus- ja rahandusküsimuste ning teadusuuringute valdkondi käsitletakse 6. peatükis „Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad”.

| — | Tulemusauditi küsimusi käsitlevas uues peatükis (8. peatükk) analüüsitakse kolme komisjoni peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes esitatud tulemuslikkuse hindamist ning antakse ülevaade kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruandeid läbinud olulistest ühistest teemadest. |
| --- | --- |

—

Tulemusauditi küsimusi käsitlevas uues peatükis (8. peatükk) analüüsitakse kolme komisjoni peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes esitatud tulemuslikkuse hindamist ning antakse ülevaade kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruandeid läbinud olulistest ühistest teemadest.

| 0.7. | Dokumendis esitatakse komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Mõnes vastuses esitab komisjon kontrollikoja leidudele oma tõlgenduse või omistab kontrollikojale järeldusi, mida kontrollikoda ei ole esitanud. Kontrollikoja leidude ja järelduste esitamisel on alati arvestatud auditeeritava vastusega. Kontrollikoja kui sõltumatu välisaudiitori ülesanne on aga esitada oma auditileiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele. |
| --- | --- |

0.7.

Dokumendis esitatakse komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Mõnes vastuses esitab komisjon kontrollikoja leidudele oma tõlgenduse või omistab kontrollikojale järeldusi, mida kontrollikoda ei ole esitanud. Kontrollikoja leidude ja järelduste esitamisel on alati arvestatud auditeeritava vastusega. Kontrollikoja kui sõltumatu välisaudiitori ülesanne on aga esitada oma auditileiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele.

---

(1)  Eelkõige ISSAI 1705 „Modifications to the Opinion in the Independent Auditor’s Report” ja ISSAI 4200 „Compliance Audit Related to the Audit of Financial Statements”.

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Sissejuhatus

Eelarveaasta 2010 auditileiud

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute korrektsus

Kinnitava avalduse erihinnangute kokkuvõte

Võrdlus eelmiste aastate tulemustega

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite kinnitused

Komisjoni siseaudiitori arvamus

Komisjoni koondaruanne

Ettemaksete suurenenud kasutamise mõju

Eelarve haldamine

| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)

| | | (3) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| |
| --- |

| |
| --- |

Tulud

Kulukohustused

| |
| --- |

Maksed

| |
| --- |

8. september 2011

| |
| --- |

| |
| --- |

President

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

| 1.1. | Aastaaruande selles peatükis






  — | kirjeldatakse kontrollikoja avalduse tausta ning võetakse kokku ja analüüsitakse kinnitava avalduse aluseks olevaid auditileide ja järeldusi (vt punktid 1.2–1.25); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Aastaaruande selles peatükis

—

kirjeldatakse kontrollikoja avalduse tausta ning võetakse kokku ja analüüsitakse kinnitava avalduse aluseks olevaid auditileide ja järeldusi (vt punktid 1.2–1.25);

| — | käsitletakse ettemaksete järjest suuremat osatähtsust liidu rahastamises ja komisjoni raamatupidamisarvestuses (vt punktid 1.26–1.37); |
| --- | --- |

—

käsitletakse ettemaksete järjest suuremat osatähtsust liidu rahastamises ja komisjoni raamatupidamisarvestuses (vt punktid 1.26–1.37);

| — | esitatakse kokkuvõte 2010. aasta eelarve täitmise kohta (vt punktid 1.38–1.44); |
| --- | --- |

—

esitatakse kokkuvõte 2010. aasta eelarve täitmise kohta (vt punktid 1.38–1.44);

| — | selgitatakse kontrollikoja kinnitava avalduse aluseks oleva auditi tegemist (vt
  lisa 1.1
  ); |
| --- | --- |

—

selgitatakse kontrollikoja kinnitava avalduse aluseks oleva auditi tegemist (vt
  lisa 1.1
  );

| — | kirjeldatakse komisjoni tegevust seoses varasemate aastate raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta tehtud tähelepanekutega. Ühtlasi esitatakse komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (vt
  lisa 1.2
  ). |
| --- | --- |

—

kirjeldatakse komisjoni tegevust seoses varasemate aastate raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta tehtud tähelepanekutega. Ühtlasi esitatakse komisjoni vastused kontrollikoja soovitustele (vt
  lisa 1.2
  ).

| 1.2. | Kontrollikoda esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse (DAS), (5) mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikojal on õigus lisada kõnealusele avaldusele erihinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta (6). |
| --- | --- |

1.2.

Kontrollikoda esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitava avalduse (DAS), (5) mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikojal on õigus lisada kõnealusele avaldusele erihinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta (6).

| 1.3. | Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kontrollimise eesmärk on teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt kajastatud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes osades õigesti finantsolukorda 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning tehingute tulemusi ja rahavooge lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.8). |
| --- | --- |

1.3.

Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kontrollimise eesmärk on teha järeldusi selle kohta, millises ulatuses on tulud, kulud, varad ja kohustused nõuetekohaselt kajastatud ning kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõikides olulistes osades õigesti finantsolukorda 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning tehingute tulemusi ja rahavooge lõppenud eelarveaastal (vt punktid 1.6–1.8).

| 1.4. | 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimise eesmärk on otsustada, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (tulemuste ülevaade on toodud punktides 1.9–1.14 ja üksikasjad 2.–7. peatükis). |
| --- | --- |

1.4.

2010. aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimise eesmärk on otsustada, kas tehingud on kooskõlas kehtivate eeskirjade või lepinguliste sätetega ning õigesti arvutatud (tulemuste ülevaade on toodud punktides 1.9–1.14 ja üksikasjad 2.–7. peatükis).

| 1.5. | Kontrollikoda analüüsis komisjoni juhtkonna esitatud teabe, täpsemalt komisjoni peadirektorite kinnituste ja talituste aasta tegevusaruannete ning vastava koondaruande usaldusväärsust, et hinnata, kas neis antakse õiglane hinnang finantsjuhtimise kvaliteedile ja kas nad toetavad kontrollikoja üldist kindlust (vt punktid 1.17–1.20 ja 1.23–1.25 ning punkt „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus” 2.–7. peatükis). Samuti vaadati auditi käigus läbi komisjoni siseaudiitori üldine arvamus, mis väljastati esimest korda ja milles käsitletakse komisjoni finantsjuhtimist eelarveaastal 2010 (vt punktid 1.21–1.22). |
| --- | --- |

1.5.

Kontrollikoda analüüsis komisjoni juhtkonna esitatud teabe, täpsemalt komisjoni peadirektorite kinnituste ja talituste aasta tegevusaruannete ning vastava koondaruande usaldusväärsust, et hinnata, kas neis antakse õiglane hinnang finantsjuhtimise kvaliteedile ja kas nad toetavad kontrollikoja üldist kindlust (vt punktid 1.17–1.20 ja 1.23–1.25 ning punkt „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus” 2.–7. peatükis). Samuti vaadati auditi käigus läbi komisjoni siseaudiitori üldine arvamus, mis väljastati esimest korda ja milles käsitletakse komisjoni finantsjuhtimist eelarveaastal 2010 (vt punktid 1.21–1.22).

EELARVEAASTA 2010 AUDITILEIUD

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| 1.6. | Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad Euroopa Liidu eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruannet, mille on koostanud komisjoni peaarvepidaja ja heaks kiitnud komisjon kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (7) artikliga 129 ning mille kontrollikoda sai kätte 27. juulil 2011. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb






  a) | konsolideeritud finantsaruannetest, mis hõlmavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruannet (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruannet (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovarade muutuste aruannet (kus selgitatakse muutusi netovarades) ja muud selgitavat teavet; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja tähelepanekud käsitlevad Euroopa Liidu eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruannet, mille on koostanud komisjoni peaarvepidaja ja heaks kiitnud komisjon kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse (7) artikliga 129 ning mille kontrollikoda sai kätte 27. juulil 2011. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb

a)

konsolideeritud finantsaruannetest, mis hõlmavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruannet (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruannet (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovarade muutuste aruannet (kus selgitatakse muutusi netovarades) ja muud selgitavat teavet;

| b) | konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid. |
| --- | --- |

b)

konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid.

| 1.7. | Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikojale esitiskirja, milles kinnitatakse, et teatud vähetähtsaid piiranguid (8) arvesse võtmata on raamatupidamise aastaaruanne täielik ja usaldusväärne. |
| --- | --- |

1.7.

Komisjoni peaarvepidaja esitas kontrollikojale esitiskirja, milles kinnitatakse, et teatud vähetähtsaid piiranguid (8) arvesse võtmata on raamatupidamise aastaaruanne täielik ja usaldusväärne.

| 1.8. | Kontrollikoja auditiga leiti, et 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi (vt siiski punktid 1.26 ja 1.37 ning
  lisa 1.2
  , mis sisaldab teavet varasematel aastatel raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta esitatud tähelepanekute alusel võetud meetmete kohta). |
| --- | --- |

1.8.

Kontrollikoja auditiga leiti, et 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi (vt siiski punktid 1.26 ja 1.37 ning
  lisa 1.2
  , mis sisaldab teavet varasematel aastatel raamatupidamise aastaaruannete usaldusväärsuse kohta esitatud tähelepanekute alusel võetud meetmete kohta).

Tehingute korrektsus

Kinnitava avalduse erihinnangute kokkuvõte

| 1.9. | Kontrollikoda esitab erihinnangud 2. peatükis tulude kohta ja 3.–7. peatükis tegevuspõhisel eelarvestamisel põhinevate poliitikavaldkondade rühmade kohta (vt
  tabel 1.1
  ). Iga erihinnang sisaldab sissejuhatust ning tehingute korrektsust, süsteemide mõjusust ja komisjoni juhtkonna esitatud teavet puudutavaid leide ja järeldusi, samuti aruandlust komisjoni poolt kontrollikoja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

1.9.

Kontrollikoda esitab erihinnangud 2. peatükis tulude kohta ja 3.–7. peatükis tegevuspõhisel eelarvestamisel põhinevate poliitikavaldkondade rühmade kohta (vt
  tabel 1.1
  ). Iga erihinnang sisaldab sissejuhatust ning tehingute korrektsust, süsteemide mõjusust ja komisjoni juhtkonna esitatud teavet puudutavaid leide ja järeldusi, samuti aruandlust komisjoni poolt kontrollikoja varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmete kohta.

| 1.10. | 2010. aasta aruande 6. peatükis käsitletav teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade rühm hõlmab poliitikavaldkondi või nende rühmi, mida 2009. aasta aruandes kajastati teiste erihinnangute raames (9). |
| --- | --- |

1.10.

2010. aasta aruande 6. peatükis käsitletav teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade rühm hõlmab poliitikavaldkondi või nende rühmi, mida 2009. aasta aruandes kajastati teiste erihinnangute raames (9).

Tabel 1.1. –   Maksete jagunemine 2010. aastal aastaaruande peatükkide kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Jaod (J) ja jaotised (JT)
   (43)
  vastavad 2010. aasta eelarve liigendusele ja on rühmitatud kontrollikoja aastaaruande peatükkide kaupa | 2010. aastal tehtud maksed
   (44) |
| Aastaaruande peatükid |
| Põllumajandus ja loodusvarad | 56 841 |
| Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)
  Keskkond (JT.07)
  Kalandus ja merendus (JT.11)
  Tervishoid ja tarbijakaitse (JT.17) | |
| Ühtekuuluvus, energeetika ja transport | 40 630 |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)
  Energeetika ja transport (JT.06)
  Regionaalpoliitika (JT.06) | |
| Välisabi, areng ja laienemine | 6 543 |
| Välissuhted (JT.19)
  Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)
  Laienemine (JT.22)
  Humanitaarabi (JT.23) | |
| Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad | 8 953 |
| Majandus- ja rahandusküsimused (JT.01)
  Ettevõtlus (JT.02)
  Konkurents (JT.03)
  Teadusuuringud (JT.08)
  Infoühiskond ja meedia (JT.09)
  Otsene teadustegevus (JT.10)
  Siseturg (JT.12)
  Haridus ja kultuur (JT.15)
  Teabeedastus (JT.16)
  Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond (JT.18)
  Kaubandus (JT.20) | |
| Haldus- ja muud kulud | 9 264 |
| Parlament (J. I)
  Nõukogu (J. II)
  Komisjon (J. III)
  Euroopa Kohus (J. IV)
  Kontrollikoda (J. V)
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)
  Regioonide Komitee (J. VII)
  Euroopa Ombudsman (J. VIII)
  Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX) | |
| Kõik kokku | 122 231 |

(miljonites eurodes)

Jaod (J) ja jaotised (JT)
   (43)
  vastavad 2010. aasta eelarve liigendusele ja on rühmitatud kontrollikoja aastaaruande peatükkide kaupa

2010. aastal tehtud maksed
   (44)

Aastaaruande peatükid

Põllumajandus ja loodusvarad

56 841

Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)

Keskkond (JT.07)

Kalandus ja merendus (JT.11)

Tervishoid ja tarbijakaitse (JT.17)

Ühtekuuluvus, energeetika ja transport

40 630

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

Energeetika ja transport (JT.06)

Regionaalpoliitika (JT.06)

Välisabi, areng ja laienemine

6 543

Välissuhted (JT.19)

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

Laienemine (JT.22)

Humanitaarabi (JT.23)

Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad

8 953

Majandus- ja rahandusküsimused (JT.01)

Ettevõtlus (JT.02)

Konkurents (JT.03)

Teadusuuringud (JT.08)

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

Otsene teadustegevus (JT.10)

Siseturg (JT.12)

Haridus ja kultuur (JT.15)

Teabeedastus (JT.16)

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond (JT.18)

Kaubandus (JT.20)

Haldus- ja muud kulud

9 264

Parlament (J. I)

Nõukogu (J. II)

Komisjon (J. III)

Euroopa Kohus (J. IV)

Kontrollikoda (J. V)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

Regioonide Komitee (J. VII)

Euroopa Ombudsman (J. VIII)

Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX)

Kõik kokku

122 231

| 1.11. | Kontrollikoda on seisukohal, et tulud (127 795 miljonit eurot) (10) ning haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma maksed (9 264 miljonit eurot) ei sisaldanud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid mõjusad (vt
  tabel 1.2
  , samuti punktid 2.41 ja 2.42 ning 7.33 ja 7.34). Olulisel määral vigu ei esinenud ka ühegi poliitikavaldkondade rühma kulukohustustes. |
| --- | --- |

1.11.

Kontrollikoda on seisukohal, et tulud (127 795 miljonit eurot) (10) ning haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma maksed (9 264 miljonit eurot) ei sisaldanud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid mõjusad (vt
  tabel 1.2
  , samuti punktid 2.41 ja 2.42 ning 7.33 ja 7.34). Olulisel määral vigu ei esinenud ka ühegi poliitikavaldkondade rühma kulukohustustes.

| 1.12. | Kontrollikoda on seisukohal, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade rühmas (8 953 miljonit eurot) ei esinenud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Teadusuuringute raamprogrammide vahe- ja lõppmaksed olid aga oluliselt vigadest mõjutatud (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 6.48 ja 6.49). Samuti on kontrollikoda seisukohal, et välisabi, arengu ja laienemise poliitikavaldkondade rühmas (6 543 miljonit eurot) ei esinenud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Vahe- ja lõppmaksed olid aga olulisel määral vigadest mõjutatud (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 5.35 ja 5.36). |
| --- | --- |

1.12.

Kontrollikoda on seisukohal, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade rühmas (8 953 miljonit eurot) ei esinenud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Teadusuuringute raamprogrammide vahe- ja lõppmaksed olid aga oluliselt vigadest mõjutatud (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 6.48 ja 6.49). Samuti on kontrollikoda seisukohal, et välisabi, arengu ja laienemise poliitikavaldkondade rühmas (6 543 miljonit eurot) ei esinenud olulisel määral vigu ning järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. Vahe- ja lõppmaksed olid aga olulisel määral vigadest mõjutatud (vt
  tabel 1.2
  ja punktid 5.35 ja 5.36).

| 1.13. | Kontrollikoja hinnangul on põllumajanduse ja loodusvarade (hüvitatud kulude summa 55 990 miljonit eurot) ning ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi (hüvitatud kulude summa 37 556 miljonit eurot) poliitikavaldkondade rühmad olulisel määral vigadest mõjutatud. IACS (11) alusel põllumajandustootjatele tehtud otsemaksetes aga ei esinenud olulisel määral vigu. Samuti leiab kontrollikoda, et põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma auditeeritud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid osaliselt mõjusad. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma puhul tervikuna olid auditeerimisasutused tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad (vt
  tabel 1.2
  , samuti punktid 3.55 ja 3.56 ning 4.47 ja 4.48). |
| --- | --- |

1.13.

Kontrollikoja hinnangul on põllumajanduse ja loodusvarade (hüvitatud kulude summa 55 990 miljonit eurot) ning ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi (hüvitatud kulude summa 37 556 miljonit eurot) poliitikavaldkondade rühmad olulisel määral vigadest mõjutatud. IACS (11) alusel põllumajandustootjatele tehtud otsemaksetes aga ei esinenud olulisel määral vigu. Samuti leiab kontrollikoda, et põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma auditeeritud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid osaliselt mõjusad. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma puhul tervikuna olid auditeerimisasutused tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad (vt
  tabel 1.2
  , samuti punktid 3.55 ja 3.56 ning 4.47 ja 4.48).

| 1.13. | Kontrollikoja järeldus põllumajanduse ja loodusvarade kohta kinnitab positiivset suunda, et viimastel aastatel jääb kõige tõenäolisem veamäär 2-protsendilise olulisuse läve lähedale. Komisjon märgib ka, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude puhul, mis moodustasid 2010. aastal 77 % käesoleva peatüki kogukuludest, jääb kõige tõenäolisem veamäär tunduvalt alla olulisuse läve, ning ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi (IACS) hallatavate otsetoetuste puhul on see näitaja veelgi madalam. Lisaks sellele katab vastavuse kontroll ELi eelarveriski piisavalt. Vt ka vastus punktile 3.17.

  Komisjoni hinnangul on IACS üldiselt veaohu või põhjendamatute kulutuste riski piiramiseks tõhus kontrollisüsteem. Maaelu arengu valdkonnas on komisjon seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranevad pidevalt.


  Ühtekuuluvuse valdkonnas märgib komisjon, et teist aastat järjest jääb veamäär oluliselt alla kontrollikoja raporteeritud määradele aastatel 2006–2008. Komisjoni hinnangul peegeldab see positiivne areng 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi kontrollisätete tugevdamist ja selle 2008. aasta tegevuskava (vt ka vastus punktile 4.24). |
| --- | --- |

1.13.

Komisjoni hinnangul on IACS üldiselt veaohu või põhjendamatute kulutuste riski piiramiseks tõhus kontrollisüsteem. Maaelu arengu valdkonnas on komisjon seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid paranevad pidevalt.

Ühtekuuluvuse valdkonnas märgib komisjon, et teist aastat järjest jääb veamäär oluliselt alla kontrollikoja raporteeritud määradele aastatel 2006–2008. Komisjoni hinnangul peegeldab see positiivne areng 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi kontrollisätete tugevdamist ja selle 2008. aasta tegevuskava (vt ka vastus punktile 4.24).

| 1.14. | Kontrollikoja hinnangul olid maksed tervikuna oluliselt vigadest mõjutatud ning maksete järelevalve- ja kontrollisüsteemid kokkuvõttes osaliselt mõjusad (vt
  tabel 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.14.

Kontrollikoja hinnangul olid maksed tervikuna oluliselt vigadest mõjutatud ning maksete järelevalve- ja kontrollisüsteemid kokkuvõttes osaliselt mõjusad (vt
  tabel 1.2
  ).

Tabel 1.2. –   2010. aasta tehingute korrektsust puudutavate leidude kokkuvõte

| Poliitikavaldkondade rühm | Maksed


  (miljonites eurodes) | Kõige tõenäolisem veamäär


  (%) | Usaldusvahemik


  (%) | Vigade esinemissagedus
   (45)


  (%) | Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele
   (46) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alumine


  veapiir | Ülemine


  veapiir |
| Põllumajandus ja loodusvarad | 55 990 (47) | 2,3 | 0,8 | 3,8 | 37 | Osaliselt mõjus |
| Ühtekuuluvus, energeetika ja transport | 37 556 (48) | 7,7 | 4,7 | 10,7 | 49 | Osaliselt mõjus |
| Välisabi, areng ja laienemine | 6 543 | 1,7 | 0,1 | 3,3 | 23 | Osaliselt mõjus |
| Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad | 8 953 | 1,4 | 0,6 | 2,1 | 39 | Osaliselt mõjus |
| Haldus- ja muud kulud | 9 264 | 0,4 | 0,0 | 1,1 | 7 | Mõjus |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 118 306
   (49) | 3,7 | 2,6 | 4,8 | 36 | Osaliselt mõjus |
| Tulud | 127 795 | 0,0 | E/K | E/K | E/K | Mõjus |

Poliitikavaldkondade rühm

Maksed

(miljonites eurodes)

Kõige tõenäolisem veamäär

(%)

Usaldusvahemik

(%)

Vigade esinemissagedus
   (45)

(%)

Hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele
   (46)

Alumine

veapiir

Ülemine

veapiir

Põllumajandus ja loodusvarad

55 990 (47)

2,3

0,8

3,8

37

Osaliselt mõjus

Ühtekuuluvus, energeetika ja transport

37 556 (48)

7,7

4,7

10,7

49

Osaliselt mõjus

Välisabi, areng ja laienemine

6 543

1,7

0,1

3,3

23

Osaliselt mõjus

Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad

8 953

1,4

0,6

2,1

39

Osaliselt mõjus

Haldus- ja muud kulud

9 264

0,4

0,0

1,1

7

Mõjus

Auditeeritud andmekogum kokku

118 306
   (49)

3,7

2,6

4,8

36

Osaliselt mõjus

Tulud

127 795

0,0

E/K

E/K

E/K

Mõjus

Võrdlus eelmiste aastate tulemustega

| 1.15. | Kontrollikoja 2010. aasta auditi tulemused näitavad, et võrreldes 2009. aasta ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmaga (12) on kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma maksete puhul kasvanud (13). Teiste poliitikavaldkondade rühmade maksete hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär on jäänud suhteliselt stabiilseks. |
| --- | --- |

1.15.

Kontrollikoja 2010. aasta auditi tulemused näitavad, et võrreldes 2009. aasta ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmaga (12) on kontrollikoja hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma maksete puhul kasvanud (13). Teiste poliitikavaldkondade rühmade maksete hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär on jäänud suhteliselt stabiilseks.

| 1.15.–1.16. | Aastate jooksul on enamik veamäärasid olnud stabiilsed või vähenenud. Siiski ei ole 2010. aasta edusammud paljudes valdkondades kompenseerinud tagasihoidlikku kasvu ühtekuuluvuse valdkonnas, mistõttu on üldine eelarvekasv tervikuna vähene.

  Ühetekuuluvuse valdkonna puhul märgib komisjon, et 2010. aasta kõige tõenäolisem veamäär jääb tunduvalt alla 2006.–2008. aasta tasemetele. 2010. aasta väiksem veamäär, st 4,7 %, on võrreldes 2008. aasta 11 protsendiga tunduvalt parem. |
| --- | --- |

1.15.–1.16.

Ühetekuuluvuse valdkonna puhul märgib komisjon, et 2010. aasta kõige tõenäolisem veamäär jääb tunduvalt alla 2006.–2008. aasta tasemetele. 2010. aasta väiksem veamäär, st 4,7 %, on võrreldes 2008. aasta 11 protsendiga tunduvalt parem.

| 1.16. | Kokkuvõttes tähendab see maksete puhul tervikuna kontrollikoja hinnangulise kõige tõenäolisema veamäära suurenemist – kui 2009. aastal oli see 3,3 %, siis 2010. aastal 3,7 % (vt
  joonis 1.1
  ) (14). Kontrollikoda leidis, et ligikaudu kolmandik kontrollitud tehingutest sisaldas vigu (2009. aastal sisaldas vigu neljandik tehingute koguarvust). |
| --- | --- |

1.16.

Kokkuvõttes tähendab see maksete puhul tervikuna kontrollikoja hinnangulise kõige tõenäolisema veamäära suurenemist – kui 2009. aastal oli see 3,3 %, siis 2010. aastal 3,7 % (vt
  joonis 1.1
  ) (14). Kontrollikoda leidis, et ligikaudu kolmandik kontrollitud tehingutest sisaldas vigu (2009. aastal sisaldas vigu neljandik tehingute koguarvust).

Image

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Aasta tegevusaruanded ja peadirektorite kinnitused

| 1.17. | Iga peadirektor annab oma töö tulemustest aru kord aastas esitatavas tegevusaruandes. Tegevusaruandele on lisatud kinnitus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kuivõrd tagavad kontrollitoimingud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. |
| --- | --- |

1.17.

Iga peadirektor annab oma töö tulemustest aru kord aastas esitatavas tegevusaruandes. Tegevusaruandele on lisatud kinnitus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kuivõrd tagavad kontrollitoimingud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse.

| 1.18. | Kõik peadirektorid kinnitasid, et ülalmainitud nõudeid on järgitud. Kolmteist peadirektoraati või talitust esitas ühe või mitu reservatsiooni, (15) millest suurem osa on seotud puudustega alustehingute korrektsuses (vt 2.–7. peatüki lisa x.3). |
| --- | --- |

1.18.

Kõik peadirektorid kinnitasid, et ülalmainitud nõudeid on järgitud. Kolmteist peadirektoraati või talitust esitas ühe või mitu reservatsiooni, (15) millest suurem osa on seotud puudustega alustehingute korrektsuses (vt 2.–7. peatüki lisa x.3).

| 1.19. | Peadirektorite kinnitustes esitatavad reservatsioonid põhinevad nende hinnangul puuduste olulisuse kohta ja/või tähelepanekutel, mis on seotud aasta tegevusaruande peamiste koostisosadega. Üks hinnangu osa, mille osatähtsus on eriti 2010. aastal suurenenud, on jääkriski või allesjäänud veamäära arvutamine ehk üldjuhul selle hindamine, millist mõju avaldavad kontrollimehhanismid veamäärale mitme aasta vältel. Tulemust võrreldakse 2 % suuruse olulisuse lävega, et otsustada, kas reservatsiooni esitamine on vajalik. |
| --- | --- |

1.19.

Peadirektorite kinnitustes esitatavad reservatsioonid põhinevad nende hinnangul puuduste olulisuse kohta ja/või tähelepanekutel, mis on seotud aasta tegevusaruande peamiste koostisosadega. Üks hinnangu osa, mille osatähtsus on eriti 2010. aastal suurenenud, on jääkriski või allesjäänud veamäära arvutamine ehk üldjuhul selle hindamine, millist mõju avaldavad kontrollimehhanismid veamäärale mitme aasta vältel. Tulemust võrreldakse 2 % suuruse olulisuse lävega, et otsustada, kas reservatsiooni esitamine on vajalik.

| 1.19.–1.20. | Komisjoni tavapraktika näeb ette jääkriski arvutamise protsendina vastava tegevuspõhise eelarvestamise tegevusest, mida võrreldakse 2-protsendilise olulisuse lävega, et otsustada, kas reservatsioon on vajalik. Lisaks sellele rõhutab komisjon, et allesjäänud veamäära arvutamine on vaid üks volitatud eelarvevahendite käsutaja valduses olevatest meetoditest jääkriski hindamiseks.

  Kuna erinevates poliitikavaldkondades on haldus- ja kontrollisüsteemid märkimisväärselt erinevad, on komisjoni talitustel allesjäänud veamäärade arvestamisel ja väljaarvutamisel erinevad lähenemised. Komisjon on ühel meelel, et olemasolevad suunised ei pruugi olla piisavalt üksikasjalikud, et tagada terminoloogia ja kriteeriumide ühtlane kasutamine kõikides teenistustes. Komisjon kehtestas vastastikuste eksperdihinnangute menetluse, et tagada järjepidevus, kui erinevad peadirektoraadid rakendavad samalaadseid programme.


  Suunised peavad jätma volitatud eelarvevahendite käsutajatele ruumi iga juhtumi eraldi vaatlemiseks.


  Kuigi riskide kvantifitseerimine iga-aastastes tegevusaruannetes peaks andma aimu jääkriskist ja hindama potentsiaalseid maksete finantskorrektsioone võrdlusaastal, on peadirektori käsutuses ka teisi vahendeid ELi fondide kaitsmiseks, nagu näiteks maksete ja finantskorrektsioonide katkestamine ja peatamine. Riski kvantifitseerimine iga-aastastes tegevusaruannetes ei ole sama funktsiooniga kui kontrollikoja kehtestatud veamäär, ning seetõttu leiab komisjon, et neid ei saa ega tohi omavahel võrrelda. Peadirektor saab hinnata, kas olemas on „leevendusmeetmeid”, mis riski piiravad. Ühtekuuluvuse valdkonnas olemas olevad seadusnõuded on tõepoolest leevendusmeetmed ja 2010. aasta riskihinnangus tuleks arvesse võtta neid täiendavaid kontrollimehhanisme, mis võivad ulatuda tunduvalt kaugemale kui kontrollikoja võrdlusaasta (riiklike auditeerimisasutuste iga-aastased auditid, regionaalpoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (EMPL) täiendavad auditid, programmide lõppedes tehtavad lõppauditid). |
| --- | --- |

1.19.–1.20.

Kuna erinevates poliitikavaldkondades on haldus- ja kontrollisüsteemid märkimisväärselt erinevad, on komisjoni talitustel allesjäänud veamäärade arvestamisel ja väljaarvutamisel erinevad lähenemised. Komisjon on ühel meelel, et olemasolevad suunised ei pruugi olla piisavalt üksikasjalikud, et tagada terminoloogia ja kriteeriumide ühtlane kasutamine kõikides teenistustes. Komisjon kehtestas vastastikuste eksperdihinnangute menetluse, et tagada järjepidevus, kui erinevad peadirektoraadid rakendavad samalaadseid programme.

Suunised peavad jätma volitatud eelarvevahendite käsutajatele ruumi iga juhtumi eraldi vaatlemiseks.

Kuigi riskide kvantifitseerimine iga-aastastes tegevusaruannetes peaks andma aimu jääkriskist ja hindama potentsiaalseid maksete finantskorrektsioone võrdlusaastal, on peadirektori käsutuses ka teisi vahendeid ELi fondide kaitsmiseks, nagu näiteks maksete ja finantskorrektsioonide katkestamine ja peatamine. Riski kvantifitseerimine iga-aastastes tegevusaruannetes ei ole sama funktsiooniga kui kontrollikoja kehtestatud veamäär, ning seetõttu leiab komisjon, et neid ei saa ega tohi omavahel võrrelda. Peadirektor saab hinnata, kas olemas on „leevendusmeetmeid”, mis riski piiravad. Ühtekuuluvuse valdkonnas olemas olevad seadusnõuded on tõepoolest leevendusmeetmed ja 2010. aasta riskihinnangus tuleks arvesse võtta neid täiendavaid kontrollimehhanisme, mis võivad ulatuda tunduvalt kaugemale kui kontrollikoja võrdlusaasta (riiklike auditeerimisasutuste iga-aastased auditid, regionaalpoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi (EMPL) täiendavad auditid, programmide lõppedes tehtavad lõppauditid).

| 1.20. | Peasekretariaadi ja eelarve peadirektoraadi antud juhistes ei selgitata, kuidas jääkriski või allesjäänud veamäära arvutada. Seetõttu kohaldavad asjaomased peadirektoraadid mõistet ebaühtlaselt (nt eeldatavate tagasinõuete prognoosil puudub seos tegelike summadega; mõne programmi puhul ei väljendata kuni 5 % suurust veariski kvantitatiivselt, võttes arvesse määruses sätestatud maksete kinnipidamise piiri; (16) äsja käivitunud ja vähese katvusega auditikavade puhul ei võeta arvesse negatiivseid audititulemusi). |
| --- | --- |

1.20.

Peasekretariaadi ja eelarve peadirektoraadi antud juhistes ei selgitata, kuidas jääkriski või allesjäänud veamäära arvutada. Seetõttu kohaldavad asjaomased peadirektoraadid mõistet ebaühtlaselt (nt eeldatavate tagasinõuete prognoosil puudub seos tegelike summadega; mõne programmi puhul ei väljendata kuni 5 % suurust veariski kvantitatiivselt, võttes arvesse määruses sätestatud maksete kinnipidamise piiri; (16) äsja käivitunud ja vähese katvusega auditikavade puhul ei võeta arvesse negatiivseid audititulemusi).

Komisjoni siseaudiitori arvamus

| 1.21. | Komisjoni siseaudiitor väljastas oma esimese üldise arvamuse (17) kontrollisüsteemide olukorra kohta komisjonis. See põhineb eelkõige aasta tegevusaruannetes antud kindlusel ning komisjoni siseauditi talituse ja eri peadirektoraatide siseauditi üksuste 2008.–2010. aastal tehtud tööl. |
| --- | --- |

1.21.

Komisjoni siseaudiitor väljastas oma esimese üldise arvamuse (17) kontrollisüsteemide olukorra kohta komisjonis. See põhineb eelkõige aasta tegevusaruannetes antud kindlusel ning komisjoni siseauditi talituse ja eri peadirektoraatide siseauditi üksuste 2008.–2010. aastal tehtud tööl.

| 1.22. | Üldise arvamuse ulatus on piiratud komisjoni enda sisekontrolliraamistikuga. Ometi on üle 90 % kõigist vigadest tuvastatud komisjonist väljaspool, abisaajate tasandil. Komisjoni siseaudiitor hindab raamistiku tervikuna asjakohaseks. Kontrollikoda märgib aga, et kasutuselolevad järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei võimalda vigade ärahoidmist või avastamist ja parandamist sellisel määral, et eelarve aluseks olevad tehingud oleksid tervikuna seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

1.22.

Üldise arvamuse ulatus on piiratud komisjoni enda sisekontrolliraamistikuga. Ometi on üle 90 % kõigist vigadest tuvastatud komisjonist väljaspool, abisaajate tasandil. Komisjoni siseaudiitor hindab raamistiku tervikuna asjakohaseks. Kontrollikoda märgib aga, et kasutuselolevad järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei võimalda vigade ärahoidmist või avastamist ja parandamist sellisel määral, et eelarve aluseks olevad tehingud oleksid tervikuna seaduslikud ja korrektsed.

| 1.22. | Siseaudiitori arvamus hõlmab ka kontrollisüsteeme, mida komisjon rakendab, et tegeleda veamäära probleemiga abisaajate tasandil.

  Komisjoni kontrollisüsteeme uurides otsib komisjoni siseaudiitor kinnitust, et kõik teenistused on rakendanud kontrollistrateegia, mille puhul on kontrollikulutused võrdelised aluseks olevate tehingute veaohuga, suudavad tõhusalt ära hoida vigu abisaajate taotlustes ja võimalike vigade korral alusetult makstud summad tagasi saada. |
| --- | --- |

1.22.

Komisjoni kontrollisüsteeme uurides otsib komisjoni siseaudiitor kinnitust, et kõik teenistused on rakendanud kontrollistrateegia, mille puhul on kontrollikulutused võrdelised aluseks olevate tehingute veaohuga, suudavad tõhusalt ära hoida vigu abisaajate taotlustes ja võimalike vigade korral alusetult makstud summad tagasi saada.

Komisjoni koondaruanne

| 1.23. | Koondaruande sissejuhatuses märgitakse, (18) et koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse (19) peadirektorite poolt Euroopa Liidu eelarve täitmise eest. Komisjon märgib, et peadirektorid parandasid 25 % aastal 2009 esitatud reservatsioonides märgitud puudustest. Komisjoni hinnangul puudutasid parandused ka abisaajate poolt deklareeritud kulude paremat vastavust abikõlblikkuseeskirjadele. |
| --- | --- |

1.23.

Koondaruande sissejuhatuses märgitakse, (18) et koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse (19) peadirektorite poolt Euroopa Liidu eelarve täitmise eest. Komisjon märgib, et peadirektorid parandasid 25 % aastal 2009 esitatud reservatsioonides märgitud puudustest. Komisjoni hinnangul puudutasid parandused ka abisaajate poolt deklareeritud kulude paremat vastavust abikõlblikkuseeskirjadele.

| 1.24. | Komisjon tunnistab siiski, et teatavaid valdkondi on vaja täiustada, eriti koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul, ja pakub probleemide lahendamiseks välja muu hulgas järgmised meetmed: |
| --- | --- |

1.24.

Komisjon tunnistab siiski, et teatavaid valdkondi on vaja täiustada, eriti koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul, ja pakub probleemide lahendamiseks välja muu hulgas järgmised meetmed:

1.24.

| — | finantsmääruse ja valdkondlike määruste ülevaatamine 2013. aastale järgneval ajavahemikul, et parandada rahastamiskavade ülesehitust, vähendada vigade esinemise riski, vähendada abisaajate ja teiste sidusrühmade halduskoormust ning vähendada kontrollide tegevuskulusid; |
| --- | --- |

—

finantsmääruse ja valdkondlike määruste ülevaatamine 2013. aastale järgneval ajavahemikul, et parandada rahastamiskavade ülesehitust, vähendada vigade esinemise riski, vähendada abisaajate ja teiste sidusrühmade halduskoormust ning vähendada kontrollide tegevuskulusid;

| — | vt vastus punktile 1.37. |
| --- | --- |

—

| — | komisjoni järelevalveülesannete range täitmine ning maksete süstemaatiline ja õigeaegne katkestamine, maksete peatamise menetluste ja finantskorrektsioonide rakendamine kõigil juhtudel, kui kontrollimehhanismides avastatakse tõsiseid puudusi; |
| --- | --- |

—

komisjoni järelevalveülesannete range täitmine ning maksete süstemaatiline ja õigeaegne katkestamine, maksete peatamise menetluste ja finantskorrektsioonide rakendamine kõigil juhtudel, kui kontrollimehhanismides avastatakse tõsiseid puudusi;

| — | põhimõtteliselt rakendasid komisjon ja selle teenistused oma järelevalverolli, katkestades 63 (49 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja 14 Euroopa Sotsiaalfondi (ESF)) makset ning võttes vastu ühe peatamisotsuse 2007.–2013. aasta rakenduskava kohta ja viis peatamisotsust (ESF) 2000.–2006. aasta rakenduskavade kohta, milles tuvastati tugevad puudujäägid või eeskirjade eiramised, kuni liikmesriigid on vajalikud parandusmeetmed rakendanud. Komisjon viib 2011. aastal seda ranget poliitikat ellu; esimesel poolaastal langetati 52 korral otsus maksed katkestada (40 juhul ERF ja 12 korral ESF). |
| --- | --- |

—

| — | jõupingutuste tugevdamine ühtekuuluvuse vallas, et vähendada võrreldes 2009. aastaga märgatavalt kasvanud veamäära ja vigaste maksete mahtu, mille on põhjustanud tehingute suurem arv ja deklareeritud kulude suurenemine; |
| --- | --- |

—

jõupingutuste tugevdamine ühtekuuluvuse vallas, et vähendada võrreldes 2009. aastaga märgatavalt kasvanud veamäära ja vigaste maksete mahtu, mille on põhjustanud tehingute suurem arv ja deklareeritud kulude suurenemine;

| — | ELi riigihanke-eeskirjade uuendamine. Riigihanke-eeskirjad on oluline vigade allikas, eriti ühtekuuluvuse valdkonnas (20); |
| --- | --- |

—

ELi riigihanke-eeskirjade uuendamine. Riigihanke-eeskirjad on oluline vigade allikas, eriti ühtekuuluvuse valdkonnas (20);

| — | aasta tegevusaruannete loetavuse ja võrreldavuse edasine parandamine. |
| --- | --- |

—

aasta tegevusaruannete loetavuse ja võrreldavuse edasine parandamine.

| 1.25. | Komisjon võttis oma koondaruandes arvesse juhtkonna aruandeid ja teatas, et aruanded „andsid volinike kolleegiumile kindlustunde komisjoni talituste pädevusvaldkonna ja kehtiva sisekontrolli osas ning piisava kindluse eesmärkide saavutamise suutlikkuse osas” (21). Kontrollikoda rõhutab siiski, et on varem täheldanud järgmisi lahenduseta jäänud probleeme (22): |
| --- | --- |

1.25.

Komisjon võttis oma koondaruandes arvesse juhtkonna aruandeid ja teatas, et aruanded „andsid volinike kolleegiumile kindlustunde komisjoni talituste pädevusvaldkonna ja kehtiva sisekontrolli osas ning piisava kindluse eesmärkide saavutamise suutlikkuse osas” (21). Kontrollikoda rõhutab siiski, et on varem täheldanud järgmisi lahenduseta jäänud probleeme (22):

1.25.

| — | mitmes valdkonnas tuleks reservatsioonide ulatust või rahalist mahtu suurendada (vt punktid 1.20; 3.52–3.54; 4.45 ja 4.46; 5.31–5.34; 6.46 ja 6.47 ning 2.–7. peatüki lisa x.3); |
| --- | --- |

—

mitmes valdkonnas tuleks reservatsioonide ulatust või rahalist mahtu suurendada (vt punktid 1.20; 3.52–3.54; 4.45 ja 4.46; 5.31–5.34; 6.46 ja 6.47 ning 2.–7. peatüki lisa x.3);

| — | komisjoni hinnangul on reservatsioonide ulatus või skaala sobiv (vt vastused punktidele 1.19–1.20, 3.52–3.54, 4.46 ning 5.33–5.34). |
| --- | --- |

—

| — | liikmesriikide andmed tagasimaksete ja tühistamiste kohta puuduvad osaliselt või on komisjoni poolt auditeerimata ja/või kinnitamata (vt
  lisa 1.2
  punkt 3); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide andmed tagasimaksete ja tühistamiste kohta puuduvad osaliselt või on komisjoni poolt auditeerimata ja/või kinnitamata (vt
  lisa 1.2
  punkt 3);

| — | tagasimakseid käsitlev teave on esitatud raamatupidamise kommentaaris nr 6.

  Ühtekuuluvuse valdkonnas 2000.–2006. aasta programmitöö perioodil kinnitab komisjon, et programmide lõpetamisel esitatud teave on täielik ja usaldusväärne. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks viib komisjon liikmesriikide süsteemides läbi konkreetse tagasimaksete audiitorkontrolli, et saada kinnitust aastaaruannetes esitatud tagasimakseid ja tühistamisi käsitlevate andmete kvaliteedi kohta. Selle auditi esimesi tulemusi võetakse eeldatavasti arvesse 2011. aasta tegevusraportites. |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvuse valdkonnas 2000.–2006. aasta programmitöö perioodil kinnitab komisjon, et programmide lõpetamisel esitatud teave on täielik ja usaldusväärne. 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiks viib komisjon liikmesriikide süsteemides läbi konkreetse tagasimaksete audiitorkontrolli, et saada kinnitust aastaaruannetes esitatud tagasimakseid ja tühistamisi käsitlevate andmete kvaliteedi kohta. Selle auditi esimesi tulemusi võetakse eeldatavasti arvesse 2011. aasta tegevusraportites.

| — | endiselt ei võeta piisavalt arvesse finantskorrektsioonimehhanismide ja tagasimaksete erinevust (finantskorrektsioonid on järelevalve- ja kontrollisüsteemides avastatud puuduste tagajärg, tagasimaksed on aga seotud eeskirjadevastaselt tehtud maksetega) ja nende mõju (finantskorrektsioonid tuleb tasuda maksumaksjal, tagasimakse teeb aga vastav abisaaja) (vt
  lisa 1.2
  punkt 3). |
| --- | --- |

—

endiselt ei võeta piisavalt arvesse finantskorrektsioonimehhanismide ja tagasimaksete erinevust (finantskorrektsioonid on järelevalve- ja kontrollisüsteemides avastatud puuduste tagajärg, tagasimaksed on aga seotud eeskirjadevastaselt tehtud maksetega) ja nende mõju (finantskorrektsioonid tuleb tasuda maksumaksjal, tagasimakse teeb aga vastav abisaaja) (vt
  lisa 1.2
  punkt 3).

| — | komisjon raporteerib oma raportites ELi eelarve tasandil ning on seisukohal, et tagasimaksed on ELi eelarve kaitsmisel äärmiselt olulised. Komisjon mõistab, et kontrollikoja viide tagasimaksetele puudutab abisaajaid liikmesriikides, ning nõuab, et esitatav teave nendele tagasimaksetele viitaks. Ühise juhtimise valdkondades lasub see vastutus siiski liikmesriikidel, nagu on selgitatud komisjoni vastuses 2009. aasta kontrollikoja aastaaruande punktile 1.39. Kohe, kui liikmesriigid on alusetult makstud vahendid tagasi saanud (tõhusa tagastusmehhanismi või mahaarvamise teel), on komisjoni hinnangul ELi eelarve kaitstud. Sellest hoolimata on liikmesriigid esimesel võimalusel ja nõuetekohaselt kohustatud maksma tagasi alusetult saadud summad. |
| --- | --- |

—

ETTEMAKSETE SUURENENUD KASUTAMISE MÕJU

| 1.26. | Märkimisväärse osa komisjoni maksetest moodustavad ettemaksed, millega rahastatakse välistele pooltele hiljem tekkivad kulud. Juhtudel, kui need maksed on korrektselt ettemaksetena kajastatud, ei käsitleta neid liidu raamatupidamisarvestuses nende tegemise hetkel lõplike kuludena. Selle asemel kajastatakse neid bilansis varadena, kuni kantud kulude (või harvemal juhul ettenähtud tegevuse lõpetamise) kohta on esitatud tõendid. Selle põhjal kirjendab komisjon vastavad kulud tulemiaruandesse ja vähendab samas mahus vastavat bilansikirjet. |
| --- | --- |

1.26.

Märkimisväärse osa komisjoni maksetest moodustavad ettemaksed, millega rahastatakse välistele pooltele hiljem tekkivad kulud. Juhtudel, kui need maksed on korrektselt ettemaksetena kajastatud, ei käsitleta neid liidu raamatupidamisarvestuses nende tegemise hetkel lõplike kuludena. Selle asemel kajastatakse neid bilansis varadena, kuni kantud kulude (või harvemal juhul ettenähtud tegevuse lõpetamise) kohta on esitatud tõendid. Selle põhjal kirjendab komisjon vastavad kulud tulemiaruandesse ja vähendab samas mahus vastavat bilansikirjet.

| 1.27. | Kui ettemakseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses lõplike kuludena, puuduvad raamatupidamisdokumendid selle kohta, et vahendite lõppkasutuse kohta tuleb tõendeid esitada. See suurendab riski, et vahendite kasutamist ei põhjendata ning et eeskirjade eiramist ei avastata või avastatakse suure viivitusega. Seetõttu võib eeskirjadevastaselt makstud summade tagasinõudmine keerulisemaks osutuda. |
| --- | --- |

1.27.

Kui ettemakseid kajastatakse raamatupidamisarvestuses lõplike kuludena, puuduvad raamatupidamisdokumendid selle kohta, et vahendite lõppkasutuse kohta tuleb tõendeid esitada. See suurendab riski, et vahendite kasutamist ei põhjendata ning et eeskirjade eiramist ei avastata või avastatakse suure viivitusega. Seetõttu võib eeskirjadevastaselt makstud summade tagasinõudmine keerulisemaks osutuda.

| 1.27. | Komisjoni raamatupidamisteenistused jätkavad tööd, et tuua selgust ettemaksete tuvastamise ja tasaarvestamise küsimustesse (vt ka vastus punktile 1.37).

  Vaatamata kontrollikoja märkuse teises osas mainitud põhimõtte kehtivusele tuleks märkida, et näiteks finantskorraldusvahendite puhul näeb õiguslik alus ette kantud kulude abikõlblikkuse kontrolli vaid programmi lõpetamisel või programmiperioodi lõpus (sõltuvalt sellest, kumb saabub varem). Seega, sõltumata sellest, missugust raamatupidamiskäsitlust komisjon liikmesriikide sularaha väljamaksete suhtes kohaldab, tuvastatakse võimalikud eeskirjade eiramised vaid sellel ajal. |
| --- | --- |

1.27.

Vaatamata kontrollikoja märkuse teises osas mainitud põhimõtte kehtivusele tuleks märkida, et näiteks finantskorraldusvahendite puhul näeb õiguslik alus ette kantud kulude abikõlblikkuse kontrolli vaid programmi lõpetamisel või programmiperioodi lõpus (sõltuvalt sellest, kumb saabub varem). Seega, sõltumata sellest, missugust raamatupidamiskäsitlust komisjon liikmesriikide sularaha väljamaksete suhtes kohaldab, tuvastatakse võimalikud eeskirjade eiramised vaid sellel ajal.

Ettemaksete oluline suurenemine aastail 2005–2010

| 1.28. | Kogunenud ettemaksete kirjendatud brutoväärtus on viimasel kuuel aastal enam kui kahekordistunud (39 miljardilt 84 miljardi euroni, vt
  tabeli 1.3
  esimene rida). Samuti hindab komisjon tulude ja kulude periodiseerimise (23) käigus aasta lõpu seisuga abisaajate kantud kulusid, mille kohta ei ole veel väljamaksetaotlusi esitatud. Need viitkulud (vt
  tabeli 1.3
  teine rida) arvestatakse maha vastavast ettemaksete brutosummast. Tulemuseks olev ettemaksete netosumma bilansis (vt
  tabeli 1.3
  kolmas rida) on samuti oluliselt kasvanud, kuid mitte nii kiiresti (29 miljardilt 49 miljardile eurole). |
| --- | --- |

1.28.

Kogunenud ettemaksete kirjendatud brutoväärtus on viimasel kuuel aastal enam kui kahekordistunud (39 miljardilt 84 miljardi euroni, vt
  tabeli 1.3
  esimene rida). Samuti hindab komisjon tulude ja kulude periodiseerimise (23) käigus aasta lõpu seisuga abisaajate kantud kulusid, mille kohta ei ole veel väljamaksetaotlusi esitatud. Need viitkulud (vt
  tabeli 1.3
  teine rida) arvestatakse maha vastavast ettemaksete brutosummast. Tulemuseks olev ettemaksete netosumma bilansis (vt
  tabeli 1.3
  kolmas rida) on samuti oluliselt kasvanud, kuid mitte nii kiiresti (29 miljardilt 49 miljardile eurole).

| 1.28. | Komisjon jälgib ettemaksete arvu kasvamisega seotud olukorda. Suurt osa sellest kasvust selgitab uue programmitöö perioodi algus (2007–2013) ja vastavalt eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega käsitlevatele õigusaktidele välja makstud ettemaksed. Sellest hoolimata jätkavad komisjoni raamatupidamisteenistused tööd operatiivküsimustega tegelevate peadirektoraatidega (DG-d), et hoida avatud ettemaksete summa võimalikult väiksena, kuid see töö võib sageli olla vastuolus aruande aluseks olevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

1.28.

Tabel 1.3. –   Ettemaksete (50) ja neile vastavate viitkulude areng aastail 2005–2010 (miljonites eurodes)

| | 31.12.2005 | 31.12.2006 | 31.12.2007 | 31.12.2008 | 31.12.2009 | 31.12.2010 | Muutus 2005–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Summa | Protsentides |
| Ettemaksete brutosumma kokku (enne tulude ja kulude periodiseerimist) | 38 854 | 43 129 | 55 099 | 73 754 | 84 761 | 84 387 | 45 533 | 117 % |
| Viitkulud | 9 489 | 12 649 | 20 501 | 34 469 | 35 934 | 34 966 | 25 477 | 268 % |
| Ettemaksete netosumma kokku (pärast tulude ja kulude periodiseerimist) | 29 365 | 30 480 | 34 598 | 39 285 | 48 827 | 49 421 | 20 056 | 68 % |

31.12.2005

31.12.2006

31.12.2007

31.12.2008

31.12.2009

31.12.2010

Muutus 2005–2010

Summa

Protsentides

Ettemaksete brutosumma kokku (enne tulude ja kulude periodiseerimist)

38 854

43 129

55 099

73 754

84 761

84 387

45 533

117 %

Viitkulud

9 489

12 649

20 501

34 469

35 934

34 966

25 477

268 %

Ettemaksete netosumma kokku (pärast tulude ja kulude periodiseerimist)

29 365

30 480

34 598

39 285

48 827

49 421

20 056

68 %

Teave ettemaksete kohta on ebatäpne või puudulik

Ettemaksete puudulik tasaarvestamine

| 1.29. | Ehkki ettemaksete tasaarvestamine on tõenäoliselt alati mõningal määral hinnanguline, kirjendab mitu sisepoliitika ja välistegevuse valdkonna peadirektoraati kontodele hinnangulisi summasid ka siis, kui nad on kuluaruanded heaks kiitnud kui piisava aluse abisaajatele edasiste maksete tegemiseks (24). Hinnangute kasutamine viitkulude puhul on aja jooksul märkimisväärselt kasvanud – kui 2005. aasta ettemaksete summa puhul oli see alla veerandi, siis 2010. aastal ligi pool (vt
  tabeli 1.3
  teine rida). Kontrollikoda on sellise suundumuse üle muret väljendanud (25). |
| --- | --- |

1.29.

Ehkki ettemaksete tasaarvestamine on tõenäoliselt alati mõningal määral hinnanguline, kirjendab mitu sisepoliitika ja välistegevuse valdkonna peadirektoraati kontodele hinnangulisi summasid ka siis, kui nad on kuluaruanded heaks kiitnud kui piisava aluse abisaajatele edasiste maksete tegemiseks (24). Hinnangute kasutamine viitkulude puhul on aja jooksul märkimisväärselt kasvanud – kui 2005. aasta ettemaksete summa puhul oli see alla veerandi, siis 2010. aastal ligi pool (vt
  tabeli 1.3
  teine rida). Kontrollikoda on sellise suundumuse üle muret väljendanud (25).

| 1.29. | Komisjon mõistab kontrollikoja muret selles vallas ning on astunud samme selle küsimusega tegelemiseks. Finantsmääruse praeguse läbivaatamise kontekstis on komisjon teinud ettepaneku muuta ettemaksete regulaarne tasaarveldamine kohustuslikuks.

  Veaohu tõttu kinnitamata ja/või auditeerimata kulude eelarvestuses suhtuvad paljud volitatud eelarvevahendite käsutajad niisuguste aruannete alusel väljamaksete tegemisse tõrjuvalt. Seega kasutavad nad subsideeritud meetmete edusammude indikaatorina kinnitamata ja/või auditeerimata kuluaruandeid ning maksavad täiendavaid ettemakseid, et tagada subsideeritud projektidesse püsiv maksete vool. Tasaarveldus lükatakse projekti lõpuni edasi.


  Väärib märkimist, et nii komisjon kui ka abisaajad/tööettevõtjad (eriti sisepoliitikas ja välisabis) peavad seisma silmitsi probleemidega seoses halduskoormusega, kui regulaarsed ettemaksete tasaarveldused muutuvad tõhusamaks. |
| --- | --- |

1.29.

Veaohu tõttu kinnitamata ja/või auditeerimata kulude eelarvestuses suhtuvad paljud volitatud eelarvevahendite käsutajad niisuguste aruannete alusel väljamaksete tegemisse tõrjuvalt. Seega kasutavad nad subsideeritud meetmete edusammude indikaatorina kinnitamata ja/või auditeerimata kuluaruandeid ning maksavad täiendavaid ettemakseid, et tagada subsideeritud projektidesse püsiv maksete vool. Tasaarveldus lükatakse projekti lõpuni edasi.

Väärib märkimist, et nii komisjon kui ka abisaajad/tööettevõtjad (eriti sisepoliitikas ja välisabis) peavad seisma silmitsi probleemidega seoses halduskoormusega, kui regulaarsed ettemaksete tasaarveldused muutuvad tõhusamaks.

Ettemaksete puudulik kirjendamine

| 1.30. | Alates 2009. aastast on peamiselt finantskorraldusvahendite puhul märgatavalt suurenenud selliste maksete arv, mille puhul kulusid ja/või tegevust tõendavaid dokumente nõutakse alles tagantjärele. Auditiga ilmnes järjest suuremal arvul juhtumeid, kus komisjon ei olnud algselt kirjendanud makseid korrektselt varadesse. Seega eirati raamatupidamisarvestuses sisu-enne-vormi põhimõtet, (26) jättes mulje, nagu oleksid abisaajad vahendite kasutamise kohta esitanud kõik tõendid, ehkki tegelikult see nii ei olnud. |
| --- | --- |

1.30.

Alates 2009. aastast on peamiselt finantskorraldusvahendite puhul märgatavalt suurenenud selliste maksete arv, mille puhul kulusid ja/või tegevust tõendavaid dokumente nõutakse alles tagantjärele. Auditiga ilmnes järjest suuremal arvul juhtumeid, kus komisjon ei olnud algselt kirjendanud makseid korrektselt varadesse. Seega eirati raamatupidamisarvestuses sisu-enne-vormi põhimõtet, (26) jättes mulje, nagu oleksid abisaajad vahendite kasutamise kohta esitanud kõik tõendid, ehkki tegelikult see nii ei olnud.

| 1.30. | See probleem tõusis esmakordselt esile 2011. aasta alguses. Eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega käsitlev õigusraamistik ei nõua ettemaksuna makstud summade taotlemist komisjonilt eraldi kuluaruandega ega lõplikult abisaajalt ka konkreetset perioodilist aruandlust ettemaksete kasutamise kohta. Vt ka vastused punktidele 1.31 ja 1.32. |
| --- | --- |

1.30.

Finantskorraldusvahendid

| 1.31. | Selle probleemi kõige olulisema osa moodustavad finantskorraldusvahenditele tehtavad maksed. Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkonna asjakohaste sätetega (27) on ette nähtud, et finantskorraldusvahendeid rakendavate fondide loomise või toetamise jaoks rakenduskavadest tehtud maksed tuleb kajastada kuluaruannetes. Komisjon järgib tava, mille kohaselt kirjendatakse liikmesriikide deklareeritud kogusummad tulemiaruandesse kuludena, nagu oleks tegemist kulude lõpliku hüvitamisega. |
| --- | --- |

1.31.

Selle probleemi kõige olulisema osa moodustavad finantskorraldusvahenditele tehtavad maksed. Ühtekuuluvuse ja maaelu arengu valdkonna asjakohaste sätetega (27) on ette nähtud, et finantskorraldusvahendeid rakendavate fondide loomise või toetamise jaoks rakenduskavadest tehtud maksed tuleb kajastada kuluaruannetes. Komisjon järgib tava, mille kohaselt kirjendatakse liikmesriikide deklareeritud kogusummad tulemiaruandesse kuludena, nagu oleks tegemist kulude lõpliku hüvitamisega.

| 1.31. | Finantskorraldusvahenditele tehtud makseid puudutava teabe puudumisel (kehtiva õigusliku aluse kohaselt seda liikmesriikidelt ei nõuta) ei olnud komisjonil esialgu ühtegi muud valikut, kui neid makseid kuludena vaadelda.

  2011. aasta juunis liikmesriikidelt küsitud ja saadud teabe alusel on komisjon 2010. aasta raamatupidamises käsitlenud makseid finantskorraldusvahenditele kui varasid, kaasa arvatud 2009. aasta võrdlusandmeid. Kõik üksikasjad on esitatud konsolideeritud aastaaruande märkustes 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4. Vt ka vastus punktile 1.32. |
| --- | --- |

1.31.

2011. aasta juunis liikmesriikidelt küsitud ja saadud teabe alusel on komisjon 2010. aasta raamatupidamises käsitlenud makseid finantskorraldusvahenditele kui varasid, kaasa arvatud 2009. aasta võrdlusandmeid. Kõik üksikasjad on esitatud konsolideeritud aastaaruande märkustes 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4. Vt ka vastus punktile 1.32.

| 1.32. | Valdkondlike määruste kohaselt tuleb liikmesriikide ametiasutustel aga alles hiljem (tavaliselt programmitöö perioodi lõpus) esitada lõplik kinnitus summade kasutamise kohta lõplikele abisaajatele antud laenude, tagatiste või omakapitali investeeringute näol. See tähendas, et komisjonil ei olnud 2010. aastal ülevaatlikku teavet finantskorraldusvahendite kaudu reaalselt kasutatud summade kohta ja ta sai liikmesriikidelt vajalikku teavet koguda alles pärast probleemi ilmsikstulekut 2011. aasta alguses. Selle tagajärjel ei kirjendatud 2010. aasta esialgse raamatupidamisaruande bilanssi ettemaksetena ligikaudu 4,8 miljardit eurot (28). |
| --- | --- |

1.32.

Valdkondlike määruste kohaselt tuleb liikmesriikide ametiasutustel aga alles hiljem (tavaliselt programmitöö perioodi lõpus) esitada lõplik kinnitus summade kasutamise kohta lõplikele abisaajatele antud laenude, tagatiste või omakapitali investeeringute näol. See tähendas, et komisjonil ei olnud 2010. aastal ülevaatlikku teavet finantskorraldusvahendite kaudu reaalselt kasutatud summade kohta ja ta sai liikmesriikidelt vajalikku teavet koguda alles pärast probleemi ilmsikstulekut 2011. aasta alguses. Selle tagajärjel ei kirjendatud 2010. aasta esialgse raamatupidamisaruande bilanssi ettemaksetena ligikaudu 4,8 miljardit eurot (28).

| 1.32. | Väärib märkimist, et liikmesriikidelt nõutud ja saadud teave ei hõlma summasid, mida finantskorraldusvahendid reaalselt kulutasid, vaid summasid, mis on nendele eraldatud. Võttes arvesse tulude-kulude kriteeriumi, hindas komisjon kasutamata summasid lineaarselt ning klassifitseeris need ümber varadeks.

  Kokku 4,8 miljardi euro väärtuses varasid kantakse 2015. aasta lõpuks praeguse õigusliku aluse rakendamisest tulenevalt täielikult maha.


  Vt ka vastus punktile 4.32. |
| --- | --- |

1.32.

Kokku 4,8 miljardi euro väärtuses varasid kantakse 2015. aasta lõpuks praeguse õigusliku aluse rakendamisest tulenevalt täielikult maha.

Vt ka vastus punktile 4.32.

Muud toetuskavad

| 1.33. | Ka mitmed muud toetuskavad võimaldavad abisaajatele ettemaksete tegemist enne lõplike kuluaruannete esitamist. Tegelikkuses käsitletakse ka neid summasid lõplike kuludena. Seetõttu ei kanta neid raamatupidamisarvestusse ettemaksetena ega kajastata bilansis. Komisjonil on keeruline asjaomast summat arvuliselt väljendada. |
| --- | --- |

1.33.

Ka mitmed muud toetuskavad võimaldavad abisaajatele ettemaksete tegemist enne lõplike kuluaruannete esitamist. Tegelikkuses käsitletakse ka neid summasid lõplike kuludena. Seetõttu ei kanta neid raamatupidamisarvestusse ettemaksetena ega kajastata bilansis. Komisjonil on keeruline asjaomast summat arvuliselt väljendada.

| 1.33. | Just nagu ülalmainitud finantskorraldusvahendite puhul, ei näe õiguslik alus abikavade osas samuti ette ühtegi konkreetset aruandlust makstud summade ja nende kasutamise kohta. Siiani on komisjonil viiteid sellele, et abikavade raames tehakse ettemakseid lühemaks perioodiks kui finantskorraldusvahendite puhul. Normaalsest tegevusest ja tegelikult kantud kulude deklareerimisel esinevatest viivitustest tulenevad liikumised muudavad raskeks niisuguste ettemaksete finantsmõju kvantifitseerimise.

  Vt ka vastus punktile 1.36. |
| --- | --- |

1.33.

Vt ka vastus punktile 1.36.

Komisjoni võetud meetmed

| 1.34. | Komisjon on püüdnud saada lõpliku raamatupidamise aastaaruande jaoks vajalikku teavet. Juunis 2011 liikmesriikidelt saadud teabe kohaselt moodustab ELi toetus finantskorraldusvahenditele 6,4 miljardit eurot. Seisuga 31.12.2010 finantskorraldusvahendite hinnanguliste kasutamata summade järgi otsustades pidid kõige olulisemad kohandused puudutama kulude ümberklassifitseerimist varadesse 2009. ja 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandes (vt 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4, kus selgitatakse tehtud kohandusi). |
| --- | --- |

1.34.

Komisjon on püüdnud saada lõpliku raamatupidamise aastaaruande jaoks vajalikku teavet. Juunis 2011 liikmesriikidelt saadud teabe kohaselt moodustab ELi toetus finantskorraldusvahenditele 6,4 miljardit eurot. Seisuga 31.12.2010 finantskorraldusvahendite hinnanguliste kasutamata summade järgi otsustades pidid kõige olulisemad kohandused puudutama kulude ümberklassifitseerimist varadesse 2009. ja 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandes (vt 2010. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.5, 2.9, 2.10 ja 3.4, kus selgitatakse tehtud kohandusi).

Järeldused ja soovitused

| 1.35. | Komisjon on tulude ja kulude periodiseerimise ning kohanduste (vt punkt 1.34) abil olulised ettemaksete täielikkusega seotud probleemid lahendanud. Ajakohase teabe puudumine liikmesriikide poolt reaalselt kasutatud ELi vahendite kohta vähendab aga märkimisväärselt teabe kasulikkust arvestusandmete haldamise seisukohast, eriti seoses komisjoni eelarve täitmise ülesannetega. |
| --- | --- |

1.35.

Komisjon on tulude ja kulude periodiseerimise ning kohanduste (vt punkt 1.34) abil olulised ettemaksete täielikkusega seotud probleemid lahendanud. Ajakohase teabe puudumine liikmesriikide poolt reaalselt kasutatud ELi vahendite kohta vähendab aga märkimisväärselt teabe kasulikkust arvestusandmete haldamise seisukohast, eriti seoses komisjoni eelarve täitmise ülesannetega.

| 1.35 | Komisjon soovib rõhutada finantskorraldusvahenditele tehtud maksete kohta kogutud teabe mahtu ja tähtsust, mis on oluline samm täpsemate raamatupidamisandmete poole. |
| --- | --- |

1.35

| 1.36. | Komisjon peab võtma edasisi meetmeid, tagamaks, et vajalik teave on kättesaadav, tehinguid käsitletakse ühesugusel viisil ja kõikide peadirektoraatide peetav raamatupidamisarvestus on täielik, täpne ja ajakohane. |
| --- | --- |

1.36.

Komisjon peab võtma edasisi meetmeid, tagamaks, et vajalik teave on kättesaadav, tehinguid käsitletakse ühesugusel viisil ja kõikide peadirektoraatide peetav raamatupidamisarvestus on täielik, täpne ja ajakohane.

| 1.36. | Rakendatud raamatupidamiskäsitlus oli järjepidev neljas ühise juhtimisega peadirektoraadis ning õigusliku alusega vastavuses. Peale selle ei oleks praeguses faasis võimalik muuta liikmesriikide esitatud kuluaruannete käsitlemise viisi. Selle asemel jätkab komisjon kasutamata summade hinnangulist arvutamist aasta lõpus ning vajalike raamatupidamislike kohandamiste tegemist.

  Arvesse tuleb võtta kulutõhusust, kuna komisjon peab vältima olukorda, kus abisaajate taotletud ettemaksete aruandlus muutub äärmiselt keeruliseks ja kõikidelt osapooltelt liigseid vahendeid nõudvaks.


  Komisjon on juba teinud ettepaneku struktuurifondide määruse järgi kehtiva valdkondliku õigusliku aluse sobivaks muutmiseks. Samuti esitab ta asjakohased sätted tulevasi õiguslikke aluseid käsitlevates ettepanekutes. |
| --- | --- |

1.36.

Arvesse tuleb võtta kulutõhusust, kuna komisjon peab vältima olukorda, kus abisaajate taotletud ettemaksete aruandlus muutub äärmiselt keeruliseks ja kõikidelt osapooltelt liigseid vahendeid nõudvaks.

Komisjon on juba teinud ettepaneku struktuurifondide määruse järgi kehtiva valdkondliku õigusliku aluse sobivaks muutmiseks. Samuti esitab ta asjakohased sätted tulevasi õiguslikke aluseid käsitlevates ettepanekutes.

| 1.37. | Uut tüüpi rahastamisvahendite ja ettemaksete järjest sagedasema kasutamise tõttu tuleb komisjonil kiiresti vastav arvestuseeskiri üle vaadata, et anda ettemaksete kirjendamise ja tasaarvestamise kohta asjakohaseid juhiseid. Sellele lisaks tuleks teha tõhusamat järelevalvet (29). |
| --- | --- |

1.37.

Uut tüüpi rahastamisvahendite ja ettemaksete järjest sagedasema kasutamise tõttu tuleb komisjonil kiiresti vastav arvestuseeskiri üle vaadata, et anda ettemaksete kirjendamise ja tasaarvestamise kohta asjakohaseid juhiseid. Sellele lisaks tuleks teha tõhusamat järelevalvet (29).

| 1.37. | Komisjon rõhutab, et eristada tuleks ettemakseid, mida tehakse välisabi ja sisepoliitika raames, ning ettemakseid, mida tehakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, eriti seoses finantskorraldusvahenditega.

  Komisjon rõhutab ka seda, et ettemaksete tasaarveldusega tegelemine enne lõppmakseid ei ole vaid raamatupidamisjuhiseid puudutav teema. Tegelikkuses tähendab see vahekuluaruannete hüvitamist, mille puhul vajab esmalt kinnitamist keerukatele abikõlblikkusreeglitele vastavus. Seda ei ole võimalik saavutada, suurendamata oluliselt halduskoormust, seda nii abisaajate kui ka komisjoni talituste jaoks.


  Lisaks sellele nõuaks see muudatusi finantsmääruses ja valdkondlikes õigusaktides, mis hetkel lubavad subsideeritud meetmete edusammudel põhinedes järjestikuseid ettemakseid. Komisjon on juba teinud ettepaneku finantsmääruse vastava artikli läbivaatamiseks ja ettemaksete regulaarse tasaarvelduse kohustuslikuks muutmiseks.


  Viimasena soovib komisjon rõhutada, et selle raamatupidamisteenistused on 2010. ja 2011. aastal andnud ettemakseid puudutavaid juhiseid ja väljaõpet ning korraldanud selleteemalisi töötubasid, ning sama tava jätkub ka edaspidi. |
| --- | --- |

1.37.

Komisjon rõhutab ka seda, et ettemaksete tasaarveldusega tegelemine enne lõppmakseid ei ole vaid raamatupidamisjuhiseid puudutav teema. Tegelikkuses tähendab see vahekuluaruannete hüvitamist, mille puhul vajab esmalt kinnitamist keerukatele abikõlblikkusreeglitele vastavus. Seda ei ole võimalik saavutada, suurendamata oluliselt halduskoormust, seda nii abisaajate kui ka komisjoni talituste jaoks.

Lisaks sellele nõuaks see muudatusi finantsmääruses ja valdkondlikes õigusaktides, mis hetkel lubavad subsideeritud meetmete edusammudel põhinedes järjestikuseid ettemakseid. Komisjon on juba teinud ettepaneku finantsmääruse vastava artikli läbivaatamiseks ja ettemaksete regulaarse tasaarvelduse kohustuslikuks muutmiseks.

Viimasena soovib komisjon rõhutada, et selle raamatupidamisteenistused on 2010. ja 2011. aastal andnud ettemakseid puudutavaid juhiseid ja väljaõpet ning korraldanud selleteemalisi töötubasid, ning sama tava jätkub ka edaspidi.

EELARVE HALDAMINE

| 1.38. | Käesolevas osas esitatakse kokkuvõte ELi üldeelarve täitmisest 2010. aastal. |
| --- | --- |

1.38.

Käesolevas osas esitatakse kokkuvõte ELi üldeelarve täitmisest 2010. aastal.

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud ja makseteks ette nähtud eelarveassigneeringud

| 1.39. | 2010. aastal kasutada olnud assigneeringute kogusummast (võttes arvesse ülekantud assigneeringuid, (30) sihtotstarbelisi tulusid (31) ja paranduseelarveid (32)) moodustasid assigneeringud kulukohustuste täitmiseks 147,3 miljardit eurot ja makseteks 130,5 miljardit eurot, mis tähendab kasvu vastavalt 0,9 % ja 4,8 % võrreldes 2009. aastal kasutada olnud assigneeringute kogusummaga (vt käesoleva aastaaruande
  lisa diagrammid III
  ja
  IV
  ). |
| --- | --- |

1.39.

2010. aastal kasutada olnud assigneeringute kogusummast (võttes arvesse ülekantud assigneeringuid, (30) sihtotstarbelisi tulusid (31) ja paranduseelarveid (32)) moodustasid assigneeringud kulukohustuste täitmiseks 147,3 miljardit eurot ja makseteks 130,5 miljardit eurot, mis tähendab kasvu vastavalt 0,9 % ja 4,8 % võrreldes 2009. aastal kasutada olnud assigneeringute kogusummaga (vt käesoleva aastaaruande
  lisa diagrammid III
  ja
  IV
  ).

| 1.40. | Aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringud ületasid 0,6 miljardi euro võrra finantsraamistiku ülempiiri, mis oli tingitud selliste vahendite kasutamisest, mille puhul on ületamine lubatud (33). Maksete assigneeringute kogusumma jäi ülempiirist 11,4 miljardi euro võrra allapoole. |
| --- | --- |

1.40.

Aasta eelarveliste kulukohustuste assigneeringud ületasid 0,6 miljardi euro võrra finantsraamistiku ülempiiri, mis oli tingitud selliste vahendite kasutamisest, mille puhul on ületamine lubatud (33). Maksete assigneeringute kogusumma jäi ülempiirist 11,4 miljardi euro võrra allapoole.

Eelarve täitmise määr

| 1.41. | Komisjon koostab mitmeid dokumente, mis muu hulgas sisaldavad järgmist teavet Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta (34). |
| --- | --- |

1.41.

Komisjon koostab mitmeid dokumente, mis muu hulgas sisaldavad järgmist teavet Euroopa Liidu eelarve täitmise kohta (34).

1.41.

| — | Eelarve ülejääk 2010. aasta lõpus oli 4,5 miljardit eurot (2009. aastal 2,3 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Eelarve ülejääk 2010. aasta lõpus oli 4,5 miljardit eurot (2009. aastal 2,3 miljardit eurot).

| — | 2010. aastal olid kulukohustuste ja maksete kasutusmäärad vastavalt 99 % ja 97 %. |
| --- | --- |

—

2010. aastal olid kulukohustuste ja maksete kasutusmäärad vastavalt 99 % ja 97 %.

| — | 2010. aastal vabastati kulukohustustest 3,3 miljardi euro väärtuses akumuleerunud täitmata kulukohustusi (2009. aastal 1,9 miljardit eurot). Kulukohustustest vabastatud assigneeringute arvu suurenemine tuleneb peamiselt jaotisest 04 („Tööhõive ja sotsiaalküsimused”) (1,4 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

2010. aastal vabastati kulukohustustest 3,3 miljardi euro väärtuses akumuleerunud täitmata kulukohustusi (2009. aastal 1,9 miljardit eurot). Kulukohustustest vabastatud assigneeringute arvu suurenemine tuleneb peamiselt jaotisest 04 („Tööhõive ja sotsiaalküsimused”) (1,4 miljardit eurot).

| — | 2010. aastal võttis sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat (DG EMPL) vastu viimased nõuded ESF 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi kohta. Programmide puhul, kus deklareeritud kogusumma oli väiksem kui finantsplaneeringus ette nähtud, on DG EMPL üleliigsed maksmata kohustused vabastanud. |
| --- | --- |

—

| — | 2010. aastast kanti 2011. aastasse 1,5 miljardi euro väärtuses kasutamata maksete assigneeringuid (välja arvatud sihtotstarbelised tulud (35)). |
| --- | --- |

—

2010. aastast kanti 2011. aastasse 1,5 miljardi euro väärtuses kasutamata maksete assigneeringuid (välja arvatud sihtotstarbelised tulud (35)).

| — | Põllumajanduse ja maaelu arengu (jaotis 05), ühtekuuluvuse (jaotised 04 ja 13) ning merenduse ja kalanduse (jaotis 11) poliitikavaldkondade rühmade puhul on maksete assigneeringute üldine kasutusmäär 98 %. |
| --- | --- |

—

Põllumajanduse ja maaelu arengu (jaotis 05), ühtekuuluvuse (jaotised 04 ja 13) ning merenduse ja kalanduse (jaotis 11) poliitikavaldkondade rühmade puhul on maksete assigneeringute üldine kasutusmäär 98 %.

| — | Regionaalpoliitika poliitikavaldkondade rühma puhul oli maksete assigneeringuid kavandatust rohkem (106 % esialgsest eelarvest). Seda rahastati 1,8 miljardi euro väärtuses ümberpaigutamistega peamiselt jaotisest 04 („Tööhõive ja sotsiaalküsimused”) ja jaotisest 05 („Põllumajandus ja maaelu areng”), mille puhul tehti eeldatust vähem makseid Euroopa Sotsiaalfondi maksete katkestamise ja peatamise (täitmise määr 88 %), maaelu arengu väljamaksetaotluste väiksema mahu (täitmise määr 94 %) ja programmide sulgemise aeglase edenemise tõttu (36). |
| --- | --- |

—

Regionaalpoliitika poliitikavaldkondade rühma puhul oli maksete assigneeringuid kavandatust rohkem (106 % esialgsest eelarvest). Seda rahastati 1,8 miljardi euro väärtuses ümberpaigutamistega peamiselt jaotisest 04 („Tööhõive ja sotsiaalküsimused”) ja jaotisest 05 („Põllumajandus ja maaelu areng”), mille puhul tehti eeldatust vähem makseid Euroopa Sotsiaalfondi maksete katkestamise ja peatamise (täitmise määr 88 %), maaelu arengu väljamaksetaotluste väiksema mahu (täitmise määr 94 %) ja programmide sulgemise aeglase edenemise tõttu (36).

| — | ESFi rakendamisel 2010. aastal saavutati vaid 88 % kavast, kuna teatud maksed blokeeriti pärast seda, kui mõnes 2000.–2006. aasta (maksete peatamine) ja mõnes 2007.–2013. aasta (maksete katkestamine) programmis tuvastati tõsiseid süsteeminõrkusi ja eeskirjade eiramist. Mõne Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia 2000.–2006. aasta programmi puhul, mille eest maksete assigneeringud kanti 2009. aastast 2010. aastasse ja jäid selles etapis blokeerituks, ühendatakse peatamis- ja finantskorrektsioonide menetlused finantsmaksetega, mida töödeldakse 2000.–2006. aastal rahastamiseks heaks kiidetud deklaratsioonide kontekstis (kõik juhtumid peale ühe). Vastavalt finantsmäärusele ei ole eelmiste perioodide jaotamata krediiti võimalik üle kanda teisele eelarvereale, seega jäi see 2010. aastal kasutamata. |
| --- | --- |

—

| 1.42. | Eelarveaasta 2010 vältel muudeti asjasse puutuvaid määrusi, (37) et võimaldada täiendavate ettemaksete tegemist perioodi 2007–2013 struktuurimeetmetele. Muudetud määruste alusel maksti neile liikmesriikidele, keda majanduskriis kõige rohkem mõjutas, täiendavaid ettemakseid Euroopa Sotsiaalfondist 371 miljoni euro eest, Ühtekuuluvusfondist 404 miljoni euro eest ja Euroopa Kalandusfondist 0,8 miljoni euro eest. Põllumajanduse ja maaelu arengu puhul tehti liikmesriikidele eelarveaastal 2010 ilma asjakohase õigusliku aluseta täiendavaid ettemakseid 401 miljoni euro eest. Vastavat summat käsitletakse 3. peatükis seaduslikkuse ja korrektsuse veana (38). |
| --- | --- |

1.42.

Eelarveaasta 2010 vältel muudeti asjasse puutuvaid määrusi, (37) et võimaldada täiendavate ettemaksete tegemist perioodi 2007–2013 struktuurimeetmetele. Muudetud määruste alusel maksti neile liikmesriikidele, keda majanduskriis kõige rohkem mõjutas, täiendavaid ettemakseid Euroopa Sotsiaalfondist 371 miljoni euro eest, Ühtekuuluvusfondist 404 miljoni euro eest ja Euroopa Kalandusfondist 0,8 miljoni euro eest. Põllumajanduse ja maaelu arengu puhul tehti liikmesriikidele eelarveaastal 2010 ilma asjakohase õigusliku aluseta täiendavaid ettemakseid 401 miljoni euro eest. Vastavat summat käsitletakse 3. peatükis seaduslikkuse ja korrektsuse veana (38).

| 1.42. | 401 miljoni euro ulatuses ettemakseid maaelu arengu edendamiseks ei kuulu abisaajatele tehtud eeskirju eiravate maksete alla. Kõnealuseid summasid makstakse tagasi praegugi ning maksmine lõpetatakse 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

1.42.

Täitmata eelarvelised kulukohustused

| 1.43. | Täitmata eelarvelised kulukohustused ehk täitmata kulukohustused, mille puhul ei ole makset ja/või kulukohustusest vabastamist veel tehtud, (39) suurenesid 17 miljardi euro (9,7 %) võrra 194 miljardi euroni (enamasti poliitikavaldkondades, mida rahastatakse liigendatud assigneeringute kaudu (40)), mis vastab 2,2 aasta liigendatud kulukohustustele või liigendatud assigneeringute maksmisele 2,8 aasta jooksul vastavate poliitikavaldkondade rühmade 2010. aasta kasutusmahu juures. |
| --- | --- |

1.43.

Täitmata eelarvelised kulukohustused ehk täitmata kulukohustused, mille puhul ei ole makset ja/või kulukohustusest vabastamist veel tehtud, (39) suurenesid 17 miljardi euro (9,7 %) võrra 194 miljardi euroni (enamasti poliitikavaldkondades, mida rahastatakse liigendatud assigneeringute kaudu (40)), mis vastab 2,2 aasta liigendatud kulukohustustele või liigendatud assigneeringute maksmisele 2,8 aasta jooksul vastavate poliitikavaldkondade rühmade 2010. aasta kasutusmahu juures.

| 1.43–1.44. | Täitmata kulukohustused tulenevad mitmeaastaste programmide normaalsest haldamisest ja uute kohustuste üldise taseme kasvust. Struktuurifondide puhul juhib täitmata kulukohustuste suurust N+2/N+3 reegel, mida määratlevad vastavad regulatsioonid. Selle reegli kohaselt peab täitmata kulukohustuste oodatav tase olema võrdne kahe või kolme aasta kohustuste tasemega. Seega on suurem osa praegu täitmata kulukohustustest nende reeglite valguses „normaalsed”. Peale selle teavitatakse eelarvepädevat institutsiooni igal aastal potentsiaalselt üleliia suurtest täitmata kulukohustustest. Komisjon jälgib neid kohustusi, mis vajavad kohustustest vabastamist. |
| --- | --- |

1.43–1.44.

Image

| 1.44. | Täitmata kulukohustusi on kõige rohkem ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmas (vt
  joonis 1.2
  ). Selles valdkonnas oli täitmata kulukohustusi 128 miljardi euro väärtuses (41) (umbes 66 % täitmata kulukohustuste kogusummast), mis vastab 2,6 aasta kulukohustustele või 3,4 aasta maksetele 2010. aasta kasutusmahu juures. Valdav osa täitmata kulukohustustest (113,2 miljardit eurot ehk 88 % kogusummast) on seotud käimasoleva perioodiga 2007–2013. See näitab, millist mõju on avaldanud püüded tasaarveldada täitmata kulukohustused maksetega enne automaatse kulukohustustest vabastamise reegli (n+2 reegel / n+3 reegel (42)) kohaldamist. |
| --- | --- |

1.44.

Täitmata kulukohustusi on kõige rohkem ühtekuuluvuse poliitikavaldkondade rühmas (vt
  joonis 1.2
  ). Selles valdkonnas oli täitmata kulukohustusi 128 miljardi euro väärtuses (41) (umbes 66 % täitmata kulukohustuste kogusummast), mis vastab 2,6 aasta kulukohustustele või 3,4 aasta maksetele 2010. aasta kasutusmahu juures. Valdav osa täitmata kulukohustustest (113,2 miljardit eurot ehk 88 % kogusummast) on seotud käimasoleva perioodiga 2007–2013. See näitab, millist mõju on avaldanud püüded tasaarveldada täitmata kulukohustused maksetega enne automaatse kulukohustustest vabastamise reegli (n+2 reegel / n+3 reegel (42)) kohaldamist.

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne sisaldab lisaks aruandele eelarvepõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet.

(3)  Komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori arvestusstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Vastavalt 2005. aastast kehtivale praktikale ja kooskõlas finantsmäärusega koostati eelarveaasta 2010 konsolideeritud finantsaruanded komisjoni peaarvepidaja vastu võetud arvestuseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted Euroopa Liidule omase keskkonnaga, eelarve täitmise konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

(4)  Vt ELT C 303, 9.11.2010, lk 10–12.

(5)  Prantsuse keeles „Déclaration d’assurance”.

(6)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 287.

(7)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1081/2010 (ELT L 311, 26.11.2010, lk 9), näeb ette, et lõplik raamatupidamise aastaaruanne saadetakse hiljemalt järgneva eelarveaasta 31. juulil.

(8)  Vt
  lisa 1.2
  punkt 1.

(9)  Endise poliitikavaldkondade rühma „Teadusuuringud, energeetika ja transport” teadusuuringute osa käsitleti enne 5. peatükis; endist poliitikavaldkondade rühma „Haridus ja kodakondsus” käsitleti enne 7. peatükis ja endist poliitikavaldkondade rühma „Majandus- ja rahandusküsimused” käsitleti enne 8. peatükis (üksikasju vt punkt 6.1). Lisaks käsitletakse endise poliitikavaldkondade rühma „Teadusuuringud, energeetika ja transport” energeetika ja transpordi osi nüüdsest 4. peatükis koos endise poliitikavaldkondade rühmaga „Ühtekuuluvus”.

(10)  Tulude auditi ulatuse kohta vt punktid 2.7–2.13.

(11)  Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (Integrated Administration and Control System).

(12)  Vt käesoleva aastaaruande
  tabel 1.2
  ja lisad x.1 eri poliitikavaldkondade rühmade kohta ning eelarveaasta 2009 aastaaruande punktid 4.17–4.19 ühtekuuluvuse kohta.

(13)  2010. aastal moodustab energeetika ja transport konsolideeritud poliitikavaldkondade rühmast 7 % (vt ka 9. joonealune märkus).

(14)  Vt ka eelarveaasta 2009 aastaaruande punkt 1.26.

(15)  Reservatsioonide koguarv vähenes 2010. aastal 20-lt (2009) 17-le. Tuleb märkida, et 2010. aastal jagati energeetika ja transpordi peadirektoraat kaheks: liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiks ning energeetika peadirektoraadiks. Seetõttu viidi 2009. aasta reservatsioon järgmisse aastasse kahe reservatsioonina.

(16)  Vt
  lisa 4.3
  .

(17)  Vt komisjoni 1. juuni 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – komisjoni 2010. aasta haldustegevuse koondaruanne, KOM(2011) 323 (lõplik), punkt 2.3: „Komisjoni siseaudiitor arvab, et 2010. aastal on komisjon kehtestanud juhtimis-, riskijuhtimis- ja sisekontrollimenetlused, mis on asjakohased piisava kindluse saamiseks finantseesmärkide saavutamise osas, välja arvatud nendes finantsjuhtimise valdkondades, mille suhtes peadirektorid on oma kinnitavates avaldustes väljendanud reservatsioone ja teinud märkusi riskijuhtimise kohta seoses eelarvetehingutes leiduvate vigadega”.

(18)  Komisjoni 1. juuni 2011. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – komisjoni 2010. aasta haldustegevuse koondaruanne, KOM(2011) 323 (lõplik).

(19)  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 317.

(20)  Vt roheline raamat ELi riigihankepoliitika uuendamise kohta (direktiivid 2004/18/EÜ ja 2004/17/EÜ).

(21)  Vt KOM (2011) 323 (lõplik), 1. juuni 2011, punkt 2.3.

(22)  Vt kontrollikoja eelarveaasta 2009 aastaaruande punkt 1.31.

(23)  Tulude ja kulude periodiseerimise eesmärk on tagada, et nii tulud kui ka kulud on täielikult ja täpselt õigesse aruandeaastasse kirjendatud.

(24)  Vt kontrollikoja eelarveaasta 2006 aastaaruande punkti 1.28 esimene lõik, eelarveaasta 2007 aastaaruande punkti 1.23 teine lõik, punkti 1.24 teine lõik ja punkt 1.26, eelarveaasta 2008 punkt 1.14 ja eelarveaasta 2009 aastaaruande punkt 1.12.

(25)  Arvamuses nr 6/2010 ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta, väljendas kontrollikoda muret tasaarvestamata ettemaksete järsu kasvu üle ja tõdes vajadust meetmete järele.

(26)  Rahvusvahelise avaliku sektori arvestusstandardi (IPSAS) 1 kohaselt mõistetakse mainitud põhimõtte all seda, et kui teave peab õigesti kajastama tehinguid ja muid sündmusi, mille kajastamine on tema otstarve, tuleb tehingute ja muude sündmuste üle arvet pidada ja need esitada kooskõlas nende sisu ja majandusliku tegelikkusega, mitte üksnes õigusnormidega ette nähtud vormiga. Tehingute või muude sündmuste sisu ei lange alati kokku õigusnormides ette nähtud vormiga („Handbook of International Public Sector Accounting Pronouncements 2011”, 1. köide, lisa A, lk 70). Vt ka finantsmääruse artikkel 124.

(27)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 4. jao artikkel 44 (ELT L 210, 31.7.2010, lk 25) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 8. jao artiklid 43–46 Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 371, 27.12.2006, lk 1) ning nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 71 lõige 5 (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1) ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklid 50–52 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15) Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kohta.

(28)  Summa koosneb pikaajalistest ettemaksetest (3 820 miljonit eurot) ja lühiajalistest ettemaksetest (955 miljonit eurot).

(29)  Vt ka eelarveaasta 2008 aastaaruande punkt 1.43.

(30)  2009. aastast kanti üle 0,3 miljardi euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 1,8 miljardi euro väärtuses maksete assigneeringuid.

(31)  2010. aasta sihtotstarbelistest tuludest (vt ka 35. joonealune märkus) oli kulukohustusteks ette nähtud 5,4 miljardit eurot ja makseteks 5,8 miljardit eurot.

(32)  2010. aasta jooksul vastu võetud kaheksa paranduseelarve tulemusel suurenesid kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku 99 miljoni euro võrra ja makseteks ette nähtud assigneeringud 19 miljoni euro võrra.

(33)  Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelisele kokkuleppele eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1) võivad teatavad eelarvesse kirjendatud kulukohustuste assigneeringud (hädaabireserv, Euroopa Liidu Solidaarsusfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond) ülempiiri ületada.

(34)  Üksikasjalikku teavet 2010. aasta eelarve täitmise kohta saab Euroopa Liidu eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande II osast, komisjoni (eelarve peadirektoraadi) dokumendist „Ühenduse eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruandele lisatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne” ning aruandest „Struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide 2010. aasta eelarve täitmise analüüs”.

(35)  Need on muu hulgas ekslikult välja makstud summade tagasinõuete alusel tehtud tagasimaksed, mis kantakse uuesti nende esialgsele eelarvereale, EFTA liikmete osamaksud, mis suurendavad vastavaid eelarveridu, ja kolmandatelt pooltelt laekuv tulu, mis põhineb ELi tegevuse rahaliseks toetamiseks sõlmitud lepingutel.

(36)  Ühenduse eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruandele lisatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne.

(37)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1) ja määrus (EÜ) nr 1083/2006.

(38)  Vt punktid 3.13, 3.15 ja 3.22.

(39)  Täitmata eelarvelised kulukohustused on kulutuste liigendamise loogiline tulemus: kuluprogrammide lõpuleviimine kestab mitu aastat ja kulukohustused võetakse aastaid enne vastavate maksete tegemist. Kuna kulukohustused tasaarveldatakse maksetega, on pikemas perspektiivis maksete summat oluliselt ületavate kulukohustuste summa tagajärjeks täitmata kulukohustuste kuhjumine, mis kordub igal aastal.

(40)  Eelarves eristatakse kaht liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse konkreetse aasta tehingute (nt halduskulud) rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud võeti kasutusele mitmeaastaste tegevuste haldamiseks – vastavaid makseid võib teha nii kulukohustuse aastal kui ka järgmistel aastatel. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse peamiselt struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi jaoks.

(41)  Ühtekuuluvuse kohta vt „Ühenduse eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruandele lisatud eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne”, lk 23, 36–41.

(42)  n + 2/n + 3 tähtaeg näeb ette automaatse kulukohustustest vabastamise kõigi vahendite puhul, mida ei ole ära kasutatud või maksetaotlusega kaetud nende eraldamise aastast ülejärgmise/üle-ülejärgmise aasta lõpuks. Osana „kolmandast lihtsustamispaketist” muudeti n+2/n+3 reeglit viimati ühtekuuluvuse 2007. aasta kulukohustuste puhul (vt määrus (EÜ) nr 1083/2006, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 539/2010 (ELT L 158, 24.6.2010, lk 1)). Maksete assigneeringute kasutusmäärale see aga olulist mõju ei avaldanud.

(43)  Üldeelarve III jao eelarvejaotisi 14 ja 24–31, mis on peamiselt seotud halduskuludega, käsitletakse 7. peatüki Euroopa Komisjoni puudutavas osas.

(44)  Halduskulusid ei näidata koos vastava poliitikavaldkondade rühmaga, vaid käsitletakse eraldi pealkirja all. See põhjustab erinevusi 3.–6. peatükis toodud summadest.

(45)  Vigade esinemissagedus väljendab nende tehingute osakaalu valimis, mis on nii kvantifitseeritavatest kui ka mittekvantifitseeritavatest vigadest mõjutatud.

(46)  Süsteemid liigitatakse osaliselt mõjusaks, kui hinnangu kohaselt mõned kontrollivahendid töötavad asjakohaselt, teised aga mitte. Sellest tulenevalt ei pruugi nad tervikuna tagada alustehingute veamäära piiramist vastuvõetavale tasemele. Vt üksikasju 2.–7. peatüki osas „Auditi ulatus ja lähenemisviis”.

(47)  Hüvitatud kulud (vt punkt 3.16).

(48)  Hüvitatud kulud (vt punkt 4.23).

(49)  2010. aasta maksete (122 231 miljonit eurot – vt
  tabel 1.1
  ) ja tehingute korrektsuse kontekstis auditeeritud andmekogumi kogusumma vaheline vahe vastab ettemaksetele, mis on tehtud põllumajanduse ja loodusvarade (851 miljonit eurot) ning ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi (3 074 miljonit eurot) poliitikavaldkondade rühmades (vt punktid 3.16 ja 4.23).

(50)  Ei sisalda finantskorraldusvahendite ettemakstud kulusid summas 4 775 miljonit eurot 2010. aastal ja 2 153 miljonit eurot 2009. aastal (vt punktid 1.31–1.33).

LISA 1.1

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA

1. OSA –
     
  auditi lähenemisviis ja metoodika seoses raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusega

| 1. | Selleks et otsustada, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, (1) kajastab kõigis olulistes osades õiglaselt Euroopa Liidu finantsolukorda ning tehinguid ja rahavooge aasta lõpu seisuga, rakendatakse järgmisi hindamiskriteeriume:
  a)   seaduslikkus ja korrektsus: aruanne on koostatud eeskirjade kohaselt ning eelarvelised assigneeringud on kättesaadavad;
  b)   täielikkus: perioodi kõik tulu- ja kulutehingud ning kõik varad ja kohustused (kaasa arvatud bilansivälised kirjed) on aruandes kajastatud;
  c)   tehingute tegelikkus ning varade ja kohustuste olemasolu: iga tulu- ja kulutehing on põhjendatud sündmusega, mis kuulub vastava üksuse juurde ja vaadeldavasse perioodi; vara või kohustus eksisteeris bilansipäeval ja kuulub andmeid esitavale üksusele;
  d)   mõõtmine ja hindamine: tulu- ja kulutehing ning vara või kohustus on kirjendatud õige väärtusega ja vastavalt konservatiivsuse põhimõttele;
  e)   teabe esitamine: tulu- ja kulutehing, vara või kohustus on esitatud ja kirjeldatud vastavalt kohaldatavatele arvestuseeskirjadele ja normidele ning läbipaistvuse põhimõttele. |
| --- | --- |

1.

Selleks et otsustada, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest, (1) kajastab kõigis olulistes osades õiglaselt Euroopa Liidu finantsolukorda ning tehinguid ja rahavooge aasta lõpu seisuga, rakendatakse järgmisi hindamiskriteeriume:

a)   seaduslikkus ja korrektsus: aruanne on koostatud eeskirjade kohaselt ning eelarvelised assigneeringud on kättesaadavad;

b)   täielikkus: perioodi kõik tulu- ja kulutehingud ning kõik varad ja kohustused (kaasa arvatud bilansivälised kirjed) on aruandes kajastatud;

c)   tehingute tegelikkus ning varade ja kohustuste olemasolu: iga tulu- ja kulutehing on põhjendatud sündmusega, mis kuulub vastava üksuse juurde ja vaadeldavasse perioodi; vara või kohustus eksisteeris bilansipäeval ja kuulub andmeid esitavale üksusele;

d)   mõõtmine ja hindamine: tulu- ja kulutehing ning vara või kohustus on kirjendatud õige väärtusega ja vastavalt konservatiivsuse põhimõttele;

e)   teabe esitamine: tulu- ja kulutehing, vara või kohustus on esitatud ja kirjeldatud vastavalt kohaldatavatele arvestuseeskirjadele ja normidele ning läbipaistvuse põhimõttele.

| 2. | Audit koosneb järgmistest põhiosadest:






  a) | raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonna ajakohastatud hindamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Audit koosneb järgmistest põhiosadest:

a)

raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonna ajakohastatud hindamine;

| b) | peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivuse kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivuse kontrollimine;

| c) | peamiste arvestusandmete analüütiline kontroll (järjepidevus ja põhjendatus); |
| --- | --- |

c)

peamiste arvestusandmete analüütiline kontroll (järjepidevus ja põhjendatus);

| d) | kontode ja/või saldode analüüsimine ja vastavusse viimine; |
| --- | --- |

d)

kontode ja/või saldode analüüsimine ja vastavusse viimine;

| e) | kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne kontrollimine esindusliku valimi alusel. |
| --- | --- |

e)

kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne kontrollimine esindusliku valimi alusel.

2. OSA –
     
  auditi lähenemisviis ja metoodika seoses tehingute korrektsusega

| 3. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimisel toetub kontrollikoda järgmisele:






  — | tehingute vahetu kontrollimine iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul (vt
  tabel 1.1
  ), et teha otsus nende korrektsuse kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse auditeerimisel toetub kontrollikoda järgmisele:

—

tehingute vahetu kontrollimine iga tulu- ja kuluvaldkonna puhul (vt
  tabel 1.1
  ), et teha otsus nende korrektsuse kohta;

| — | järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, otsustamaks, kui mõjusad on süsteemid korrektsuse tagamise seisukohast. |
| --- | --- |

—

järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamine, otsustamaks, kui mõjusad on süsteemid korrektsuse tagamise seisukohast.

| 4. | Lisaks sellele saadakse tõendusmaterjali teiste audiitorite töö tulemustest (juhul, kui need on asjakohased) ja analüüsitakse komisjoni juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

4.

Lisaks sellele saadakse tõendusmaterjali teiste audiitorite töö tulemustest (juhul, kui need on asjakohased) ja analüüsitakse komisjoni juhtkonna esitatud teavet.

Kuidas kontrollikoda tehinguid kontrollib

| 5. | Iga erihinnangu (2.–7. peatükk) tehingute vahetu kontrollimine põhineb esinduslikul valimil, mis moodustatakse poliitikavaldkondade rühma laekumistest (tulude puhul) või maksetest (2). Kontrolli põhjal saab anda statistilise hinnangu andmekogumi tehingute korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Iga erihinnangu (2.–7. peatükk) tehingute vahetu kontrollimine põhineb esinduslikul valimil, mis moodustatakse poliitikavaldkondade rühma laekumistest (tulude puhul) või maksetest (2). Kontrolli põhjal saab anda statistilise hinnangu andmekogumi tehingute korrektsuse kohta.

| 6. | Usaldusväärse tulemuse saamiseks vajaliku valimi suuruse määramiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Selle abil hinnatakse, kui suur on tehingutes vigade esinemise risk (olemuslik vearisk) ning kui suur on risk, et süsteemidega vigu ei hoita ära, avastata ega parandata (kontrollirisk). |
| --- | --- |

6.

Usaldusväärse tulemuse saamiseks vajaliku valimi suuruse määramiseks kasutab kontrollikoda auditi kindluse tagamise mudelit. Selle abil hinnatakse, kui suur on tehingutes vigade esinemise risk (olemuslik vearisk) ning kui suur on risk, et süsteemidega vigu ei hoita ära, avastata ega parandata (kontrollirisk).

| 7. | Tehingute kontrollimine hõlmab iga valimisse kuuluva tehingu üksikasjalikku läbivaatamist, et välja selgitada, kas väljamaksetaotlus või makse oli õigesti arvutatud ning on kooskõlas asjakohaste eeskirjade ja määrustega. Kontrollikoda moodustab eelarvekontodele kirjendatud tehingutest valimi ja analüüsib makset kuni lõpliku abisaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ja kontrollib igal tasandil makse nõuetele vastavust. Tehing (ükskõik, millisel tasandil) sisaldab viga, kui ta on valesti arvutatud või ei vasta õigusaktide nõuetele või lepingutingimustele. |
| --- | --- |

7.

Tehingute kontrollimine hõlmab iga valimisse kuuluva tehingu üksikasjalikku läbivaatamist, et välja selgitada, kas väljamaksetaotlus või makse oli õigesti arvutatud ning on kooskõlas asjakohaste eeskirjade ja määrustega. Kontrollikoda moodustab eelarvekontodele kirjendatud tehingutest valimi ja analüüsib makset kuni lõpliku abisaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ja kontrollib igal tasandil makse nõuetele vastavust. Tehing (ükskõik, millisel tasandil) sisaldab viga, kui ta on valesti arvutatud või ei vasta õigusaktide nõuetele või lepingutingimustele.

Kuidas kontrollikoda tehingute kontrollimise tulemusi hindab ja esitab

| 8. | Vead võivad tehingutes esineda mitmetel põhjustel ja erineval kujul, olenevalt rikkumise iseloomust ja eeskirjast või lepingulisest nõudest, mida eirati. Vead üksiktehingutes ei mõjuta alati makse kogusummat. |
| --- | --- |

8.

Vead võivad tehingutes esineda mitmetel põhjustel ja erineval kujul, olenevalt rikkumise iseloomust ja eeskirjast või lepingulisest nõudest, mida eirati. Vead üksiktehingutes ei mõjuta alati makse kogusummat.

| 9. | Kontrollikoda liigitab vigu järgmiselt:






  — | kvantifitseeritavad ja mittekvantifitseeritavad vead, olenevalt sellest, kas on võimalik välja selgitada ELi eelarvest ebakorrektselt välja makstud summa suurus; |
| --- | --- | --- |

9.

Kontrollikoda liigitab vigu järgmiselt:

—

kvantifitseeritavad ja mittekvantifitseeritavad vead, olenevalt sellest, kas on võimalik välja selgitada ELi eelarvest ebakorrektselt välja makstud summa suurus;

| — | vastavalt vea iseloomule: abikõlblikkusvead (makse ei vasta abikõlblikkuseeskirjadele), tõendamisvead (selliste kulude hüvitamine, mille tekkimist ei ole tõestatud) ja täpsusvead (makse on valesti arvutatud). |
| --- | --- |

—

vastavalt vea iseloomule: abikõlblikkusvead (makse ei vasta abikõlblikkuseeskirjadele), tõendamisvead (selliste kulude hüvitamine, mille tekkimist ei ole tõestatud) ja täpsusvead (makse on valesti arvutatud).

| 10. | Riigihanked on üks neid valdkondi, kus kontrollikoda tihti vigu avastab. ELi riigihankealased õigusaktid koosnevad peamiselt menetlusnõuetest. Asutamislepinguga ette nähtud konkurentsipõhimõtte täitmise tagamiseks tuleb hanketeated avaldada; pakkumusi tuleb hinnata vastavalt konkreetsetele kriteeriumidele; lepinguid ei tohi kunstlikult poolitada, et jääda alla vajaliku künnise jne. |
| --- | --- |

10.

Riigihanked on üks neid valdkondi, kus kontrollikoda tihti vigu avastab. ELi riigihankealased õigusaktid koosnevad peamiselt menetlusnõuetest. Asutamislepinguga ette nähtud konkurentsipõhimõtte täitmise tagamiseks tuleb hanketeated avaldada; pakkumusi tuleb hinnata vastavalt konkreetsetele kriteeriumidele; lepinguid ei tohi kunstlikult poolitada, et jääda alla vajaliku künnise jne.

| 11. | Auditite tegemisel määrab kontrollikoda iga menetlusnõude rikkumise juhtumi puhul selle väärtuse. Kontrollikoda






  a) | liigitab „tõsiseks” need vead, mis takistavad saavutada riigihanke-eeskirjade eesmärke: ausat konkurentsi ja lepingu sõlmimist parima pakkujaga (3); |
| --- | --- | --- |

11.

Auditite tegemisel määrab kontrollikoda iga menetlusnõude rikkumise juhtumi puhul selle väärtuse. Kontrollikoda

a)

liigitab „tõsiseks” need vead, mis takistavad saavutada riigihanke-eeskirjade eesmärke: ausat konkurentsi ja lepingu sõlmimist parima pakkujaga (3);

| a) | kvantifitseerib „tõsiseid” riigihanke-eeskirjade rikkumisi nii, et neid loetakse mõjutavat lepinguga seotud makse kogusummat – 100 % kvantifitseeritav viga (4); |
| --- | --- |

a)

kvantifitseerib „tõsiseid” riigihanke-eeskirjade rikkumisi nii, et neid loetakse mõjutavat lepinguga seotud makse kogusummat – 100 % kvantifitseeritav viga (4);

| a) | käsitleb hankemenetluse tulemust mittemõjutavaid, vähem tõsiseid vigu mittekvantifitseeritavate vigadena (5). |
| --- | --- |

a)

käsitleb hankemenetluse tulemust mittemõjutavaid, vähem tõsiseid vigu mittekvantifitseeritavate vigadena (5).

Selle üle otsustamisel, kuidas riigihanke-eeskirjade valesti kohaldamist käsitleda, võib kontrollikoja viis vigu kvantifitseerida komisjoni või liikmesriikide omast erineda.

| 12. | Kontrollikoda väljendab vigade esinemise sagedust nende tehingute osakaalu kaudu valimis, mis on kvantifitseeritavatest ja mittekvantifitseeritavatest vigadest mõjutatud. See näitab, kui tõenäoline on vigade esinemine poliitikavaldkondade rühmas tervikuna. Olulise veamäära olemasolu korral on vastav teave esitatud 2.–7. peatüki lisas x.1. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda väljendab vigade esinemise sagedust nende tehingute osakaalu kaudu valimis, mis on kvantifitseeritavatest ja mittekvantifitseeritavatest vigadest mõjutatud. See näitab, kui tõenäoline on vigade esinemine poliitikavaldkondade rühmas tervikuna. Olulise veamäära olemasolu korral on vastav teave esitatud 2.–7. peatüki lisas x.1.

| 13. | Kvantifitseeritud vigade põhjal arvutab kontrollikoda standardsete statistiliste meetodite abil kõige tõenäolisema veamäära (most likely rate of error, MLE) iga erihinnangu kohta ning eelarvest tehtud kulutuste kohta tervikuna. Kõige tõenäolisem veamäär on valimis leitud ja protsentuaalselt väljendatud veamäärade kaalutud keskmine (6). Samuti määrab kontrollikoda standardsete statistiliste meetodite abil vahemiku, mille puhul ta on 95 % kindel, et sellesse jääb iga erihinnangu (ja kulutuste tervikuna) andmekogumi veamäär. See on vahemik alumise veapiiri (lower error limit, LEL) ja ülemise veapiiri (upper error limit, UEL) (7) vahel (vt joonis allpool). |
| --- | --- |

13.

Kvantifitseeritud vigade põhjal arvutab kontrollikoda standardsete statistiliste meetodite abil kõige tõenäolisema veamäära (most likely rate of error, MLE) iga erihinnangu kohta ning eelarvest tehtud kulutuste kohta tervikuna. Kõige tõenäolisem veamäär on valimis leitud ja protsentuaalselt väljendatud veamäärade kaalutud keskmine (6). Samuti määrab kontrollikoda standardsete statistiliste meetodite abil vahemiku, mille puhul ta on 95 % kindel, et sellesse jääb iga erihinnangu (ja kulutuste tervikuna) andmekogumi veamäär. See on vahemik alumise veapiiri (lower error limit, LEL) ja ülemise veapiiri (upper error limit, UEL) (7) vahel (vt joonis allpool).

Image

| 14. | Kõvera all asuva tumendatud ala väljendatav protsentuaalne osakaal näitab tõenäosust, et andmekogumi tegelik veamäär on alumise ja ülemise veapiiri vahel. |
| --- | --- |

14.

Kõvera all asuva tumendatud ala väljendatav protsentuaalne osakaal näitab tõenäosust, et andmekogumi tegelik veamäär on alumise ja ülemise veapiiri vahel.

| 15. | Oma audititööd planeerides püüab kontrollikoda valida selliseid protseduure, mille abil saab andmekogumi hinnangulist veamäära võrrelda kavandamisel kasutatud 2 % suuruse olulisuse lävega. Audititulemuste hindamisel juhindub kontrollikoda sellest olulisuse tasemest ja võtab auditiarvamust formuleerides arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta. |
| --- | --- |

15.

Oma audititööd planeerides püüab kontrollikoda valida selliseid protseduure, mille abil saab andmekogumi hinnangulist veamäära võrrelda kavandamisel kasutatud 2 % suuruse olulisuse lävega. Audititulemuste hindamisel juhindub kontrollikoda sellest olulisuse tasemest ja võtab auditiarvamust formuleerides arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta.

Kuidas kontrollikoda süsteeme hindab ja tulemustest teavitab

| 16. | Järelevalve- ja kontrollisüsteemid loob komisjon (koostöös liikmesriikidega toimuva või detsentraliseeritud halduse puhul koos liikmes- või abisaajariikidega), et hallata eelarvega, sealhulgas tehingute korrektsusega, seonduvaid riske. Süsteemide mõjususe hindamine korrektsuse tagamise seisukohast on seega keskse tähtsusega auditiprotseduur, ning on eriti kasulik parandusettepanekute esitamiseks. |
| --- | --- |

16.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid loob komisjon (koostöös liikmesriikidega toimuva või detsentraliseeritud halduse puhul koos liikmes- või abisaajariikidega), et hallata eelarvega, sealhulgas tehingute korrektsusega, seonduvaid riske. Süsteemide mõjususe hindamine korrektsuse tagamise seisukohast on seega keskse tähtsusega auditiprotseduur, ning on eriti kasulik parandusettepanekute esitamiseks.

| 17. | Iga poliitikavaldkondade rühma, nagu ka tulusid, reguleerivad paljud eri süsteemid. Seetõttu moodustab kontrollikoda tavaliselt igal aastal süsteemidest valimi, mida analüüsida. Süsteemide hindamise tulemused on toodud 2.–7. peatüki lisas x.2 esitatud tabelis „Süsteemide kontrolli tulemused”. Süsteemidele antakse olenevalt nende suutlikkusest maandada tehingutes esinevate vigade riski kas hinnang „mõjus”, „osaliselt mõjus” (süsteemi mõjusat toimimist nõrgendavad mõned puudused) või „ei ole mõjus” (puudused on ulatuslikud ja takistavad seetõttu täiel määral süsteemi mõjusat toimimist). |
| --- | --- |

17.

Iga poliitikavaldkondade rühma, nagu ka tulusid, reguleerivad paljud eri süsteemid. Seetõttu moodustab kontrollikoda tavaliselt igal aastal süsteemidest valimi, mida analüüsida. Süsteemide hindamise tulemused on toodud 2.–7. peatüki lisas x.2 esitatud tabelis „Süsteemide kontrolli tulemused”. Süsteemidele antakse olenevalt nende suutlikkusest maandada tehingutes esinevate vigade riski kas hinnang „mõjus”, „osaliselt mõjus” (süsteemi mõjusat toimimist nõrgendavad mõned puudused) või „ei ole mõjus” (puudused on ulatuslikud ja takistavad seetõttu täiel määral süsteemi mõjusat toimimist).

| 18. | Piisava tõendusmaterjali saamisel esitab kontrollikoda ka poliitikavaldkondade rühmade süsteemide üldhinnangu (mis on samuti toodud 2.–7. peatüki lisas x.2), kus võetakse arvesse nii hinnangut valitud süsteemidele kui ka tehingute kontrollimise tulemusi. |
| --- | --- |

18.

Piisava tõendusmaterjali saamisel esitab kontrollikoda ka poliitikavaldkondade rühmade süsteemide üldhinnangu (mis on samuti toodud 2.–7. peatüki lisas x.2), kus võetakse arvesse nii hinnangut valitud süsteemidele kui ka tehingute kontrollimise tulemusi.

Kuidas kontrollikoda komisjoni juhtkonna esitatud teavet hindab ja tulemustest teavitab

| 19. | Nagu rahvusvahelised auditistandardid ette näevad, saab kontrollikoda komisjonilt esitiskirja, milles kinnitatakse, et komisjon on oma kohustused täitnud ja esitanud kogu teabe, mis võiks audiitori jaoks oluline olla. See sisaldab kinnitust, et komisjon on avaldanud kogu teabe, mis puudutab pettuseriski hindamist ja komisjonile teadaolevat pettust või pettusekahtlust, samuti kõik olulised juhtumid, kus õigusnormidest ei ole kinni peetud. |
| --- | --- |

19.

Nagu rahvusvahelised auditistandardid ette näevad, saab kontrollikoda komisjonilt esitiskirja, milles kinnitatakse, et komisjon on oma kohustused täitnud ja esitanud kogu teabe, mis võiks audiitori jaoks oluline olla. See sisaldab kinnitust, et komisjon on avaldanud kogu teabe, mis puudutab pettuseriski hindamist ja komisjonile teadaolevat pettust või pettusekahtlust, samuti kõik olulised juhtumid, kus õigusnormidest ei ole kinni peetud.

| 20. | Lisaks käsitletakse 2.–7. peatükis asjasse puutuvate peadirektoraatide aasta tegevusaruandeid. Neis kirjeldatakse poliitikaeesmärkide saavutamist ning tehingute korrektsuse ja ressursside otstarbeka kasutamise tagamiseks rakendatavaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Igale aasta tegevusaruandele on lisatud peadirektori kinnitus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kuivõrd tagavad kontrollitoimingud tehingute korrektsuse (8). |
| --- | --- |

20.

Lisaks käsitletakse 2.–7. peatükis asjasse puutuvate peadirektoraatide aasta tegevusaruandeid. Neis kirjeldatakse poliitikaeesmärkide saavutamist ning tehingute korrektsuse ja ressursside otstarbeka kasutamise tagamiseks rakendatavaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Igale aasta tegevusaruandele on lisatud peadirektori kinnitus muu hulgas selle kohta, mil määral on ressursse kasutatud ettenähtud eesmärkideks ja kuivõrd tagavad kontrollitoimingud tehingute korrektsuse (8).

| 21. | Kontrollikoda hindab aasta tegevusaruandeid ja neile lisatud kinnitusi, et otsustada, kas need kajastavad õiglaselt finantsjuhtimist seoses tehingute korrektsusega. Hindamise tulemused on toodud 2.–7. peatüki osas „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus”. Märkimisväärsete leidude puhul esitab kontrollikoda tähelepaneku, mis põhineb tehingute korrektsuse ja süsteemide mõjususe kohta tehtud järeldustel. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoda hindab aasta tegevusaruandeid ja neile lisatud kinnitusi, et otsustada, kas need kajastavad õiglaselt finantsjuhtimist seoses tehingute korrektsusega. Hindamise tulemused on toodud 2.–7. peatüki osas „Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus”. Märkimisväärsete leidude puhul esitab kontrollikoda tähelepaneku, mis põhineb tehingute korrektsuse ja süsteemide mõjususe kohta tehtud järeldustel.

Millel kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamused põhinevad

| 22. | Kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta, mis sisaldab ka hinnangut vigade ulatuslikkuse kohta, põhineb kogu audititööl, mida kirjeldatakse käesoleva aruande 2.–7. peatükis. Keskse tähtsusega on kulutehingute kontrollimise tulemuste arvestamine. Kokkuvõttes on kontrollikoja parimal hinnangul 2010. aasta kogukulutuste veamäär 3,7 %. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,6 % ja 4,8 %. Eri poliitikavaldkondades leitud veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 3.–7. peatükis. Kontrollikoda hindas vigu ulatuslikuks – need mõjutasid suuremat osa kuluvaldkondadest. Kontrollikoda esitab üldise arvamuse kulukohustuste korrektsuse kohta täiendava, horisontaalse valimi põhjal. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta, mis sisaldab ka hinnangut vigade ulatuslikkuse kohta, põhineb kogu audititööl, mida kirjeldatakse käesoleva aruande 2.–7. peatükis. Keskse tähtsusega on kulutehingute kontrollimise tulemuste arvestamine. Kokkuvõttes on kontrollikoja parimal hinnangul 2010. aasta kogukulutuste veamäär 3,7 %. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,6 % ja 4,8 %. Eri poliitikavaldkondades leitud veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 3.–7. peatükis. Kontrollikoda hindas vigu ulatuslikuks – need mõjutasid suuremat osa kuluvaldkondadest. Kontrollikoda esitab üldise arvamuse kulukohustuste korrektsuse kohta täiendava, horisontaalse valimi põhjal.

Eeskirjade eiramine või pettus

| 23. | Valdav osa vigadest tekib ELi rahastamiskavade tihtipeale keerukate eeskirjade valesti kohaldamisest või vääriti mõistmisest. Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teatab ta sellest OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet), mis vastutab võimaliku juurdluse eest. Kontrollikoda teatab oma audititöö põhjal OLAFile igal aastal umbes kolmest juhtumist. |
| --- | --- |

23.

Valdav osa vigadest tekib ELi rahastamiskavade tihtipeale keerukate eeskirjade valesti kohaldamisest või vääriti mõistmisest. Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teatab ta sellest OLAFile (Euroopa Pettustevastane Amet), mis vastutab võimaliku juurdluse eest. Kontrollikoda teatab oma audititöö põhjal OLAFile igal aastal umbes kolmest juhtumist.

---

(1)  Koos lisadega.

(2)  Lisaks sellele moodustatakse kulukohustustest horisontaalne esinduslik valim ning kontrollitakse selle vastavust asjakohastele eeskirjadele ja määrustele.

(3)  Leping sõlmitakse tavaliselt madalaima hinnaga pakkumuse või kõige soodsama pakkumuse esitajaga.

(4)  Näiteid kvantifitseeritavatest vigadest: pea- või lisalepingu sõlmimiseks konkurents puudub või on piiratud (välja arvatud juhtudel, kus õigusraamistik seda sõnaselgelt võimaldab); pakkumuste mitteasjakohane hindamine, mis avaldab mõju hanke tulemusele; lepingu ulatuse muutmine olulises mahus; lepingu osadeks jaotamine eri ehitusobjektide vahel, mis täidavad sama majanduslikku eesmärki. Juhtudel, kui ELi institutsioonid on riigihankedirektiive valesti kohaldanud, rakendab kontrollikoda üldjuhul teistsugust lähenemisviisi, kuna asjaomased lepingud jäävad sel juhul siiski enamasti kehtima. Selliseid vigu kinnitavas avalduses ei kvantifitseerita.

(5)  Näiteid mittekvantifitseeritavatest vigadest: pakkumuste mitteasjakohane hindamine, mis ei avalda mõju hanke tulemusele; formaalsed vead hankemenetluses või tehnilises kirjelduses; läbipaistvusnõuete formaalseid aspekte ei ole järgitud.

(6)  Formula, kus ASI on keskmine valimi samm (average sampling interval) ja i valimi tehingute nummerdamine.

(7)  Formula ja Formula, kus t on t-jaotusfaktor, n valimi suurus ja s veamäärade standardhälve.

(8)  Lisateavet toimingute kohta, samuti lingid kõige uuematele aruannetele leiab aadressilt http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/index_en.htm.

LISA 1.2

EELMISTEL AASTATEL RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE USALDUSVÄÄRSUSE KOHTA TEHTUD TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Varasematel aastatel tehtud tähelepanekud | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja analüüs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Peaarvepidaja esitiskiri |

Varasematel aastatel tehtud tähelepanekud

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja analüüs

1.

Peaarvepidaja esitiskiri

Peaarvepidaja esitiskiri

Peaarvepidaja esitiskiri

Komisjoni peaarvepidaja esitiskirjades toodi esile, et mõne konsolideeritud üksuse peaarvepidajad ei olnud esitiskirju esitanud või olid neid muutnud. Eelkõige jäeti esitamata nõutav teave arvestus- ja kohalike süsteemide heakskiitmise kohta.

Seoses 2010. aasta esialgse konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega komisjoni peaarvepidaja

| — | tõdeb, et nelja asutuse ja kahe esmakordselt konsolideeritud ühisettevõtte arvestus- ja/või kohalikud süsteemid ei ole heaks kiidetud või on ainult osaliselt heaks kiidetud, ning rõhutab, et heakskiidu andmine on asjaomaste peaarvepidajate ülesanne; |
| --- | --- |

—

tõdeb, et nelja asutuse ja kahe esmakordselt konsolideeritud ühisettevõtte arvestus- ja/või kohalikud süsteemid ei ole heaks kiidetud või on ainult osaliselt heaks kiidetud, ning rõhutab, et heakskiidu andmine on asjaomaste peaarvepidajate ülesanne;

| — | märgib, et üks rakendusamet kasutas juhtkonna esitatud teabe jaoks eelmise aasta blanketti, mistõttu läks osa uut teavet kaduma. |
| --- | --- |

—

märgib, et üks rakendusamet kasutas juhtkonna esitatud teabe jaoks eelmise aasta blanketti, mistõttu läks osa uut teavet kaduma.

Komisjoni peaarvepidaja rõhutab siiski, et tema arvates ei avalda mainitud puudused komisjoni raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

Esile toodud valiidsuskontrolli vahendite puudumine ei mõjuta raamatupidamistulemuste usaldusväärsust.

Kontrollikoda on arvesse võtnud peaarvepidaja esitiskirjas antud üldist kindlust. Kontrollikoda käsitleb esilekerkinud probleeme oma tulevaste auditite käigus.

| 2. | Ettemaksed, tasumata arved ning tulude ja kulude periodiseerimine |
| --- | --- |

2.

Ettemaksed, tasumata arved ning tulude ja kulude periodiseerimine

Ettemaksed, võlad ning tulude ja kulude periodiseerimine

Ettemaksed, tasumata arved ning tulude ja kulude periodiseerimine

Ettemaksete, tasumata arvete ning nendega seotud tulude ja kulude periodiseerimise puhul tuvastas kontrollikoda arvestusvigu, mille üldine finantsmõju ei ole oluline, kuid mida esineb sageli. See viitab vajadusele parandada peamiste arvestusandmete täpsust mõningates peadirektoraatides.

Ettemaksete arvestamisega seoses leidis kontrollikoda ka järgmiseid probleeme:

| — | ettemaksete tasaarvestamine ei toimu alati korrektselt. Paljudel juhtudel tasaarvestamist ei toimunud või kirjendati valed summad; |
| --- | --- |

—

ettemaksete tasaarvestamine ei toimu alati korrektselt. Paljudel juhtudel tasaarvestamist ei toimunud või kirjendati valed summad;

| — | mõned peadirektoraadid ei töötle ettemaksete kasutamise ja kaasnenud kulude kohta kättesaadavat teavet ega tasaarvesta vastavaid ettemakseid kasutamise põhjal, vaid kasutavad kulude ja tulude periodiseerimisel ligikaudseid väärtusi. |
| --- | --- |

—

mõned peadirektoraadid ei töötle ettemaksete kasutamise ja kaasnenud kulude kohta kättesaadavat teavet ega tasaarvesta vastavaid ettemakseid kasutamise põhjal, vaid kasutavad kulude ja tulude periodiseerimisel ligikaudseid väärtusi.

Lisaks ei järginud mõned peadirektoraadid nõuet registreerida arved ja kuluaruanded viie tööpäeva jooksul pärast nende kättesaamist.

Komisjon jätkas tööd oma arvestusandmete täpsemaks muutmiseks jätkuvate meetmete abil, nagu arvestuskvaliteedi projekt ja kohalike süsteemide heakskiitmine.

Hoolimata peaarvepidaja talituste püüetest olukorda parandada, leidis kontrollikoda, et mitmed sisepoliitika ja välistegevuse valdkonna peadirektoraadid kirjendavad jätkuvalt raamatupidamisarvestusse hinnangulised summad, isegi kui neil on piisav alus vastavate ettemaksete tasaarvestamiseks (vt punkt 1.29).

Kontrollikoda moodustas ettemaksetest ja arvetest/kuluaruannetest esinduslikud valimid ja tuvastas neis taas vigu, mille üldine finantsmõju on ebaoluline, kuid mida esineb sageli. Seetõttu peab komisjon jätkama jõupingutusi peamiste arvestusandmete parandamiseks mõningates peadirektoraatides.

Ehkki uute kuluaruannete registreerimise aeg on lühenenud, ei täida kõik peadirektoraadid ikka veel täielikult nõuet arved ja kuluaruanded kiiresti registreerida.

Vt komisjoni vastus punktile 1.29.

Komisjon jätkab tööd raamatupidamisandmete täpsuse parandamisel pideva tegevuse, näiteks raamatupidamiskvaliteedi projektide kaudu.

Kontrollikoda jätkab tuvastatud probleemide käsitlemist.

Lisaks kerkis 2010. aasta auditi käigus esile uus probleem, mis puudutab märkimisväärset arvu juhtumeid, kus komisjon ei kajastanud makseid algselt korrektselt varades (nt finantskorraldusvahendid). Probleem on lahendatud lõplikus raamatupidamise aastaaruandes pärast teabe laekumist liikmesriikidelt 2011. aasta juunis (vt punkt 1.32). Komisjon on teinud ettepaneku muuta kehtivat õigusraamistikku ja esitab 2013. aastale järgnevaks ajavahemikuks asjakohased ettepanekud.

| 3. | Tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kirjendamine |
| --- | --- |

3.

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kirjendamine

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonide kirjeldamine

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kirjendamine

Ehkki komisjon on võtnud meetmeid, et anda rohkem ja paremat teavet ELi eelarve suhtes rakendatavate korrektsioonimehhanismide kohta, ei ole teave veel täiesti usaldusväärne, kuna komisjon ei saa liikmesriikidelt alati usaldusväärset teavet.

Komisjoni kohapealsed kontrollid näitasid, et andmete salvestamise ja edastamise süsteemid ei ole kõigis liikmesriikides veel täiesti usaldusväärsed. Komisjon kontrollis kõiki vastuolulisi andmeid ja andis liikmesriikidele soovitusi paranduste tegemiseks.

Liikmesriikidelt saadava tagasimakseid käsitleva teabe usaldusväärsus on võrreldes eelmise aastaga kasvanud, kuid komisjoni liikmed on ühel nõul, et seda saaks veelgi parandada. Sellel eesmärgil käivitas komisjon 2011. aasta alguses auditi liikmesriikide tagasimaksete süsteemide kohta, mis põhines iga-aastasel aruandlusel seisuga 31. märts ja eesmärgiga parandada komisjonile esitatavate riiklike finantskorrektsioonide aruandlust ning tagada raamatupidamise terviklikkus, täpsus ja õigeaegsus.

Kontrollikoda jätkab tuvastatud probleemide käsitlemist ning kordab oma seisukohta, et võimaluse korral tuleks alati esitada omavahel võrreldavat teavet vigade ja nendega seotud tagasimaksete ja/või finantskorrektsioonide kohta.

Lisaks tuleks kaaluda finantsaruandluse juhiste täpsustamist seoses kajastatava teabe iseloomu ja käsitlemise viisiga.

Kontrollikoda on soovitanud komisjonil tagasimaksete ja finantskorrektsioonide kirjendamise juhiseid parandada ning komisjon on väljastanud kontode sulgemise kohta juhendi, mida tuleks aga täiustada.

Komisjon parandab jätkuvalt 2011. aasta programmide lõpetamise suuniseid ja juhiseid.

Mõnes kuluvaldkonnas ei esita komisjon omavahel võrreldavat teavet aasta kohta, mil asjasse puutuv makse tehti, aasta kohta, mil sellega seotud viga avastati, ega aasta kohta, mil asjakohane finantskorrektsioon aruande lisades avaldati.

Endiselt ei esitata omavahel võrreldavat teavet maksete, vigade ja finantskorrektsioonide kohta.

Komisjon kontrollib kõiki kulutusi mitu aastat pärast makse tegemise aastat, peamiselt programmi lõpetamisel. Finantskorrektsioon võib tuleneda ka nõrkuste tuvastamisest liikmesriikide kontrollsüsteemides. Sellisel juhul otsene seos maksetega puudub. Selle tulemusena ei ole raamatupidamise kommentaarides võimalik ega ka oluline omavahel vastavusse viia asjakohase makse tegemise aastat aastaga, millal finantskorrektsiooni toimumine teatavaks tehakse.

Programmi lõpetamisel liikmesriigi esitatav tugidokumentatsioon on kindlaks määratud õigusraamistikus. Rakenduskava haldav asutus teeb komisjonile kättesaadavaks kõik kulutusi ja auditeid käsitlevad täiendavad dokumendid.

2009. aasta lõpus oli ühtekuuluvuse valdkonnas kokku 2,3 miljardi euro väärtuses korrektsioone lõpule viimata (st tagasimakstav summa peab komisjonile laekuma või liikmesriik peab väljamaksetaotlustest vastava summa maha arvama).

2010. aastal suurenes ühtekuuluvuse valdkonnas lõpuleviimata korrektsioonide summa ligikaudu 0,2 miljardi euro võrra (st kinnitatud/otsustatud, kuid veel lõpule viimata korrektsioonide summa kasvas 2 327 miljonilt eurolt 2009. aastal 2 516 miljoni euroni 2010. aastal). 71 % suurune vähene lõpuleviimise määr tuleneb pooleliolevatest kontode sulgemise menetlustest. 2010. aasta lõpus saadud väljamaksetaotlused ei ole veel heaks kiidetud, mistõttu ei saa vastavaid finantskorrektsioone kogusummas 2,3 miljardit eurot 2010. aasta korrektsioonide lõpuleviimise arvandmetes kajastada (vt eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande lisa 6, jagu 6.3.3 „Finantskorrektsioonid – kogunäitajad ja lõpuleviimise määr”).

Mõne 2000.–2006. aasta programmi puhul selgub kontrollikoja ja komisjoni tulemustest, et valitsesid kahtlused tühistamiste ja tagasimaksmistega seotud registreeritud ja raporteeritud arvude täielikkuse ja usaldusvääruse kohta. Kuigi kõikides liikmesriikides on aastatel 2007–2010 komisjoni auditite kohaselt toimunud edasiminek, oli komisjon jätkuvalt kokkuvõttes ettevaatlik ning nõudis kõikidelt programme haldavatelt asutustelt aruannet järelkontrolli (kaasa arvatud finantskorrektsioonide) tulemuste kohta, mis tehti riiklikul tasandil kõikide programmide võlgnike registris märgitud eeskirjade eiramise juhtude korral. Komisjon ei lõpeta programme enne, kui saab selle teabe võimalikult sidusal ja lõplikul kujul.

2007.–2013. regulatiivraamistikus peab sertifitseerimisasutus iga aasta 31. märtsiks saatma komisjonile aruande eelneva aasta finantskorrektsioonide kohta. See uus aruandlussüsteemi säte annab elektroonilisel kujul (SFC 2007 kaudu) ellu viidud korrektsioonide kohta usaldusväärsemat ja ühtlasemat teavet. Peale selle on DG REGIO ja DG EMPL oma auditeerimisstrateegiad läbi vaadanud ning soovivad nendesse lisada konkreetse mooduli kõige riskantsemate riiklike süsteemide ja stsenaariumide auditeerimiseks alates 2011. aasta teisest poolaastast.

Komisjon püsib seisukohal, et ühise juhtimise programmide parandussüsteemide mitmeaastase olemuse tõttu (finantskorrektsioone ei rakendata sageli samal aastal, kui liikmesriigid need vastu võtavad) loob maksete, vigade ja finantskorrektsioonide vastavuse kontrollimine väga vähe lisandväärtust. Kuna kulude deklareerimise süsteem on mitmeaastase perioodi vältel kumulatiivne ning mõnel juhul leiavad aset ka süsteemiparandused, on niisugune vastavuse kontrollimine peaaegu võimatu.

Ehkki konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisadest selgub, et komisjoni talitused või liikmesriigid korrigeerivad tõenäoliselt hiljem mõningaid makseid, ei ole neis välja toodud, milliste summade ja kuluvaldkondade suhtes võidakse kohaldada täiendava kontrollimise ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisad ei sisalda summasid, mille suhtes kohaldatakse täiendava kontrollimise ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi (vastupidiselt võimalike tagasinõuete kvantifitseeritavatele summadele).

Nagu juba eelnevatel aastatel vastatud, võimaldab finantsregulatsioon komisjonil kontrollida kõiki kulutusi mitu aastat pärast tegelikku kulutamist. Aruanne ei tohiks sellele viidata, kuna järgnevate aastate kontrollide tõttu võetakse vastu kõik asjakohased kulutused. Vastasel korral loetaks kõiki eelarvekulutusi ajutisteks, kuni järelkontroll on tehtud või märgitud piiranguperiood lõppenud. Kui võimalike tagasimaksete summad on kvantifitseeritavad, on see märgitud konsolideeritud aastaaruande kommentaaris nr 6. Põllumajanduses langetatakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsus umbes kuus kuud pärast kõnealuse eelarveaasta lõppu, mille abil kehtestab komisjon kulumäära, mida saab sellel aastal ELi eelarvest tagasi küsida. Seda raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse rolli ei sea kahtluse alla tõsiasi, et liikmesriikidele on vastavuse kontrolli otsuse kaudu võimalik kehtestada tagantjärele finantskorrektsioone. Niisuguste tulevaste vastavuse kontrolli otsustega tõenäoliselt ELi finantseerimissüsteemist välja jäetavate kulutuste summa on esitatud raamatupidamisaruande kommentaaris.

Nii liikmesriikide võimalikud kvantifitseeritavad tagasimaksed kui ka kulumäär, mis tõenäoliselt edasiste vastavuse kontrolli otsustega finantseerimisest välja jäetakse, broneeritakse komisjoni raamatupidamissüsteemis ja raamatupidamisaruande kommentaaris varana (või avaldatakse see tingimusliku varana).

Komisjon on seisukohal, et põllumajanduse puhul on liikmesriikidelt saadav teave usaldusväärne, kuna seda kinnitavad sõltumatud auditeerimisasutused.

Põllumajanduses tuvastavad vastavuse kontrolli otsused iga finantskorrektsiooni puhul aasta, millal tehti konkreetset korrektsiooni puudutav makse.

Finantsaruandlus põllumajanduses hõlmab teavet liikmesriikide tehtud tagasimaksete ja komisjoni tehtud paranduste kohta, märgib ära eelarveaastal ja kalendriaastal tehtud parandusotste arvu, nende paranduste rakendamise ja vastavate saadud summade kohta nii Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAGF) kui ka maaelu arengu osas.

| 4. | Galileo varade üleandmine |
| --- | --- |

4.

Galileo varade üleandmine

Galileo varade üleandmine

Galileo varade üleandmine

Lepinguid, mille alusel anti kõik Galileo programmi raames loodud, arendatud või omandatud varad ametlikult liidu omandisse, ei täideta veel täielikult. Kuna kõiki praeguseks kantud kulusid käsitletakse teadusuuringutega seotud kuludena, ei avalda see bilansile mõju. Komisjon peaks siiski tagama, et kogu vajalik teave oleks varade üleandmise hetkel kättesaadav, et tagada varade mõjus kaitse.

Komisjon teeb koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga, kindlustamaks, et varade üleandmise hetkel oleks kättesaadav kogu vajalik arvestusalane ja tehniline teave, et tagada varade sujuv üleandmine. Üleandmine toimub plaanide kohaselt orbiidil kontrollimise etapi lõpus ehk eeldatavasti 2012. aastal.

Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu vastutava peadirektori 2010. aasta tegevusaruandes esitatud reservatsioonile, mis puudutab Euroopa Kosmoseagentuuri finantsaruande usaldusväärsust.

Komisjon jälgib tähelepanelikult Euroopa Kosmoseagentuuri edusamme uue raamatupidamissüsteemi rakendamisel ja sellest tulenevalt finantsaruandluse parandamisel.

Kontrollikoda jätkab teema käsitlemist.

---

2. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Tulude eritunnused

Auditi lähenemisviis ja ulatus

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Tehingute korrektsus

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Muud tulud

Süsteemide mõjusus

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid

Ikka veel on pikaaegseid reservatsioone, kuid nende arv väheneb

Viivitused käibemaksudirektiivide kohaldamise järelevalves

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Üldised ja erireservatsioonid

Rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine liikmesriikides ei ole veel lõpetatud

Ühendkuningriigi korrektsioon

Tagasinõudmisest loobumine

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Kokkuvõte ja soovitused

Järeldused

Soovitused

Järelmeetmed seoses eriaruandega nr 2/2008 siduva tolliinformatsiooni kohta

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest. Põhiline finantsteave 2010. aasta tulude kohta on esitatud
  tabelis 2.1
  . Omavahendid on ülekaalukalt eelarveliste kulutuste peamiseks rahastamisallikaks (93,8 %). Peatükis esitatakse ka kokkuvõte komisjoni võetud järelmeetmetest seoses leidudega, mis esitati kontrollikoja eriaruandes nr 2/2008 siduva tolliinformatsiooni kohta. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest. Põhiline finantsteave 2010. aasta tulude kohta on esitatud
  tabelis 2.1
  . Omavahendid on ülekaalukalt eelarveliste kulutuste peamiseks rahastamisallikaks (93,8 %). Peatükis esitatakse ka kokkuvõte komisjoni võetud järelmeetmetest seoses leidudega, mis esitati kontrollikoja eriaruandes nr 2/2008 siduva tolliinformatsiooni kohta.

Tabel 2.1 –   Tulud – Põhiteave

| Eelarve-jaotis | Tululiik | Kirjeldus | Tulud 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| miljonit eurot | % |
| 1 | Traditsioonilised omavahendid | Suhkru tootmismaks (11. peatükk) | 145 | 0,1 |
| Tollimaksud (12. peatükk) | 15 514 | 12,1 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | Käibemaksupõhised ressursid jooksval eelarveaastal (13. peatükk) | 13 393 | 10,5 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid | Rahvamajanduse kogutulu põhised ressursid jooksval eelarveaastal (14. peatükk) | 90 948 | 71,2 |
| Eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimine | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine (15. peatükk) | – 128 | –0,1 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhise iga-aastase osamakse vähendamine | Madalmaadele ja Rootsile lubatud vähendamine (16. peatükk) | –3 | 0,0 |
| | OMAVAHENDID KOKKU | 119 869 | 93,8 |
| 3 | | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimised | 1 460 | 1,1 |
| 4 | | Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1 123 | 0,9 |
| 5 | | Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu | 388 | 0,3 |
| 6 | | Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed | 3 511 | 2,7 |
| 7 | | Viivised ja trahvid | 1 408 | 1,1 |
| 8 | | Laenutehingud | — | 0,0 |
| 9 | | Mitmesugused tulud | 36 | 0,0 |
| | | MUUD TULUD KOKKU | 7 926 | 6,2 |
| Eelarveasta tulud kokku | 127 795 | 100,0 |

Eelarve-jaotis

Tululiik

Kirjeldus

Tulud 2010

miljonit eurot

%

1

Traditsioonilised omavahendid

Suhkru tootmismaks (11. peatükk)

145

0,1

Tollimaksud (12. peatükk)

15 514

12,1

Käibemaksupõhised omavahendid

Käibemaksupõhised ressursid jooksval eelarveaastal (13. peatükk)

13 393

10,5

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Rahvamajanduse kogutulu põhised ressursid jooksval eelarveaastal (14. peatükk)

90 948

71,2

Eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimine

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine (15. peatükk)

– 128

–0,1

Rahvamajanduse kogutulu põhise iga-aastase osamakse vähendamine

Madalmaadele ja Rootsile lubatud vähendamine (16. peatükk)

–3

0,0

OMAVAHENDID KOKKU

119 869

93,8

3

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimised

1 460

1,1

4

Ühenduse institutsioonide ja muude organitega seotud isikutelt laekuvad tulud

1 123

0,9

5

Institutsioonide haldustegevusest saadav tulu

388

0,3

6

Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed

3 511

2,7

7

Viivised ja trahvid

1 408

1,1

8

Laenutehingud

—

0,0

9

Mitmesugused tulud

36

0,0

MUUD TULUD KOKKU

7 926

6,2

Eelarveasta tulud kokku

127 795

100,0

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

Tulude eritunnused

| 2.2. | Omavahendite kolm kategooriat (1) on järgmised: traditsioonilised omavahendid (impordi tollimaksud ja suhkru tootmismaks – traditsioonilised omavahendid), liikmesriikide kogutud käibemaksupõhised omavahendid ja liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid. |
| --- | --- |

2.2.

Omavahendite kolm kategooriat (1) on järgmised: traditsioonilised omavahendid (impordi tollimaksud ja suhkru tootmismaks – traditsioonilised omavahendid), liikmesriikide kogutud käibemaksupõhised omavahendid ja liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid.

| 2.3. | Traditsiooniliste omavahendite määramise ja kogumisega tegelevad liikmesriigid. Kolmveerand neist summadest makstakse liidule, ülejäänud veerand jääb kogumiskulude katteks liikmesriigile. Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud maksude aruande (A-konto aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontole (B-konto aruanne) (2). |
| --- | --- |

2.3.

Traditsiooniliste omavahendite määramise ja kogumisega tegelevad liikmesriigid. Kolmveerand neist summadest makstakse liidule, ülejäänud veerand jääb kogumiskulude katteks liikmesriigile. Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt määratud maksude aruande (A-konto aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole kantud A-kontole (B-konto aruanne) (2).

| 2.4. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule. |
| --- | --- |

2.4.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendid on osamaksed, mis tulenevad ühtsete määrade kohaldamisest liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu arvutusbaasile või liikmesriikide rahvamajanduse kogutulule.

| 2.5. | Mõni liikmesriik saab ajavahemikul 2007–2013 kasu vähendatud käibemaksu sissenõudmismäärast (3) ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamisest (4). Lisaks võimaldatakse Ühendkuningriigil korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust („Ühendkuningriigi korrektsioon”), mis tähendab tema maksete vähendamist rahvamajanduse kogutulu põhistesse omavahenditesse. |
| --- | --- |

2.5.

Mõni liikmesriik saab ajavahemikul 2007–2013 kasu vähendatud käibemaksu sissenõudmismäärast (3) ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamisest (4). Lisaks võimaldatakse Ühendkuningriigil korrigeerida eelarvelist tasakaalustamatust („Ühendkuningriigi korrektsioon”), mis tähendab tema maksete vähendamist rahvamajanduse kogutulu põhistesse omavahenditesse.

| 2.6. | Pärast traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muu tulu kogusumma arvesse võtmist kasutatakse eelarve tasakaalustamiseks rahvamajanduse kogutulu põhiseid omavahendeid. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana või suuremana näitamise (kuigi see ei mõjuta rahvamajanduse kogutulu omavahendite üldist taset) korral tõusevad või langevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kuni probleem lahendatakse. |
| --- | --- |

2.6.

Pärast traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muu tulu kogusumma arvesse võtmist kasutatakse eelarve tasakaalustamiseks rahvamajanduse kogutulu põhiseid omavahendeid. Mõne liikmesriigi rahvamajanduse kogutulu tegelikust väiksemana või suuremana näitamise (kuigi see ei mõjuta rahvamajanduse kogutulu omavahendite üldist taset) korral tõusevad või langevad teiste liikmesriikide osamaksed senikaua, kuni probleem lahendatakse.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 2.7. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 1. peatüki
  lisa 1.1 2. osas
  . Tulude valdkonna auditi puhul tuleb märkida järgmisi asjaolusid:






  a) | tulude auditeerimisel kontrolliti komisjoni tasandil 55 sissenõudekorraldusest koosnevat statistiliselt esinduslikku valimit, mis hõlmas kõiki tululiike (vt
  lisa 2.1
  ); |
| --- | --- | --- |

2.7.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 1. peatüki
  lisa 1.1 2. osas
  . Tulude valdkonna auditi puhul tuleb märkida järgmisi asjaolusid:

a)

tulude auditeerimisel kontrolliti komisjoni tasandil 55 sissenõudekorraldusest koosnevat statistiliselt esinduslikku valimit, mis hõlmas kõiki tululiike (vt
  lisa 2.1
  );

| b) | süsteemide hindamine hõlmas järgmist:






  i) | traditsiooniliste omavahendite ning käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite süsteemid; |
| --- | --- | --- |

b)

süsteemide hindamine hõlmas järgmist:

i)

traditsiooniliste omavahendite ning käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite süsteemid;

| ii) | Ühendkuningriigi korrektsiooni arvestamise aluseks olevad komisjoni süsteemid (sealhulgas korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutamise kontrollimine); |
| --- | --- |

ii)

Ühendkuningriigi korrektsiooni arvestamise aluseks olevad komisjoni süsteemid (sealhulgas korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutamise kontrollimine);

| iii) | tagasinõuetest loobumise süsteemid, aluseks 19 loobumisotsusest koosnev valim (summas 11 miljonit eurot), mille komisjon (5) 2010. aastal heaks kiitis (kokku 22st miljonist eurost); |
| --- | --- |

iii)

tagasinõuetest loobumise süsteemid, aluseks 19 loobumisotsusest koosnev valim (summas 11 miljonit eurot), mille komisjon (5) 2010. aastal heaks kiitis (kokku 22st miljonist eurost);

| iv) | komisjonipoolne trahvide ja karistuste haldamine; |
| --- | --- |

iv)

komisjonipoolne trahvide ja karistuste haldamine;

| c) | komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruannet. |
| --- | --- |

c)

komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruannet.

Traditsioonilised omavahendid

| 2.8. | Kontrollikojal ei ole võimalik raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditiga hõlmata deklareerimata või tollijärelevalvet mitteläbinud importi. |
| --- | --- |

2.8.

Kontrollikojal ei ole võimalik raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditiga hõlmata deklareerimata või tollijärelevalvet mitteläbinud importi.

| 2.9. | Kontrollikoda hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis, kust tuleb 38 % traditsioonilistest omavahenditest. Samuti vaatas kontrollikoda üle traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteemid ning analüüsis tollimaksude voogu nende arvutamisest kuni komisjonile deklareerimiseni selleks, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. Audiitorid kontrollisid tollimaksu soodusmäärade kohaldamisega seotud põhikontrolle, täiendava lihtsustamise võimaldamist kohapeal toimuvat tollivormistust kasutavatele ettevõtjatele (teatamisvabastus) (6) ning veo- ja kindlustuskulude käsitlemist nendes liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.9.

Kontrollikoda hindas järelevalve- ja kontrollisüsteeme Itaalias, Madalmaades ja Ühendkuningriigis, kust tuleb 38 % traditsioonilistest omavahenditest. Samuti vaatas kontrollikoda üle traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteemid ning analüüsis tollimaksude voogu nende arvutamisest kuni komisjonile deklareerimiseni selleks, et saada piisav kindlus kirjendatud summade korrektsuse ja täielikkuse kohta. Audiitorid kontrollisid tollimaksu soodusmäärade kohaldamisega seotud põhikontrolle, täiendava lihtsustamise võimaldamist kohapeal toimuvat tollivormistust kasutavatele ettevõtjatele (teatamisvabastus) (6) ning veo- ja kindlustuskulude käsitlemist nendes liikmesriikides.

| 2.10. | Kuue traditsiooniliste omavahendite valimis (vt punkt 2.7) sisaldunud sissenõutava summa puhul kontrollis kontrollikoda lisaks valitud kuu väljavõtete vastavust liikmesriikide arvestuskirjetele (7). |
| --- | --- |

2.10.

Kuue traditsiooniliste omavahendite valimis (vt punkt 2.7) sisaldunud sissenõutava summa puhul kontrollis kontrollikoda lisaks valitud kuu väljavõtete vastavust liikmesriikide arvestuskirjetele (7).

| 2.11. | Kontrollikoda hindas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas komisjoni kontrollkäike liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

2.11.

Kontrollikoda hindas ka komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, sealhulgas komisjoni kontrollkäike liikmesriikidesse.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

| 2.12. | Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite aluseks on statistika, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti auditi lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvutatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikku raamatupidamise aastaaruandesse. Seega hõlmas kontrollikoja audit eelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksete korrektsust. |
| --- | --- |

2.12.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite aluseks on statistika, mille alusandmeid ei saa otse auditeerida. Seetõttu võeti auditi lähtepunktiks komisjonile laekunud liikmesriikide arvutatud makromajanduslikud kogusummad ning hinnati komisjoni süsteeme andmete töötlemiseks kuni nende kandmiseni lõplikku raamatupidamise aastaaruandesse. Seega hõlmas kontrollikoja audit eelarve koostamist ja liikmesriikide osamaksete korrektsust.

| 2.13. | Kontrollikoda hindas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda piisav kindlus omavahendite arvutamise ja laekumise korrektsuse kohta. Audit hõlmas ka komisjonipoolset käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu reservatsioonide haldamist, rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimist liikmesriikides ja käibemaksudirektiivide kohaldamise järelevalvet. Kontrollikoja audit ei anna hinnangut liikmesriikide poolt komisjonile edastatud käibemaksu- ja rahavamajanduse kogutulu alaste andmete kvaliteedi kohta. |
| --- | --- |

2.13.

Kontrollikoda hindas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme, mille otstarve on anda piisav kindlus omavahendite arvutamise ja laekumise korrektsuse kohta. Audit hõlmas ka komisjonipoolset käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu reservatsioonide haldamist, rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimist liikmesriikides ja käibemaksudirektiivide kohaldamise järelevalvet. Kontrollikoja audit ei anna hinnangut liikmesriikide poolt komisjonile edastatud käibemaksu- ja rahavamajanduse kogutulu alaste andmete kvaliteedi kohta.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 2.14. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu (8). Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 0 %. Tehingute kontrollimise käigus leiti siiski mõningaid süsteemide puuduseid, mis on allpool ära toodud. |
| --- | --- |

2.14.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu (8). Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 0 %. Tehingute kontrollimise käigus leiti siiski mõningaid süsteemide puuduseid, mis on allpool ära toodud.

Traditsioonilised omavahendid

| 2.15. | Kontrollikoda leidis, et kokkuvõttes ei esinenud liikmesriikide poolt komisjonile esitatud A-kontode aruannetes olulisi vigu. Auditeeritud kuuest tehingust ühe puhul ei olnud võimalik viia deklareeritud traditsioonilisi omavahendeid vastavusse aluseks olevate arvestuskirjetega (9). |
| --- | --- |

2.15.

Kontrollikoda leidis, et kokkuvõttes ei esinenud liikmesriikide poolt komisjonile esitatud A-kontode aruannetes olulisi vigu. Auditeeritud kuuest tehingust ühe puhul ei olnud võimalik viia deklareeritud traditsioonilisi omavahendeid vastavusse aluseks olevate arvestuskirjetega (9).

| 2.15. | Komisjon võtab kõnealuses küsimuses järelmeetmeid koos liikmesriikide asutustega. |
| --- | --- |

2.15.

Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

| 2.16. | Kontrollikoja auditiga leiti, et liikmesriikide osamaksete arvutamisel ja maksmisel ei esinenud olulisel määral vigu. Kontrollikoda leidis aga vea 2010. aasta eelarves sisaldunud Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa (10) komisjonipoolses arvutamises. Selle tulemusena võimaldati Ühendkuningriigile ülemäärast korrigeerimist summas 189 miljonit eurot (3,5 % 2006. aasta Ühendkuningriigi korrektsioonist) (vt
  lisa 2.5
  , eriti punktid 6 ja 7). Vea parandamiseks tegi komisjon liikmesriikide nõusolekul erandkorras ettepaneku muuta 2011. aasta eelarvet. |
| --- | --- |

2.16.

Kontrollikoja auditiga leiti, et liikmesriikide osamaksete arvutamisel ja maksmisel ei esinenud olulisel määral vigu. Kontrollikoda leidis aga vea 2010. aasta eelarves sisaldunud Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa (10) komisjonipoolses arvutamises. Selle tulemusena võimaldati Ühendkuningriigile ülemäärast korrigeerimist summas 189 miljonit eurot (3,5 % 2006. aasta Ühendkuningriigi korrektsioonist) (vt
  lisa 2.5
  , eriti punktid 6 ja 7). Vea parandamiseks tegi komisjon liikmesriikide nõusolekul erandkorras ettepaneku muuta 2011. aasta eelarvet.

| 2.16. | Arvestades parandusmeetmeid, mida praegu võetakse, on vea mõju väike. |
| --- | --- |

2.16.

Muud tulud

| 2.17. | Kontrollikoda leidis, et muude tuludega seonduvates kontrollitud tehingutes ei esinenud olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoda leidis, et muude tuludega seonduvates kontrollitud tehingutes ei esinenud olulisel määral vigu.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 2.18. | Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.2
  . Kontrollikoda leidis, et üldiselt olid süsteemid tehingute korrektsuse tagamisel mõjusad. |
| --- | --- |

2.18.

Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.2
  . Kontrollikoda leidis, et üldiselt olid süsteemid tehingute korrektsuse tagamisel mõjusad.

Traditsioonilised omavahendid

| 2.19. | Sarnaselt varasematele aastatele (11) leidis kontrollikoda protseduuride ja süsteemidega seonduvaid probleeme, mis mõjutavad B-kontodele kantud summasid. Peamised probleemid on järgmised:






  a) | põhjendamatud kirjed (garantiidega ja vaidlustamata juhtumid) ja mahakandmised (12), |
| --- | --- | --- |

2.19.

Sarnaselt varasematele aastatele (11) leidis kontrollikoda protseduuride ja süsteemidega seonduvaid probleeme, mis mõjutavad B-kontodele kantud summasid. Peamised probleemid on järgmised:

a)

põhjendamatud kirjed (garantiidega ja vaidlustamata juhtumid) ja mahakandmised (12),

| b) | viivitused traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramisel, tollivõlgade arvestusse kirjendamisel ja/või nendest teavitamisel (13), |
| --- | --- |

b)

viivitused traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääramisel, tollivõlgade arvestusse kirjendamisel ja/või nendest teavitamisel (13),

| c) | viivitused saadaolevate summade tagasinõudmise alustamisel (14). |
| --- | --- |

c)

viivitused saadaolevate summade tagasinõudmise alustamisel (14).

| 2.19. | Komisjon palub asjaomastel liikmesriikidel võtta tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks parandusmeetmed ning vajadusel nõuda sisse nõutavast väiksemas ulatuses tasutud traditsioonilised omavahendid ja kogunenud intress. Komisjon jätkab B-kontode kontrollimist tavapäraste kontrollkäikude raames. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Itaalia, Madalmaade ja Ühendkuningriigi ametiasutused ei suutnud täielikult põhjendada B-kontode aruannetesse kirjendatud summasid, kuna need ei vastanud alusdokumentidele. |
| --- | --- |

2.20.

Itaalia, Madalmaade ja Ühendkuningriigi ametiasutused ei suutnud täielikult põhjendada B-kontode aruannetesse kirjendatud summasid, kuna need ei vastanud alusdokumentidele.

| 2.20. | Komisjon võtab kontrollikoja aruandes esitatud tähelepanekute suhtes järelmeetmeid, arvestades liikmesriikide vastuseid. Ta nõuab asjaomastelt liikmesriikidelt vajalike parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Külastatud liikmesriikides leiti kontrollikoja auditi käigus puudusi enne kauba vabastamist tehtavates kontrollides, eelkõige seoses tollimaksu soodusmäärade kohaldamisega, kohapealset tollivormistust kasutavatele ettevõtjatele täiendava lihtsustamise võimaldamisega ning veo- ja kindlustuskulude käsitlemisega. Osaliselt tõhus riiklik tollijärelevalve tekitab ohu, et kogutud traditsiooniliste omavahendite kogusummad võivad olla ebakorrektsed. |
| --- | --- |

2.21.

Külastatud liikmesriikides leiti kontrollikoja auditi käigus puudusi enne kauba vabastamist tehtavates kontrollides, eelkõige seoses tollimaksu soodusmäärade kohaldamisega, kohapealset tollivormistust kasutavatele ettevõtjatele täiendava lihtsustamise võimaldamisega ning veo- ja kindlustuskulude käsitlemisega. Osaliselt tõhus riiklik tollijärelevalve tekitab ohu, et kogutud traditsiooniliste omavahendite kogusummad võivad olla ebakorrektsed.

| 2.21. | Komisjon võtab kontrollikoja tähelepanekute suhtes järelmeetmeid koostöös asjaomaste liikmesriikidega, võttes nõuetekohaselt arvesse nende vastuseid. Vajaduse korral palutakse liikmesriikidel võtta parandusmeetmeid ning teha kättesaadavaks traditsiooniliste omavahendite tasumata summad. Sisse nõutakse ka kogunenud intress. Viimastel aastatel on komisjon traditsiooniliste omavahendite kontrollimisel keskendunud eelkõige liikmesriikide tollikontrollile, sealhulgas kohapeal toimuva tollivormistuse kontrollimisele. |
| --- | --- |

2.21.

Käibemaksupõhised omavahendid

Ikka veel on pikaajalisi reservatsioone, kuid nende arv väheneb

| 2.22. | Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonides kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 2010. aastal esitati 52 ja tühistati 67 reservatsiooni. Aasta lõpu seisuga kehtis kokku 152 reservatsiooni (vt
  tabel 2.2
  ). 67 reservatsiooni tühistamise netomõju oli käibemaksupõhiste omavahendite kasv peaaegu 90 miljoni euro võrra (15). |
| --- | --- |

2.22.

Reservatsioonide abil saab teha parandusi liikmesriikide edastatud käibemaksudeklaratsioonides kahtlusi tekitanud osadesse pärast õigusaktides sätestatud nelja-aastase tähtaja lõppemist. 2010. aastal esitati 52 ja tühistati 67 reservatsiooni. Aasta lõpu seisuga kehtis kokku 152 reservatsiooni (vt
  tabel 2.2
  ). 67 reservatsiooni tühistamise netomõju oli käibemaksupõhiste omavahendite kasv peaaegu 90 miljoni euro võrra (15).

| 2.23. | Kontrollikoda täheldas suuri edusamme käibemaksuga seotud pikaajaliste reservatsioonide tühistamisel. 2010. aasta lõpus kehtis endiselt kaheksa 2000. aastale eelnevate aastate kohta kehtestatud reservatsiooni, sellal kui 2009. aasta lõpus kehtis 20 reservatsiooni. Kontrollikoda on seisukohal, et pikaajalisteks reservatsioonideks tuleks lugeda reservatsioonid, mis on kehtestatud vähemalt eelneva kümne aasta kohta. See lisab veel kaheksa 2001. aasta kohta käivat reservatsiooni. |
| --- | --- |

2.23.

Kontrollikoda täheldas suuri edusamme käibemaksuga seotud pikaajaliste reservatsioonide tühistamisel. 2010. aasta lõpus kehtis endiselt kaheksa 2000. aastale eelnevate aastate kohta kehtestatud reservatsiooni, sellal kui 2009. aasta lõpus kehtis 20 reservatsiooni. Kontrollikoda on seisukohal, et pikaajalisteks reservatsioonideks tuleks lugeda reservatsioonid, mis on kehtestatud vähemalt eelneva kümne aasta kohta. See lisab veel kaheksa 2001. aasta kohta käivat reservatsiooni.

| 2.23. | Kuna komisjon ega liikmesriigid ei saa probleemi lahendada, kui probleem ei ole kindlaks määratud, leiab komisjon, et pikaajaliste reservatsioonide määratlemisel tuleks arvesse võtta ka reservatsioonist teatamisest möödunud aega. Seepärast on pikaajaliste reservatsioonidena komisjoni tähelepanu all need reservatsioonid, mis on lahendamata rohkem kui viis aastat pärast teatamist. |
| --- | --- |

2.23.

Tabel 2.2 –   Käibemaksuga seotud reservatsioonid seisuga 31.12.2010

| Liikmesriigid | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2009 | 2010. aastal kehtestatud reservatsioonid | 2010. aastal tühistatud reservatsioonid | Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2010 | Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Bulgaaria | 1 | 1 | 0 | 2 | 2007 |
| Tšehhi Vabariik | 9 | 0 | 1 | 8 | 2004 |
| Taani | 5 | 5 | 1 | 9 | 2004 |
| Saksamaa | 4 | 0 | 3 | 1 | 2003 |
| Eesti | 8 | 4 | 3 | 9 | 2004 |
| Iirimaa | 17 | 1 | 8 | 10 | 1998 |
| Kreeka | 11 | 0 | 4 | 7 | 1999 |
| Hispaania | 2 | 1 | 2 | 1 | 2003 |
| Prantsusmaa | 10 | 0 | 4 | 6 | 2001 |
| Itaalia | 9 | 5 | 6 | 8 | 1995 |
| Küpros | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Läti | 5 | 2 | 1 | 6 | 2004 |
| Leedu | 7 | 0 | 5 | 2 | 2005 |
| Luksemburg | 3 | 0 | 1 | 2 | 2004 |
| Ungari | 4 | 1 | 1 | 4 | 2004 |
| Malta | 10 | 0 | 0 | 10 | 2004 |
| Madalmaad | 7 | 4 | 3 | 8 | 2004 |
| Austria | 5 | 1 | 0 | 6 | 2002 |
| Poola | 6 | 1 | 1 | 6 | 2004 |
| Portugal | 10 | 8 | 4 | 14 | 1999 |
| Rumeenia | 0 | 0 | 0 | 0 | |
| Sloveenia | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Slovakkia | 3 | 0 | 3 | 0 | |
| Soome | 10 | 1 | 3 | 8 | 1995 |
| Rootsi | 7 | 9 | 6 | 10 | 1995 |
| Ühendkuningriik | 5 | 5 | 1 | 9 | 1998 |
| KOKKU | 167 | 52 | 67 | 152 | |

Liikmesriigid

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2009

2010. aastal kehtestatud reservatsioonid

2010. aastal tühistatud reservatsioonid

Kehtivate reservatsioonide arv seisuga 31.12.2010

Kõige varasem aasta, mille kohta reservatsioonid kehtivad

Belgia

3

0

3

0

Bulgaaria

1

1

0

2

2007

Tšehhi Vabariik

9

0

1

8

2004

Taani

5

5

1

9

2004

Saksamaa

4

0

3

1

2003

Eesti

8

4

3

9

2004

Iirimaa

17

1

8

10

1998

Kreeka

11

0

4

7

1999

Hispaania

2

1

2

1

2003

Prantsusmaa

10

0

4

6

2001

Itaalia

9

5

6

8

1995

Küpros

3

3

0

6

2004

Läti

5

2

1

6

2004

Leedu

7

0

5

2

2005

Luksemburg

3

0

1

2

2004

Ungari

4

1

1

4

2004

Malta

10

0

0

10

2004

Madalmaad

7

4

3

8

2004

Austria

5

1

0

6

2002

Poola

6

1

1

6

2004

Portugal

10

8

4

14

1999

Rumeenia

0

0

0

0

Sloveenia

3

0

3

0

Slovakkia

3

0

3

0

Soome

10

1

3

8

1995

Rootsi

7

9

6

10

1995

Ühendkuningriik

5

5

1

9

1998

KOKKU

167

52

67

152

Allikas: Euroopa Komisjon.

Viivitused käibemaksudirektiivide kohaldamise järelevalves

| 2.24. | Komisjon vastutab käibemaksudirektiivide korrektse kohaldamise tagamise eest ja peaks tegema järelevalvet direktiivide ülevõtmise ja liikmesriikide kehtestatud siseriiklike rakendusmeetmete vastavuse üle. Ebakorrektne või mittetäielik ülevõtmine võib mõjutada laekuva käibemaksu suurust ja seega ka käibemaksupõhistesse omavahenditesse makstavat summat. 2010. aastal jõustus kolm käibemaksudirektiivi. Kaks oli seotud käibemaksupaketiga (16) ja üks ühise käibemaksusüsteemiga, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega (17). |
| --- | --- |

2.24.

Komisjon vastutab käibemaksudirektiivide korrektse kohaldamise tagamise eest ja peaks tegema järelevalvet direktiivide ülevõtmise ja liikmesriikide kehtestatud siseriiklike rakendusmeetmete vastavuse üle. Ebakorrektne või mittetäielik ülevõtmine võib mõjutada laekuva käibemaksu suurust ja seega ka käibemaksupõhistesse omavahenditesse makstavat summat. 2010. aastal jõustus kolm käibemaksudirektiivi. Kaks oli seotud käibemaksupaketiga (16) ja üks ühise käibemaksusüsteemiga, et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega (17).

| 2.25. | Seitsme liikmesriigi puhul oli komisjonipoolne käibemaksupaketi siseriiklike rakendusmeetmete hindamine 2010. aasta lõpus (12 kuud pärast direktiivi jõustumist) endiselt pooleli. Samal ajal oli komisjon alustanud hindamismenetlust seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiivi rakendamisega ainult kahes liikmesriigis. |
| --- | --- |

2.25.

Seitsme liikmesriigi puhul oli komisjonipoolne käibemaksupaketi siseriiklike rakendusmeetmete hindamine 2010. aasta lõpus (12 kuud pärast direktiivi jõustumist) endiselt pooleli. Samal ajal oli komisjon alustanud hindamismenetlust seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiivi rakendamisega ainult kahes liikmesriigis.

| 2.25. | 16. mai 2011. aasta seisuga oli komisjoni järelevalve tulemusel koostatud üldhinnang kogu 22 liikmesriiki hõlmava käibemaksupaketi kohta. Ülejäänud viie liikmesriigi hindamine on veel pooleli ja see viiakse lõpule 2011. aasta septembriks.

  Seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiiviga algatas komisjon 2010. aasta märtsis rikkumismenetlused üheksa liikmesriigi suhtes, et saada nõuetekohane hinnang.


  2009. ja 2010. aastal tõstatas komisjon veel kahe liikmesriigiga seotud probleemid maksupettuste vastase võitluse strateegia rühmas ja halduskoostöö alalises komitees. Täielik hinnang valmib 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

2.25.

Seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiiviga algatas komisjon 2010. aasta märtsis rikkumismenetlused üheksa liikmesriigi suhtes, et saada nõuetekohane hinnang.

2009. ja 2010. aastal tõstatas komisjon veel kahe liikmesriigiga seotud probleemid maksupettuste vastase võitluse strateegia rühmas ja halduskoostöö alalises komitees. Täielik hinnang valmib 2011. aasta lõpuks.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

Üldised ja erireservatsioonid

| 2.26. | Kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni (18) kehtisid 2010. aasta lõpus EL-15 liikmesriikide (ajavahemikul 2002–2006) ja EL-10 liikmesriikide (ajavahemikul 2004–2006) rahvamajanduse kogutulu andmete suhtes üldised reservatsioonid (19). |
| --- | --- |

2.26.

Kuni rahvamajanduse kogutulu ajakohastatud nimistute analüüsi tulemuste selgumiseni (18) kehtisid 2010. aasta lõpus EL-15 liikmesriikide (ajavahemikul 2002–2006) ja EL-10 liikmesriikide (ajavahemikul 2004–2006) rahvamajanduse kogutulu andmete suhtes üldised reservatsioonid (19).

| 2.27. | 2010. aasta alguses olid menetluses veel neli (20) aastate 1995–2001 suhtes kehtestatud rahvamajanduse kogutoodangu erireservatsiooni (21). 2010. aastal ei tühistanud komisjon neist ühtegi. Kuna uusi erireservatsioone ei kehtestatud, jäi menetluses olevate reservatsioonide arv aasta lõpu seisuga samaks. |
| --- | --- |

2.27.

2010. aasta alguses olid menetluses veel neli (20) aastate 1995–2001 suhtes kehtestatud rahvamajanduse kogutoodangu erireservatsiooni (21). 2010. aastal ei tühistanud komisjon neist ühtegi. Kuna uusi erireservatsioone ei kehtestatud, jäi menetluses olevate reservatsioonide arv aasta lõpu seisuga samaks.

| 2.27. | Nende kahe liikmesriigiga, kellel on veel 1995.–2001. aasta rahvamajanduse kogutoodanguga seotud reservatsioone (Kreekal üks, Ühendkuningriigil 2010. aasta lõpuks kolm), jätkab komisjon koostööd reservatsioonide tühistamiseks. Selle töö tulemusena tühistati üks Ühendkuningriigi reservatsioon 2011. aasta mais. |
| --- | --- |

2.27.

Rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine liikmesriikides ei ole veel lõpetatud

| 2.28. | 2010. aastal kontrollis komisjon kuues liikmesriigis kohapeal rahvamajanduse kogutulu nimistuid ja viis neist nelja puhul läbi otsese kontrollimise, mis piirdus siiski väheste rahvamajanduse kogutulu komponentidega. Vastavalt Eurostati suunistele ei saa sellise otsese kontrollimise lähenemisviisi puhul teha järeldusi rahvamajanduse kogutulu kõikide osade prognooside kohta. |
| --- | --- |

2.28.

2010. aastal kontrollis komisjon kuues liikmesriigis kohapeal rahvamajanduse kogutulu nimistuid ja viis neist nelja puhul läbi otsese kontrollimise, mis piirdus siiski väheste rahvamajanduse kogutulu komponentidega. Vastavalt Eurostati suunistele ei saa sellise otsese kontrollimise lähenemisviisi puhul teha järeldusi rahvamajanduse kogutulu kõikide osade prognooside kohta.

| 2.28. | Mis puudutab ülejäänud kahte riiki, siis Rumeenia otsene kontroll teostati 2011. aasta aprillis ja Bulgaaria kontrollimine on kavandatud 2011. aasta lõpuks. Lisaks riikide rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimisele rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamise küsimustiku põhjal teostab komisjon ka otsest kontrollimist. Komisjoni järeldused põhinevad mõlemat kontrolli hõlmaval täielikul kontrollimisel. Komisjon on seisukohal, et tema poolt valitud komponentide arv oli otseseks kontrollimiseks asjakohane ja kooskõlas rahvamajanduse kogutulu komitees heakskiidetud otsese kontrollimise suunistega. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | 2010. aasta lõpuks ei olnud Eurostat veel koostanud hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ajavahemikuks alates aastast 2002 ega saanud seega asendada üldiseid reservatsioone (vt punkt 2.26) nimetatud aastaid käsitlevate erireservatsioonidega. |
| --- | --- |

2.29.

2010. aasta lõpuks ei olnud Eurostat veel koostanud hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ajavahemikuks alates aastast 2002 ega saanud seega asendada üldiseid reservatsioone (vt punkt 2.26) nimetatud aastaid käsitlevate erireservatsioonidega.

| 2.29. | Komisjon esitab 2011. aasta hindamisaruanded, mis võimaldab asjakohastel juhtudel asendada üldised reservatsioonid erireservatsioonidega, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kes saatsid oma rahvamajanduse kogutulu nimistud rahvamajanduse kogutulu komitees kokku lepitud ajakava kohaselt 2009. aasta lõpus. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Liikmesriikide riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemid peaksid aitama tagada rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust (22). Eurostat ei ole veel lõpetanud riiklike statistikaametite järelevalve-ja kontrollisüsteemide hindamist ega vastu võtnud suuniseid selliste süsteemide rakendamise kohta rahvamajanduse arvepidamisel liikmesriikides. |
| --- | --- |

2.30.

Liikmesriikide riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemid peaksid aitama tagada rahvamajanduse kogutulu andmete võrreldavust, usaldusväärsust ja ammendavust (22). Eurostat ei ole veel lõpetanud riiklike statistikaametite järelevalve-ja kontrollisüsteemide hindamist ega vastu võtnud suuniseid selliste süsteemide rakendamise kohta rahvamajanduse arvepidamisel liikmesriikides.

| 2.30. | Komisjon on seisukohal, et tema lähenemisviis (rahvamajanduse kogutulu küsimustike eelkontroll, rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine, kasutades rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamise küsimustikku, ja otsene kontroll) sobib liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu lõplikuks hindamiseks. Komisjon on seisukohal, et rahvamajanduse arvepidamise usaldusväärsus sõltub peamiselt kasutatud statistilistest allikatest ja nende meetoditest ning keskendub rahvamajanduse kogutulu andmete hindamisel kõnealuste tegurite kontrollimisele ja parandamisele. Seda silmas pidades on liikmesriikide statistikaametites kasutatavad järelevalve- ja kontrollisüsteemid korraldusliku iseloomuga ega anna kindlaid tõendeid kontode usaldusväärsuse kohta, ehkki need järelevalve- ja kontrollisüsteemid võivad leevendada rahvamajanduse arvepidamises leiduda võivate vigade ohtu. Komisjon on kontrollikoja märkusi juba arvesse võtnud ja jätkanud jõupingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide suuniste väljatöötamiseks. Küsimust arutati täiendavalt rahvamajanduse kogutulu komitee 27. oktoobri 2010. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

2.30.

Ühendkuningriigi korrektsioon

| 2.31. | Ühendkuningriigi 2007.–2009. aasta korrektsiooni arvutamisel ei võtnud komisjon eraldatud kogukulutuste (mis on korrektsiooni arvutamise põhiline osa) arvutamisel arvesse umbkaudu 2 % ELi poolt tehtud maksetest. Komisjon jättis need summad välja, sest kulutuste kohta käiv teave ei olnud kättesaadav. Komisjon ei kontrollinud, kas need kulutused oleks võinud lugeda Ühendkuningriigile eraldatuks arvutamise eesmärgil (vt
  lisa 2.5
  , eelkõige punktid 3–5 ja 10–11). |
| --- | --- |

2.31.

Ühendkuningriigi 2007.–2009. aasta korrektsiooni arvutamisel ei võtnud komisjon eraldatud kogukulutuste (mis on korrektsiooni arvutamise põhiline osa) arvutamisel arvesse umbkaudu 2 % ELi poolt tehtud maksetest. Komisjon jättis need summad välja, sest kulutuste kohta käiv teave ei olnud kättesaadav. Komisjon ei kontrollinud, kas need kulutused oleks võinud lugeda Ühendkuningriigile eraldatuks arvutamise eesmärgil (vt
  lisa 2.5
  , eelkõige punktid 3–5 ja 10–11).

| 2.31. | 100 % täpsuse taotlemine oleks koormav ressursside tõhusa kasutamise seisukohalt, kuna selleks tuleks käsitsi ja juhtumhaaval läbi vaadata tuhandeid tehinguid. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Kontrollikoda märkis ka, et eraldatud kogukulutuste arvutamiseks kasutatavas „tegelike maksete” määratluses komisjon: |
| --- | --- |

2.32.

Kontrollikoda märkis ka, et eraldatud kogukulutuste arvutamiseks kasutatavas „tegelike maksete” määratluses komisjon:

2.32.

| a) | ei kaasa sihtotstarbelistest tuludest rahastatavaid kulutusi (määratud kulutused), mis suurenesid märgatavalt ajavahemikus 2007–2009, kasvades eelarvest tehtavate kogumaksete ühelt protsendilt viiele; |
| --- | --- |

a)

ei kaasa sihtotstarbelistest tuludest rahastatavaid kulutusi (määratud kulutused), mis suurenesid märgatavalt ajavahemikus 2007–2009, kasvades eelarvest tehtavate kogumaksete ühelt protsendilt viiele;

| a) | Sihtotstarbelist välistulu (mis tavaliselt moodustab kogusummast ühe kolmandiku) ei tuleks arvesse võtta. Komisjon märgib, et 2010. aastal langes sihtotstarbelisest tulust rahastatavate kulutuste osakaal taas 2007. aasta tasemele. |
| --- | --- |

a)

| b) | ei lahuta eraldatud kogukulutustest summasid, mis on kaetud tasutud tagasinõudekorraldustest, eelkõige seoses eelarve jaotisega 6 „Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed”: sellest allikast saadavad tulud moodustasid 3–5 % sama perioodi maksetest. |
| --- | --- |

b)

ei lahuta eraldatud kogukulutustest summasid, mis on kaetud tasutud tagasinõudekorraldustest, eelkõige seoses eelarve jaotisega 6 „Ühenduse kokkulepete ja programmidega seotud osa- ja tagasimaksed”: sellest allikast saadavad tulud moodustasid 3–5 % sama perioodi maksetest.

| b) | Õige oleks neist allikatest saadav tulu lahutada abi saavale riigile eraldatud kulutustest, kuid see teave on kättesaadav ainult paberkandjal ja lisaks tekib topeltarvestuse oht. Nagu juba märgitud, on selliseid tehinguid tuhandeid ning nende läbivaatamine nõuaks väga palju vahendeid. |
| --- | --- |

b)

Nimetatud eelarveliste tehingute arvestamine võimaldaks kulutuste jaotamisel pidada kinni sisu-enne-vormi-põhimõttest (vt
  lisa 2.5
  , eriti punktid 3–5 ja 10–11).

See nõuaks kulusid, mis komisjoni arvates ei ole põhjendatud.

| 2.33. | Kahes eelnenud lõigus loetletud tehingute liikide mittearvestamine vähendab Ühendkuningriigi korrektsiooni arvutamise täpsust. Ei ole võimalik öelda, millises suunas see mõjutab arvutuse tulemust. |
| --- | --- |

2.33.

Kahes eelnenud lõigus loetletud tehingute liikide mittearvestamine vähendab Ühendkuningriigi korrektsiooni arvutamise täpsust. Ei ole võimalik öelda, millises suunas see mõjutab arvutuse tulemust.

Tagasinõudmisest loobumine

| 2.34. | Finantsmääruse rakenduseeskirjade (23) kohaselt võib tagasinõudmisest loobuda, kui eeldatavad sissenõudmiskulud ületavad sissenõutava summa, kui nõuet ei ole võimalik sisse nõuda selle aegumise või võlgniku maksejõuetuse tõttu ja kui sissenõudmine ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsust tuleb põhjendada. |
| --- | --- |

2.34.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade (23) kohaselt võib tagasinõudmisest loobuda, kui eeldatavad sissenõudmiskulud ületavad sissenõutava summa, kui nõuet ei ole võimalik sisse nõuda selle aegumise või võlgniku maksejõuetuse tõttu ja kui sissenõudmine ei ole kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Loobumisotsust tuleb põhjendada.

| 2.35. | Loobumissüsteemide auditist ilmnes, et üldiselt kohaldas komisjon tagasinõuetest loobumise menetlusi ning põhjendas vastuvõetud otsuseid. Kontrollikoda leidis perioodil 1995–2008 siiski komisjonipoolses juhtimises puudusi, mis suurendavad ohtu, et nõudeid ei saada kätte. Iga alltoodud loobumisjuhtumi puhul leiti üks või mitu puudust (
  näited 2.1, 2.2 ja 2.3
  ). |
| --- | --- |

2.35.

Loobumissüsteemide auditist ilmnes, et üldiselt kohaldas komisjon tagasinõuetest loobumise menetlusi ning põhjendas vastuvõetud otsuseid. Kontrollikoda leidis perioodil 1995–2008 siiski komisjonipoolses juhtimises puudusi, mis suurendavad ohtu, et nõudeid ei saada kätte. Iga alltoodud loobumisjuhtumi puhul leiti üks või mitu puudust (
  näited 2.1, 2.2 ja 2.3
  ).

| 2.35. | Paljud viivitused tagasinõudekorralduste esitamisel on tingitud vajadusest järgida ettenähtud auditikorda ja juriidilist menetlust. Komisjon usub, et komisjonipoolne juhtimine ei ole märkimisväärselt kahjustanud saadaolevate summade kättesaamist. |
| --- | --- |

2.35.

Näide 2.1

Töövõtja finantssuutlikkuse hindamine

Ühel viienda teadusuuringute raamprogrammi toetusega seotud juhtumi puhul (kogumaksumusega 500 000 eurot) hinnati negatiivseks ettevõtte suutlikkus kasumit teenida. Komisjon ei pidanud sellegipoolest toetuslepingu sõlmimisel vajalikuks finantstagatiste olemasolu. Loobumisotsus tehti lõpuks seetõttu, et kuulutati välja ettevõtte pankrot.

Veel 15 juhtumi puhul (6 miljonit eurot), mis olid seotud toetuste määramisega viiendale teadusuuringute raamprogrammile ja välistegevusele, ei suutnud komisjon esitada tõendeid selle kohta, et ta hindas taotlejate finantssuutlikkust. Neist kaheksal juhtumil tehti loobumisotsus abisaajate maksejõuetuse tõttu.

Näide 2.1

Töövõtja finantssuutlikkuse hindamine

Kontrollikoda osutab 2001. aasta juhtumile. Finantssuutlikkuse kontrollimine on oluliselt paranenud pärast seda, kui selline kontrollimine nähti ette viienda raamprogrammi raames. Kuuenda raamprogrammi puhul kasutati ja seitsmenda raamprogrammi puhul kasutatakse keerulisemaid suhtarve. Komisjon võttis ka vastu eeskirjad, millega tagatakse pidev osalejate olemasolu ja juriidilise staatuse ning tegevus- ja finantssuutlikkuse kontrollimine (komisjoni 13. juuni 2007. aasta otsus K(2007) 2466), millest lähtuvad kõik asjaomased peadirektoraadid.

Komisjon leiab, et nüüd on võetud kõik vajalikud meetmed selliste olukordade kordumise ohu vähendamiseks.

Alates sellest, kui taotlejate finantssuutlikkuse hindamise süsteem muudeti kohustuslikuks (2003. aasta konkursikutse puhul), on kõnealust süsteemi veelgi tugevdatud ja ühtlustatud. Toetuse taotlejatel tuleb nüüd dokumentidega tõendada, et neil on stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti läbiviimise perioodil ja osaleda selle rahastamises.

Näide 2.2

Lepingute haldamine

Mainitud viienda teadusuuringute raamprogrammi lepingu koordineerija ei jaotanud eelrahastamise makset teistele projekti elluviimise eest vastutavatele lepingupartneritele. Komisjon ei taganud eelrahastamise jaotamist käsitlevate lepingutingimuste täitmist. Suur osa vahendeid jäi tagasi saamata ning tagasinõutavast summast (500 000 eurot) loobuti kolm aastat hiljem koordinaatori pankroti tõttu.

Veel ühe juhtumi puhul (145 000 eurot), mis puudutas Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite rahastamisvahendit, täheldati pikki haldusalase tegevusetuse perioode (1998–2005) komisjonipoolses lepingu haldamises.

Näide 2.2

Lepingute haldamine

Enne 2005. aastat esines Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite programmis halduslikke viivitusi, kuid praeguseks on koostöötalituse EuropeAid üldise likvideerimismenetluse raames 600 meetmetelt tagasi nõutud 35 miljonit eurot. Osutatud juhtumi puhul saadi 2/3 võlgnetavast summast tagasi tasaarvestuse teel; 145 000 euro tagasinõudmisest loobuti peamiselt seetõttu, et kuigi alates 2005. aastast on korduvalt üritatud juhtumit selgitada, ei ole siiski suudetud täpselt kindlaks teha, kellele on üle antud panga kohustused pärast konsortsiumi ülevõtmist.

Näide 2.3

Tagasinõudekorralduste esitamine ja -menetluste kehtestamine

Viie loobumisjuhtumi puhul (2,5 miljonit eurot) esines põhjendamatuid viivitusi tagasinõudekorralduste esitamisel ja/või tagasinõudemenetluste algatamisel. Juhtumid olid seotud viienda raamprogrammiga (1) ja välistegevusega (4) ning loobumiste põhjuseks oli võlgniku maksejõuetus.

Mainitud Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite rahastamisvahendiga seotud juhtumi puhul ei kaalunud komisjon kõiki võimalusi tasaarvelduse tegemiseks.

Näide 2.3

Tagasinõudekorralduste esitamise ja tagasinõudemenetluste kehtestamine

Paljud viivitused tagasinõudekorralduste esitamisel on tingitud vajadusest järgida ettenähtud auditi- ja juriidilise menetluse korda. Komisjon usub, et komisjonipoolne juhtimine ei ole märkimisväärselt kahjustanud saadaolevate summade kättesaamist.

Tagasinõudekorralduste õigeaegse esitamise tagamiseks on parandatud ka sisemenetlust.

Euroopa Ühenduse investeeringupartnerite juhtumis ei oleks 2008. aasta lõpul saanud täiendavat tasaarvestust teha tehnilistel põhjustel – raamatupidamise aastalõpu menetluste tõttu.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 2.36. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.3
  . Kontrollikoda kirjeldab allpool olulisi tähelepanekuid põhjalikumalt. |
| --- | --- |

2.36.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2.3
  . Kontrollikoda kirjeldab allpool olulisi tähelepanekuid põhjalikumalt.

| 2.37. | Kontrollikoja auditi käigus tuvastati ühe liikmesriigi süsteemides olulisi puuduseid seoses traditsiooniliste omavahendite kirjendamise usaldusväärsusega raamatupidamisaruannetes (vt punkt 2.15). Samasugused puudused süsteemides leiti ka komisjonipoolsete kontrollide käigus. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve peadirektoraat oleks pidanud selle puuduse oma aasta tegevusaruandes välja tooma. |
| --- | --- |

2.37.

Kontrollikoja auditi käigus tuvastati ühe liikmesriigi süsteemides olulisi puuduseid seoses traditsiooniliste omavahendite kirjendamise usaldusväärsusega raamatupidamisaruannetes (vt punkt 2.15). Samasugused puudused süsteemides leiti ka komisjonipoolsete kontrollide käigus. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve peadirektoraat oleks pidanud selle puuduse oma aasta tegevusaruandes välja tooma.

| 2.37. | Komisjon on alates 2008. aastast tähelepanelikult jälginud selle liikmesriigi raamatupidamissüsteemi probleeme. Komisjon on läbi viinud kokku kolm traditsiooniliste omavahendite kontrolli (ühe 2008. aastal ja kaks 2009. aastal) ning nõudnud parandusmeetmete võtmist, sealhulgas sisekontrolli tõhustamist ja raamatupidamissüsteemi igakülgse välisauditisüsteemi loomist. Liikmesriigi edusamme arutatakse taas 2011. aasta juulis toimuval omavahendite nõuandekomitee istungil vastavalt komisjoni viimase kontrollkäigu aruandele. 2010. aasta tegevusaruandes ei ole probleemile eraldi osutatud, kuna puudus, mis seisneb traditsiooniliste omavahendite alalaekumises ühes liikmesriigis, oli teada juba varem ja komisjon on seda hoolikalt jälginud. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Viga, mille kontrollikoda leidis komisjonipoolses Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutuses (vt punkt 2.16), on välja toodud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, kus on kirjeldatud sellest tulenevalt kohaldatud täiendavaid kontrollimeetmeid. Arvestades aga komisjoni enda olulisuse kriteeriumidega, on kontrollikoda seisukohal, et eelarve peadirektoraadi peadirektori kinnitavas avalduses oleks tulnud esitada reservatsioon. |
| --- | --- |

2.38.

Viga, mille kontrollikoda leidis komisjonipoolses Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutuses (vt punkt 2.16), on välja toodud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, kus on kirjeldatud sellest tulenevalt kohaldatud täiendavaid kontrollimeetmeid. Arvestades aga komisjoni enda olulisuse kriteeriumidega, on kontrollikoda seisukohal, et eelarve peadirektoraadi peadirektori kinnitavas avalduses oleks tulnud esitada reservatsioon.

| 2.38. | Praegust korrigeerimist silmas pidades jääb vea lõplik mõju 2011. aastal alla olulisuse künnise. |
| --- | --- |

2.38.

KOKKUVÕTE JA SOOVITUSED

Järeldused

| 2.39. | Tuginedes oma audititöö tulemustele (24) järeldab kontrollikoda, et:






  a) | liikmesriikide deklaratsioonid ja traditsiooniliste omavahendite maksed, |
| --- | --- | --- |

2.39.

Tuginedes oma audititöö tulemustele (24) järeldab kontrollikoda, et:

a)

liikmesriikide deklaratsioonid ja traditsiooniliste omavahendite maksed,

| b) | liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutused liikmesriikide osamaksete kohta ning ka |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide saadetud käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu andmete põhjal tehtud komisjoni arvutused liikmesriikide osamaksete kohta ning ka

| c) | muud tulud |
| --- | --- |

c)

muud tulud

ei sisaldanud 31. detsembril 2010 lõppenud aastal olulisel määral vigu.

| 2.40. | Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid tulude korrektsuse tagamisel mõjusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele puudustele: |
| --- | --- |

2.40.

Tuginedes oma audititöö tulemustele järeldab kontrollikoda, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid tulude korrektsuse tagamisel mõjusad. Kontrollikoda juhib siiski tähelepanu järgmistele puudustele:

2.40.

| a) | kontrollikoja audititega tuvastatakse jätkuvalt probleeme seoses B-kontode kasutamisega (punkt 2.19) ning A- ja B-kontode aruannetega (punktid 2.15 ja 2.20). Puudusi avastati ka liikmesriikide tollijärelevalves (punkt 2.21). Kontrollikoda järeldab, et auditeeritud liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on traditsiooniliste omavahendite täieliku ja korrektse registreerimise tagamisel ainult osaliselt mõjusad; |
| --- | --- |

a)

kontrollikoja audititega tuvastatakse jätkuvalt probleeme seoses B-kontode kasutamisega (punkt 2.19) ning A- ja B-kontode aruannetega (punktid 2.15 ja 2.20). Puudusi avastati ka liikmesriikide tollijärelevalves (punkt 2.21). Kontrollikoda järeldab, et auditeeritud liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemid on traditsiooniliste omavahendite täieliku ja korrektse registreerimise tagamisel ainult osaliselt mõjusad;

| a) | Vajaduse korral nõuavad komisjoni talitused asjaomastelt liikmesriikidelt, et nad võtaksid asjakohaseid meetmeid kontrollikoja leitud puuduste kõrvaldamiseks. Komisjon jätkab B-kontode kontrollimist tavapärase inspekteerimise käigus, et vähendada puuduste arvu. Nagu on osutatud punktis 2.21, on komisjon traditsiooniliste omavahendite kontrollimisel viimasel ajal keskendunud liikmesriikide tollijärelevalvele. Komisjon jätkab tollijärelevalve kontrollimist uute kontrollkäikudega. |
| --- | --- |

a)

| b) | ikka veel kehtib pikaajalisi reservatsioone (punkt 2.23). Kontrollikoda leidis puudusi ka komisjoni järelevalves kontrollitud käibemaksudirektiivide korrektse kohaldamise üle liikmesriikides (punkt 2.25); |
| --- | --- |

b)

ikka veel kehtib pikaajalisi reservatsioone (punkt 2.23). Kontrollikoda leidis puudusi ka komisjoni järelevalves kontrollitud käibemaksudirektiivide korrektse kohaldamise üle liikmesriikides (punkt 2.25);

| b) | Komisjon tegeleb aktiivselt nende allesjäänud pikaaegsete reservatsioonide lahendamisega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole algatanud rikkumismenetlust.

  Mis puudutab käibemaksupaketti, siis hinnangu koostamine viie ülejäänud liikmesriigi kohta on veel pooleli. Komisjon kavatseb selle lõpule viia 2011. aasta septembriks. Seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiiviga saab komisjon, olles lõpuks kätte saanud liikmesriikide hilinenud teated, viia 2011. aasta jooksul lõpule rakendamise järelevalve ja esitada nõukogule oma aruande (vt punkt 2.25). |
| --- | --- |

b)

Mis puudutab käibemaksupaketti, siis hinnangu koostamine viie ülejäänud liikmesriigi kohta on veel pooleli. Komisjon kavatseb selle lõpule viia 2011. aasta septembriks. Seoses maksupettustega võitlemist käsitleva käibemaksudirektiiviga saab komisjon, olles lõpuks kätte saanud liikmesriikide hilinenud teated, viia 2011. aasta jooksul lõpule rakendamise järelevalve ja esitada nõukogule oma aruande (vt punkt 2.25).

| c) | komisjon ei ole veel lõpetanud rahvamajanduse kogutulu nimistute (mis sisaldavad andmeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ajavahemikuks alates aastast 2002) kontrollimist (punkt 2.29) ega ole veel tühistanud nelja rahvamajanduse kogutoodangu erireservatsiooni, mis kehtisid perioodi 1995–2001 suhtes (punkt 2.27); |
| --- | --- |

c)

komisjon ei ole veel lõpetanud rahvamajanduse kogutulu nimistute (mis sisaldavad andmeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ajavahemikuks alates aastast 2002) kontrollimist (punkt 2.29) ega ole veel tühistanud nelja rahvamajanduse kogutoodangu erireservatsiooni, mis kehtisid perioodi 1995–2001 suhtes (punkt 2.27);

| c) | Komisjon esitab 2011. aastal liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmete hindamisaruanded, mis võimaldab asjakohastel juhtudel asendada üldised reservatsioonid erireservatsioonidega. Nende kahe liikmesriigiga, kellel veel esineb 1995.–2001. aasta rahvamajanduse kogutoodanguga seotud reservatsioone, jätkab komisjon koostööd reservatsioonide tühistamiseks. Nende jõupingutuste tulemusena tühistati 2011. aastal üks Ühendkuningriigi reservatsioon. |
| --- | --- |

c)

| d) | Ühendkuningriigi korrigeerimise (25) 2006. aasta lõpliku summa arvutamises oli viga (vt punkt 2.16). Järgnevate aastate korrektsiooni arvutamisel esines puudusi (vt punktid 2.31–2.33). Kontrollikoda järeldab, et komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid on Ühendkuningriigi korrektsiooni õige arvutamise tagamisel osaliselt mõjusad; |
| --- | --- |

d)

Ühendkuningriigi korrigeerimise (25) 2006. aasta lõpliku summa arvutamises oli viga (vt punkt 2.16). Järgnevate aastate korrektsiooni arvutamisel esines puudusi (vt punktid 2.31–2.33). Kontrollikoda järeldab, et komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid on Ühendkuningriigi korrektsiooni õige arvutamise tagamisel osaliselt mõjusad;

| d) | Järelevalve- ja kontrollisüsteem on põhjalikult läbi vaadatud pärast seda, kui kontrollikoda vea avastas.

  Komisjon leiab, et eraldatud kulutuste arvutamise metoodika on piisavalt töökindel ja selle abil saab arvutada Ühendkuningriigi osa. Kontrollikoja nimetatud puudused tulenevad hinnangust, et arvutuse täiendavast täpsustamisega seotud piirkulu ei oleks kulutõhus. |
| --- | --- |

d)

Komisjon leiab, et eraldatud kulutuste arvutamise metoodika on piisavalt töökindel ja selle abil saab arvutada Ühendkuningriigi osa. Kontrollikoja nimetatud puudused tulenevad hinnangust, et arvutuse täiendavast täpsustamisega seotud piirkulu ei oleks kulutõhus.

| e) | eelarvele seoses nõuetest loobumisega põhjustatud kahju oleks saanud vältida või seda vähendada, kui komisjon oleks olnud aktiivsem (punkt 2.35). |
| --- | --- |

e)

eelarvele seoses nõuetest loobumisega põhjustatud kahju oleks saanud vältida või seda vähendada, kui komisjon oleks olnud aktiivsem (punkt 2.35).

| e) | Kontrollikoda ei ole vaidlustanud komisjoni otsused, mis käsitlevad saadaolevatest summadest loobumist. Aluseks olevaid süsteeme, mida kontrollikoda kontrollis seoses loobumistega, tuleb käsitada rohkem kui kümne aasta taguses juhtimis- ja seadusandlikus kontekstis. Pärast nimetatud ajavahemikku on loodud koostöötalitus EuropeAid (2001), kehtestatud uus finantsmäärus (2003), kasutusele võetud arvutipõhine ühine infosüsteem RELEX (2003) ja välisabi haldamine on üle antud delegatsioonidele (2004). |
| --- | --- |

e)

Soovitused

| 2.41. | Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes antud soovituste põhjal võetud meetmete tulemused on esitatud
  lisas 2.4
  . Märkida tuleb järgmisi asjaolusid: |
| --- | --- |

2.41.

Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes antud soovituste põhjal võetud meetmete tulemused on esitatud
  lisas 2.4
  . Märkida tuleb järgmisi asjaolusid:

2.41.

| — | traditsiooniliste omavahendite osas hindas komisjon puudusi, mis on seotud impordi lihtsustatud tolliprotseduuridega. Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde seoses kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade kirjendamisega B-kontodele; |
| --- | --- |

—

traditsiooniliste omavahendite osas hindas komisjon puudusi, mis on seotud impordi lihtsustatud tolliprotseduuridega. Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde seoses kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade kirjendamisega B-kontodele;

| — | Komisjon analüüsis lihtsustatud tolliprotseduuridega seotud puudusi oma 2010. aasta tegevusaruandes. Samuti on komisjon kontrollinud kõikide liikmesriikide tollikontrollistrateegiat ning koostanud teemaaruande kontrollimiste ja kontrollikoja auditi käigus leitud puuduste kohta. Komisjon esitas aruande projekti 2010. aasta detsembris toimunud omavahendite nõuandekomitee istungil. Aruande lõplikku versiooni arutatakse omavahendite nõuandekomitee istungil 2011. aasta juulis.

  Komisjon on kontrollikojast erineval seisukohal kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade B-kontodele kirjendamise küsimuses. Komisjon on tutvunud Euroopa Kohtu otsustega kohtuasjades Elshan ja Dansk Logistik (C 459/07 ja C-230/08) ning otsustanud jääda senisele seisukohale.


  Vaata komisjoni vastus lisas 2.4. |
| --- | --- |

—

Komisjon on kontrollikojast erineval seisukohal kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade B-kontodele kirjendamise küsimuses. Komisjon on tutvunud Euroopa Kohtu otsustega kohtuasjades Elshan ja Dansk Logistik (C 459/07 ja C-230/08) ning otsustanud jääda senisele seisukohale.

Vaata komisjoni vastus lisas 2.4.

| — | rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite osas ei kohalda liikmesriigid alati suuniseid suurematest statistilistest muudatustest teavitamiseks ning ei ole tehtud edusamme Euroopa Liidu ühtse andmete muutmise korra rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite osas ei kohalda liikmesriigid alati suuniseid suurematest statistilistest muudatustest teavitamiseks ning ei ole tehtud edusamme Euroopa Liidu ühtse andmete muutmise korra rakendamiseks.

| — | Mis puudutab omavahendite arvutamise aluseks olevat rahvamajanduse kogutulu, siis selle läbivaatamise küsimust on käsitletud dokumendis GNIC/085. Liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu läbivaatamist jälgitakse rahvamajanduse kogutulu käsitleva määruse kohaselt iga-aastaste kvaliteediaruannete abil. Mis puudutab asjaomase komitee (30) suuniseid suurematest statistilistest muudatustest teavitamise kohta, siis komisjon (Eurostat) rõhutab eelkõige rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekutel alati, et liikmesriikidel tuleb neid suuniseid täita. Komisjon jätkab tööd ja arutelusid liikmesriikidega, et rakendada terves ELis ühtset läbivaatamise poliitikat, võttes arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. |
| --- | --- |

—

Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda, et komisjon:

| — | jätkaks jõupingutusi, et tagada B-kontode korrektne kasutamine, tagada, et arvestussüsteemid võimaldavad koostada A- ja B-kontode tõendatavalt täielikud ja korrektsed aruanded ja et liikmesriikide tollijärelevalvet veelgi tugevdatakse (traditsioonilised omavahendid); |
| --- | --- |

—

jätkaks jõupingutusi, et tagada B-kontode korrektne kasutamine, tagada, et arvestussüsteemid võimaldavad koostada A- ja B-kontode tõendatavalt täielikud ja korrektsed aruanded ja et liikmesriikide tollijärelevalvet veelgi tugevdatakse (traditsioonilised omavahendid);

| — | Komisjon jätkab B-kontode ja raamatupidamissüsteemide kontrollimist kontrollkäikudega, et tagada, et liikmesriikide A- ja B-kontode aruanded on veatud. Nagu osutatud punktis 2.21, pööras komisjon äsjasel traditsiooniliste omavahendite kontrollimisel tähelepanu eelkõige liikmesriikide tollikontrollile. Ta kavatseb kontrollida liikmesriikide tollijärelevalvet ja nende tugevdamise meetmeid ka tulevikus. |
| --- | --- |

—

| — | esitaks rahvamajanduse kogutulu komiteele hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta, et oleks võimalik 2011. aastal asendada kõik üldised reservatsioonid erireservatsioonidega ajavahemikuks alates aastast 2002. Liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu suuruse hindamisel tuleks rahvamajanduse arvepidamises võtta arvesse riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ning selgitada oma arvamuse ulatust (rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid). |
| --- | --- |

—

esitaks rahvamajanduse kogutulu komiteele hindamisaruandeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta, et oleks võimalik 2011. aastal asendada kõik üldised reservatsioonid erireservatsioonidega ajavahemikuks alates aastast 2002. Liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu suuruse hindamisel tuleks rahvamajanduse arvepidamises võtta arvesse riiklike statistikaametite järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist ning selgitada oma arvamuse ulatust (rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid).

| — | Komisjon esitab 2011. aastal hindamisaruanded, mille alusel saab asjakohastel juhtudel asendada üldised reservatsioonid erireservatsioonidega. Komisjon on seisukohal, et tema kohaldatav lähenemisviis (rahvamajanduse kogutulu küsimustike eelkontroll, rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimine, kasutades rahvamajanduse kogutulu nimistute hindamise küsimustikku, millele lisandub otsene kontroll) sobib liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu lõplikuks hindamiseks. Seda silmas pidades on järelevalve- ja kontrollisüsteemid korraldusliku iseloomuga ega anna kindlaid tõendeid kontode usaldusväärsuse kohta, mis sõltub peamiselt kasutatavatest statistilistest allikatest ja meetoditest, ehkki järelevalve- ja kontrollisüsteemid võivad aidata leevendada rahvamajanduse arvepidamises leiduda võivate vigade ohtu. Komisjon jätkab jõupingutusi, et kontrollikoja märkusi arvestades töötada välja liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamist käsitlevad järelevalve- ja kontrollisüsteemide suunised. |
| --- | --- |

—

JÄRELMEETMED SEOSES ERIARUANDEGA NR 2/2008 SIDUVA TOLLIINFORMATSIOONI KOHTA

Sissejuhatus

| 2.42. | 2008. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 2/2008 siduva tariifiinformatsiooni kohta (26). Siduv tariifiinformatsioon (STI) on ettevõtjate taotlusel liikmesriigi tolliasutuse poolt kirjalikult edastatud tariifse klassifikatsiooni otsus. Otsus on juriidiliselt siduv kõigile Euroopa Liidu tolliasutustele tariifiinformatsiooni saanute suhtes kuni kuus aastat alates väljaandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

2.42.

2008. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 2/2008 siduva tariifiinformatsiooni kohta (26). Siduv tariifiinformatsioon (STI) on ettevõtjate taotlusel liikmesriigi tolliasutuse poolt kirjalikult edastatud tariifse klassifikatsiooni otsus. Otsus on juriidiliselt siduv kõigile Euroopa Liidu tolliasutustele tariifiinformatsiooni saanute suhtes kuni kuus aastat alates väljaandmise kuupäevast.

| 2.43. | Üldiselt leiti, et STI süsteem toimib hästi. Siiski vajab see täiustamist. |
| --- | --- |

2.43.

Üldiselt leiti, et STI süsteem toimib hästi. Siiski vajab see täiustamist.

| 2.44. | 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andvas otsuses (27) nõuab parlament, et komisjon püüaks kiiremas korras kõrvaldada seni lahendamata probleemid ja lahendada tariifset klassifitseerimist käsitlevad vaidlused. Nõukogu kutsus komisjoni üles siduva tariifiinformatsiooni süsteemi veelgi täiustama ning jälgima selle rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides, kuid rõhutas, et liikmesriikide võimalikku finantsvastutust tuleks hoolikalt analüüsida (28). |
| --- | --- |

2.44.

2007. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andvas otsuses (27) nõuab parlament, et komisjon püüaks kiiremas korras kõrvaldada seni lahendamata probleemid ja lahendada tariifset klassifitseerimist käsitlevad vaidlused. Nõukogu kutsus komisjoni üles siduva tariifiinformatsiooni süsteemi veelgi täiustama ning jälgima selle rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides, kuid rõhutas, et liikmesriikide võimalikku finantsvastutust tuleks hoolikalt analüüsida (28).

2.44.

Soovituste põhjal võetud meetmed

| a) | Soovitus: komisjon peaks vähendama viivitusi ühtlustamata tariifsete klassifikatsioonide lahendamisel (eriaruande nr 2/2008 punktid 43 ja 44). |
| --- | --- |

a)

Soovitus: komisjon peaks vähendama viivitusi ühtlustamata tariifsete klassifikatsioonide lahendamisel (eriaruande nr 2/2008 punktid 43 ja 44).

Tehtud edusammud: siduva tariifiinformatsiooniga tegelevate töötajate arvu on suurendatud ning viivitusi ühtlustamata tariifsete klassifikatsioonide lahendamisel on vähendatud.

| b) | Soovitus: komisjon peaks hindama ebaõige siduva tariifiinformatsiooni täielikku rahalist mõju ja ajakohastama EBTI-3 andmebaasi (eriaruande nr 2/2008 punktid 45 ja 46). |
| --- | --- |

b)

Soovitus: komisjon peaks hindama ebaõige siduva tariifiinformatsiooni täielikku rahalist mõju ja ajakohastama EBTI-3 andmebaasi (eriaruande nr 2/2008 punktid 45 ja 46).

b)

Tehtud edusammud: komisjon suutis näidata, et püüab teha liikmesriigid rahaliselt vastutavaks ebaõige siduva tariifiinformatsiooni väljastamisest tuleneva traditsiooniliste omavahendite kaotuse eest.

Euroopa siduva tariifiinformatsiooni andmebaasi EBTI-3 lisati uusi toiminguid, et paremini õigusnorme järgida. Avaliku EBTI-3 andmebaasi kasutajaliides on nüüd tõlgitud kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse (välja arvatud malta ja iiri keel) ning tesaurust ajakohastatakse pidevalt.

Komisjon uurib edasi siduva tariifiinformatsiooni nõuetele mittevastavat kasutamist, mis avaldab negatiivset mõju traditsioonilistele omavahenditele, ning vajadusel kohaldab liikmesriikide suhtes rahalisi sanktsioone.

| c) | Soovitus: őigusakte ja neid täiendavaid komisjoni haldussuuniseid tuleks tugevdada (eriaruande nr 2/2008 punkt 47). |
| --- | --- |

c)

Soovitus: őigusakte ja neid täiendavaid komisjoni haldussuuniseid tuleks tugevdada (eriaruande nr 2/2008 punkt 47).

Tehtud edusammud: importija kohustus tema kaupadele väljastatud STI deklareerida on heaks kiidetud, (29) kuid seda ei kohaldata enne ajakohastatud tolliseadustiku rakendussätete jõustumist. Nende sätete abil on võimalik ka parandada ajapikenduste haldamist.

| d) | Soovitus: komisjon peaks julgustama liikmesriike kõrvaldama tuvastatud puudused (eriaruande nr 2/2008 punkt 48). |
| --- | --- |

d)

Soovitus: komisjon peaks julgustama liikmesriike kõrvaldama tuvastatud puudused (eriaruande nr 2/2008 punkt 48).

| d) | Komisjon on teostanud liikmesriikide täieliku järelevalve vastavalt siduva tariifiinformatsiooni haldamise korrale. Järelevalve algas 2007. aasta keskel ja selle järelmeetmed alles kestavad. Lisaks kavatseb komisjon 2011. aastal läbi viia viis siduva tariifiinformatsiooni kohapealset kontrolli traditsiooniliste omavahendite kontrolli raames. |
| --- | --- |

d)

Tehtud edusammud: kontrollikülastuste käigus on komisjon teinud õiguslike nõuete rikkumise juhtumite ja kontrollikoja täheldatud puuduste järelkontrolli.

Komisjon jälgib pidevalt liikmesriikide edusamme ja kontrollib korrapäraselt õigusaktidest tulenevate nõuete kohaldamisel esinevaid puudusi.

Järeldused

| 2.45. | Komisjon on parandanud STI süsteemi ning kontrollinud selle rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides. Peamised parandusmeetmed on aga mõjusad alles siis, kui jõustuvad ajakohastatud tolliseadustiku rakendussätted; seega peab komisjon jätkama pingutusi klassifikatsioonijuhtumite lahendamisele kuluva aja vähendamiseks. |
| --- | --- |

2.45.

Komisjon on parandanud STI süsteemi ning kontrollinud selle rakendamist ja kohaldamist liikmesriikides. Peamised parandusmeetmed on aga mõjusad alles siis, kui jõustuvad ajakohastatud tolliseadustiku rakendussätted; seega peab komisjon jätkama pingutusi klassifikatsioonijuhtumite lahendamisele kuluva aja vähendamiseks.

| 2.45. | Komisjon võtab tähelepanekut arvesse ja jätkab oma jõupingutusi klassifikatsiooniprobleemide lahendamise kiirendamiseks. |
| --- | --- |

2.45.

---

(1)  Vt nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17) ja nõukogu 22. mai 2000. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 105/2009 (ELT L 36, 5.2.2009, lk 1).

(2)  Kui maksud või lõivud jäävad maksmata ja tagatist ei esitata või kui maksud on kaetud tagatisega, kuid on vaidlustatud, võivad liikmesriigid nimetatud vahendite kättesaadavaks tegemise peatada, kirjendades need eraldi kontole (B-kontole).

(3)  Saksamaa, Madalmaad, Austria ja Rootsi.

(4)  Madalmaad ja Rootsi.

(5)  EuropeAidi koostööamet (AIDCO), millest saab 2011. aastal arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid, konkurentsi peadirektoraat ja energeetika peadirektoraat.

(6)  Tolliseadustiku rakendussätete artikli 266 lõige 2: „Tingimusel, et sellega ei mõjutata toimingute nõuetekohase tegemise järelevalvet, võib toll: ... b) teatavate eriliste asjaolude korral kõnealuse kauba laadi tõttu ja käibe kiirendamise eesmärgil vabastada loa omanik kohustusest teatada pädevale tolliasutusele igakordsest kauba saabumisest, ...”, komisjoni määrus (EMÜ) nr 2454/93 (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 430/2010 (ELT L 125, 21.5.2010, lk 10).

(7)  Belgia, Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad ja Rootsi.

(8)  Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Kontrollikojal on seoses tulude auditiga 95 % kindlus, et üldkogumi veamäär jääb alla 2 %.

(9)  Belgia kuuaruanne. Belgia osa 2010. aasta kõikidest traditsioonilistest omavahenditest moodustas 9,5 %.

(10)  Ühendkuningriigi korrektsiooni lõplik arvutus aastaks n lisatakse aasta n+4 eelarvesse.

(11)  Nt aastaaruande 2009 punkt 2.20.

(12)  Ühendkuningriik.

(13)  Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik.

(14)  Ühendkuningriik.

(15)  See koosnes ligikaudu 105 miljoni euro suurusest suurenemisest ja peaaegu 15 miljoni euro suurusest vähenemisest.

(16)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/8/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga (ELT L 44, 20.2.2008, lk 11), ja nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.2.2008, lk 23).

(17)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/117/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), et võidelda ühendusesiseste tehingutega seotud maksupettustega (ELT L 14, 20.1.2009, lk 7).

(18)  Vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 artiklile 3 (EÜT L 181, 19.7.2003, lk 1) esitavad liikmesriigid vastavalt ESA 95-le komisjonile (Eurostat) rahvamajanduse kogutulu ja selle komponentide arvutamiseks kasutatud menetluste ja statistika nimistu.

(19)  Muudetud määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 10 lõikes 7 sätestatakse, et pärast asjaomasele eelarveaastale järgneva neljanda aasta 30. septembrit ei võeta arvesse ühtegi rahvamajanduse kogutulus tehtavat muudatust, välja arvatud muudatused punktides, millest komisjon või liikmesriik on teatanud enne kõnealust kuupäeva. Neid punkte tuntakse reservatsioonidena. Üldine reservatsioon hõlmab liikmesriigi andmeid täies mahus. Kõik Rumeenia ja Bulgaaria rahvusliku kogutulu andmed on avatud vastavalt nelja aasta reeglile.

(20)  Need menetluses olevad Kreeka (1) ja Ühendkuningriigi (3) kohta kehtivad reservatsioonid on peamiselt seotud metoodika ja koostamisega.

(21)  Erireservatsioon hõlmab rahvamajanduse kogutulu (kuni 2001. aastani rahvamajanduse kogutoodang) nimistu diskreetseid elemente nagu teatud tegevuste kogulisandväärtus, lõpptarbimiskulutused või tegevuse brutoülejääk ja segatulu.

(22)  Vt aastaaruande 2009 punkt 2.28.

(23)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13)) artikkel 87.

(24)  Punktides 2.12 ja 2.13 selgitatud põhjustel ei esitata käesolevas järelduses hinnangut liikmesriikide poolt komisjonile edastatud käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu andmete kvaliteedi kohta.

(25)  2009. aasta detsembris avastas komisjon siiski vea Ühendkuningriigi 2008. ja 2009. aasta korrektsiooni esialgse prognoosi arvutamisel, mille tulemusel hinnati summad vastavalt 138 miljoni (2,6 %) ja 458 miljoni euro (13 %) võrra tegelikust suuremaks. Vt aastaaruande 2009 punkt 2.17. Korrigeeritud summad võeti arvesse Ühendkuningriigi korrektsiooni ajakohastatud prognooside arvutamisel, mis tehti 2010. aastal (enne lõplike summade arvutamist 2012. ja 2013. aastal).

(26)  ELT C 103, 24.4.2008, lk 1.

(27)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta otsus Euroopa Liidu eelarveaasta 2007 üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, III jagu – komisjon.

(28)  Euroopa Liidu Nõukogu 2881. istung, Luxembourg, 23.–24. juuni 2008.

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (ELT L 145, 4.6.2008, lk 1).

(30)  Rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitee.

LISA 2.1

TULUDE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Traditsioonilised omavahendid | Käibemaks/RKT, korrektsioonid eelarvejaotise 1 alusel | Muud tulud | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| tagasinõudekorraldused | 6 | 43 | 6 | 55 | 62 | 60 | 66 |
| KONTROLLI TULEMUSED
   (1) |
| Kontrollitud tehingute osakaal, mis oli: |
| Vigadest mõjutamata | 100 % | (6) | 100 % | (43) | 100 % | (6) | 100 % | (55) | 95 % | 100 % | 100 % |
| Sisaldas ühte või enamat viga | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 5 % | 0 % | 0 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär (2): | 0 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Traditsioonilised omavahendid

Käibemaks/RKT, korrektsioonid eelarvejaotise 1 alusel

Muud tulud

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

6

43

6

55

62

60

66

tagasinõudekorraldused

6

43

6

55

62

60

66

KONTROLLI TULEMUSED
   (1)

Kontrollitud tehingute osakaal, mis oli:

Vigadest mõjutamata

100 %

(6)

100 %

(43)

100 %

(6)

100 %

(55)

95 %

100 %

100 %

Sisaldas ühte või enamat viga

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

5 %

0 %

0 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär (2):

0 %

---

(1)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

(2)  Kuna olulisel määral vigu ei leitud, on esitatud ainult kõige tõenäolisem veamäär.

LISA 2.2

TULUDE VALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Süsteem | Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused) | Põhilised sisekontrollid auditeeritud liikmesriikides | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- |
| Komisjoni kontrollid liikmesriikides | Komisjoni arvutused / nõuete dokumentide kontroll | Komisjonipoolne reservatsioonide haldamine / eelarve täitmine |
| Traditsioonilised omavahendid | Mõjus | Mõjus | E/K | Osaliselt mõjus | Mõjus |
| Käibemaks / rahvamajanduse kogutulu | Mõjus | Mõjus | Mõjus | E/K | Mõjus |
| Ühendkuningriigi korrigeerimine | E/K | Osaliselt mõjus | E/K | E/K | Osaliselt mõjus |
| Loobumisotsused | E/K | Mõjus | Mõjus (1) | E/K | Mõjus |
| Trahvid ja karistused | E/K | Mõjus | E/K | E/K | Mõjus |
| E/K: | ei kohaldata (ei kehti või ei hinnata). |

Süsteem

Peamised sisekontrollivahendid (komisjoni talitused)

Põhilised sisekontrollid auditeeritud liikmesriikides

Üldhinnang

Komisjoni kontrollid liikmesriikides

Komisjoni arvutused / nõuete dokumentide kontroll

Komisjonipoolne reservatsioonide haldamine / eelarve täitmine

Traditsioonilised omavahendid

Mõjus

Mõjus

E/K

Osaliselt mõjus

Mõjus

Käibemaks / rahvamajanduse kogutulu

Mõjus

Mõjus

Mõjus

E/K

Mõjus

Ühendkuningriigi korrigeerimine

E/K

Osaliselt mõjus

E/K

E/K

Osaliselt mõjus

Loobumisotsused

E/K

Mõjus

Mõjus (1)

E/K

Mõjus

Trahvid ja karistused

E/K

Mõjus

E/K

E/K

Mõjus

E/K:

ei kohaldata (ei kehti või ei hinnata).

Üldhinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõjus | Mõju | Mõjus | Mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Mõjus

Mõju

Mõjus

Mõjus

---

(1)  2010. aastal tehtud loobumisotsustes leidis kontrollikoda puudusi eelnevate aastate komisjonipoolses haldamises, mis suurendab riski, et tagasinõutavaid summasid ei saada kätte.

LISA 2.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TULUDEGA SEONDUVA TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Eelarve peadirektoraat | Omavahendite puhul reservatsioonideta | E/K | Kontrollikoja auditi käigus tuvastati Belgias süsteemidega seotud olulisi puuduseid seoses traditsiooniliste omavahendite kirjendamise usaldusväärsusega raamatupidamisaruannetes. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve peadirektoraat oleks pidanud selle puuduse oma aasta tegevusaruandes välja tooma (vt punkt 2.37).
  Viga, mille kontrollikoda leidis komisjonipoolses Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutuses, on välja toodud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, kus on kirjeldatud sellest tulenevalt kohaldatud täiendavaid kontrollimeetmeid. Arvestades aga komisjoni enda olulisuse kriteeriumidega on kontrollikoda seisukohal, et eelarve peadirektoraadi peadirektori kinnitavas avalduses oleks tulnud esitada reservatsioon (vt punkt 2.38). | B | A |
| E/K: | ei kohaldata (ei kehti). |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

Eelarve peadirektoraat

Omavahendite puhul reservatsioonideta

E/K

Kontrollikoja auditi käigus tuvastati Belgias süsteemidega seotud olulisi puuduseid seoses traditsiooniliste omavahendite kirjendamise usaldusväärsusega raamatupidamisaruannetes. Kontrollikoda on seisukohal, et eelarve peadirektoraat oleks pidanud selle puuduse oma aasta tegevusaruandes välja tooma (vt punkt 2.37).

Viga, mille kontrollikoda leidis komisjonipoolses Ühendkuningriigi korrigeerimise 2006. aasta lõpliku summa arvutuses, on välja toodud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandes, kus on kirjeldatud sellest tulenevalt kohaldatud täiendavaid kontrollimeetmeid. Arvestades aga komisjoni enda olulisuse kriteeriumidega on kontrollikoda seisukohal, et eelarve peadirektoraadi peadirektori kinnitavas avalduses oleks tulnud esitada reservatsioon (vt punkt 2.38).

B

A

E/K:

ei kohaldata (ei kehti).

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 2.4

TULUDEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.32) juhtis kontrollikoda tähelepanu audititulemustele, mis esitati eriaruandes nr 1/2010 impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta ja milles leiti, et komisjon peaks oma 2010. aasta tegevusaruandes võtma arvesse eriaruandes esitatud järeldused koos komisjoni enda poolt tehtud lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide leidude põhjal võetud meetmete ja liikmesriikide kontrollistrateegiaga. | Komisjon tunnistas, et liikmesriikide lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollides esines puudusi. Arvestades aga sellega, et kontroll on käimas, liikmesriikide reaktsioon kontrollikoja leidudele oli üldiselt positiivne ja avastatud vigade finantsmõju üldiselt väike, ei pidanud komisjon vajalikuks selleteemalise reservatsiooni esitamist peadirektori kinnituses (mis on lisatud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandele). | Komisjon analüüsis lihtsustatud tolliprotseduuridega seotud puudusi oma 2010. aasta tegevusaruandes. Ta kontrollib meetmeid, mida liikmesriigid võtavad komisjonipoolse kontrollimise ja kontrollikoja auditi leidude põhjal. Mitmed liikmesriigid on juba teavitanud meetmetest, mis on võetud või mida võetakse kontrollimise alal avastatud puuduste kõrvaldamiseks. Neid meetmeid kontrollitakse tulevikus kohapeal. Samuti on komisjon kontrollinud kõikide liikmesriikide tollikontrollistrateegiat ning koostanud teemaaruande kontrollimiste ja kontrollikoja auditi käigus leitud puuduste kohta. Komisjon esitas aruande projekti 2010. aasta detsembris toimunud omavahendite nõuandekomitee istungil. Liikmesriikidele on antud aega projekti kohta omapoolsete tähelepanekute esitamiseks. Tähelepanekuid arvestatakse aruande lõplikus versioonis, mida arutatakse omavahendite nõuandekomitee istungil 2011. aasta juulis. | Kontrollikoda võtab teadmiseks komisjoni hinnangu ning teeb oma analüüsi koos järelkontrolliga eriaruandele impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta. |
| 2009 | 2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.22) võttis kontrollikoda seisukoha, et kaupade kinnipidamisel pärast ühenduse tolliterritooriumil asuvast esimesest tolliasutusest väljumist tekkinud tollivõlad tuleb kindlasti kirjendada B-kontodele. Seda seisukohta, mis on kooskõlas Euroopa kohtu 2009. aasta aprilli otsusega (juhtum nr C-459/07), ei jaganud komisjon. | Komisjon analüüsis Euroopa Kohtu hiljutist otsust (aprill 2010) seoses sarnase juhtumiga (juhtum nr C-230/08). | Komisjon on kontrollikojast erineval seisukohal kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade B kontodele kirjendamise küsimuses. Komisjoni seisukoht põhineb ELi tolliseadustiku rakendamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklil 867a, mille kohaselt kinnipeetud ja konfiskeeritud kaupa loetakse tolliladustusprotseduurile suunatuks vastavalt tolliseadustiku artiklile 98. Tolliladustusprotseduurile suunatud kauba suhtes tollivõla tekkimine peatatakse ja selle kohta ei tehta kannet raamatupidamisarvestusse. Komisjon on tutvunud Euroopa Kohtu otsustega kohtuasjades Elshan ja Dansk Logistik (C 459/07 ja C 230/08) ning otsustanud jääda senisele seisukohale. | Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde seoses kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade kirjendamisega B-konto aruandesse. Seisukohta toetavad kaks Euroopa kohtu otsust. |
| 2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.27) leidis kontrollikoda, et komisjon (oma 2010. aasta jaanuari aruandes majandus- ja rahandusküsimuste nõukogule Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võlga kajastava statistika kohta) seadis komisjon kahtluse alla Kreeka makromajandusliku statistika kvaliteedi, sh rahvamajanduse arvepidamise statistika, ning et komisjon ja nõukogu seadsid kahtluse alla järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise Kreeka Statistikaametis, mis avaldab omavahendite arvutamiseks ka rahvamajanduse kogutulu andmed. | Kõnealuse puudujäägi ja riigivõla kontrollimisel ilmnenud probleemide võimalikku mõju käsitlevast põhjalikust analüüsist ei ilmnenud märkimisväärset mõju sisemajanduse koguprodukti / rahvamajanduse kogutulu tasemele. 2010. aaasta jooksul komisjoni (Eurostat) tehtud Kreeka fiskaalandmete kontrollid 2010. aasta jaanuaris avaldatud aruandes esile toodud puuduste järelkontrolliks näitasid, et mõju suurus Kreeka sisemajanduse koguproduktile on suurusjärgus 0,5 % – 0,9 %. | 2010. aasta kevadel, kontrollikoja 2009. aasta aruande koostamise ajal, esitas komisjon vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Neis osutati 2010. aasta jaanuaris esitatud aruande järeldustele, milles avaliku sektori ettevõtete klassifikatsiooni muutmise probleemi ei käsitletud. Kontrollikoja osutatud mõju rahvamajanduse kogutoodangule tuleneb avaliku sektori ettevõtete klassifikatsiooni muutmisest, mis jõudis lõpule 2010. aasta novembris. Seetõttu ei ole enam vaja läbi vaadata komisjoni vastust sellele tähelepanekule, mis oli esitatud kontrollikoja aruandes 2009. eelarveaasta kohta. Kui liikmesriikide varasemate aastate andmeid muudetakse, siis komisjon jälgib seda järgmistel aastatel rahvamajanduse kogutulu väljakujunenud seiremenetluse raames. | Komisjon peaks üle vaatama oma esialgse hinnangu 2010. aasta jaanuari aruandes Kreeka riigieelarve puudujäägi ja riigivõla statistika kohta välja toodud puuduste mõju kohta rahvamajanduse kogutulule ja kogutoodangule. |
| 2009 | 2006. aasta aastaaruandes avaldas kontrollikoda tähelepanekud Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil: | | | |
| a) | kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest; |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja hinnang

2009

2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.32) juhtis kontrollikoda tähelepanu audititulemustele, mis esitati eriaruandes nr 1/2010 impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta ja milles leiti, et komisjon peaks oma 2010. aasta tegevusaruandes võtma arvesse eriaruandes esitatud järeldused koos komisjoni enda poolt tehtud lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollide leidude põhjal võetud meetmete ja liikmesriikide kontrollistrateegiaga.

Komisjon tunnistas, et liikmesriikide lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollides esines puudusi. Arvestades aga sellega, et kontroll on käimas, liikmesriikide reaktsioon kontrollikoja leidudele oli üldiselt positiivne ja avastatud vigade finantsmõju üldiselt väike, ei pidanud komisjon vajalikuks selleteemalise reservatsiooni esitamist peadirektori kinnituses (mis on lisatud eelarve peadirektoraadi aasta tegevusaruandele).

Komisjon analüüsis lihtsustatud tolliprotseduuridega seotud puudusi oma 2010. aasta tegevusaruandes. Ta kontrollib meetmeid, mida liikmesriigid võtavad komisjonipoolse kontrollimise ja kontrollikoja auditi leidude põhjal. Mitmed liikmesriigid on juba teavitanud meetmetest, mis on võetud või mida võetakse kontrollimise alal avastatud puuduste kõrvaldamiseks. Neid meetmeid kontrollitakse tulevikus kohapeal. Samuti on komisjon kontrollinud kõikide liikmesriikide tollikontrollistrateegiat ning koostanud teemaaruande kontrollimiste ja kontrollikoja auditi käigus leitud puuduste kohta. Komisjon esitas aruande projekti 2010. aasta detsembris toimunud omavahendite nõuandekomitee istungil. Liikmesriikidele on antud aega projekti kohta omapoolsete tähelepanekute esitamiseks. Tähelepanekuid arvestatakse aruande lõplikus versioonis, mida arutatakse omavahendite nõuandekomitee istungil 2011. aasta juulis.

Kontrollikoda võtab teadmiseks komisjoni hinnangu ning teeb oma analüüsi koos järelkontrolliga eriaruandele impordi lihtsustatud tolliprotseduuride kohta.

2009

2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.22) võttis kontrollikoda seisukoha, et kaupade kinnipidamisel pärast ühenduse tolliterritooriumil asuvast esimesest tolliasutusest väljumist tekkinud tollivõlad tuleb kindlasti kirjendada B-kontodele. Seda seisukohta, mis on kooskõlas Euroopa kohtu 2009. aasta aprilli otsusega (juhtum nr C-459/07), ei jaganud komisjon.

Komisjon analüüsis Euroopa Kohtu hiljutist otsust (aprill 2010) seoses sarnase juhtumiga (juhtum nr C-230/08).

Komisjon on kontrollikojast erineval seisukohal kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade B kontodele kirjendamise küsimuses. Komisjoni seisukoht põhineb ELi tolliseadustiku rakendamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklil 867a, mille kohaselt kinnipeetud ja konfiskeeritud kaupa loetakse tolliladustusprotseduurile suunatuks vastavalt tolliseadustiku artiklile 98. Tolliladustusprotseduurile suunatud kauba suhtes tollivõla tekkimine peatatakse ja selle kohta ei tehta kannet raamatupidamisarvestusse. Komisjon on tutvunud Euroopa Kohtu otsustega kohtuasjades Elshan ja Dansk Logistik (C 459/07 ja C 230/08) ning otsustanud jääda senisele seisukohale.

Kontrollikoda jääb oma seisukoha juurde seoses kaupade kinnipidamisel tekkinud tollivõlgade kirjendamisega B-konto aruandesse. Seisukohta toetavad kaks Euroopa kohtu otsust.

2009. aasta aastaaruandes (punkt 2.27) leidis kontrollikoda, et komisjon (oma 2010. aasta jaanuari aruandes majandus- ja rahandusküsimuste nõukogule Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võlga kajastava statistika kohta) seadis komisjon kahtluse alla Kreeka makromajandusliku statistika kvaliteedi, sh rahvamajanduse arvepidamise statistika, ning et komisjon ja nõukogu seadsid kahtluse alla järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise Kreeka Statistikaametis, mis avaldab omavahendite arvutamiseks ka rahvamajanduse kogutulu andmed.

Kõnealuse puudujäägi ja riigivõla kontrollimisel ilmnenud probleemide võimalikku mõju käsitlevast põhjalikust analüüsist ei ilmnenud märkimisväärset mõju sisemajanduse koguprodukti / rahvamajanduse kogutulu tasemele. 2010. aaasta jooksul komisjoni (Eurostat) tehtud Kreeka fiskaalandmete kontrollid 2010. aasta jaanuaris avaldatud aruandes esile toodud puuduste järelkontrolliks näitasid, et mõju suurus Kreeka sisemajanduse koguproduktile on suurusjärgus 0,5 % – 0,9 %.

2010. aasta kevadel, kontrollikoja 2009. aasta aruande koostamise ajal, esitas komisjon vastused kontrollikoja tähelepanekutele. Neis osutati 2010. aasta jaanuaris esitatud aruande järeldustele, milles avaliku sektori ettevõtete klassifikatsiooni muutmise probleemi ei käsitletud. Kontrollikoja osutatud mõju rahvamajanduse kogutoodangule tuleneb avaliku sektori ettevõtete klassifikatsiooni muutmisest, mis jõudis lõpule 2010. aasta novembris. Seetõttu ei ole enam vaja läbi vaadata komisjoni vastust sellele tähelepanekule, mis oli esitatud kontrollikoja aruandes 2009. eelarveaasta kohta. Kui liikmesriikide varasemate aastate andmeid muudetakse, siis komisjon jälgib seda järgmistel aastatel rahvamajanduse kogutulu väljakujunenud seiremenetluse raames.

Komisjon peaks üle vaatama oma esialgse hinnangu 2010. aasta jaanuari aruandes Kreeka riigieelarve puudujäägi ja riigivõla statistika kohta välja toodud puuduste mõju kohta rahvamajanduse kogutulule ja kogutoodangule.

2009

2006. aasta aastaaruandes avaldas kontrollikoda tähelepanekud Kreeka rahvamajanduse kogutulu andmete kohta (4.24–4.26) ja soovitas punktis 4.32 komisjonil:

a)

kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest;

| a) | Neli liikmesriiki esitasid oma suuremad muudatused 2010. aasta rahvamajanduse kogutulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes. Ühel juhul (Soome) ei teatatud muudatustest eelnevalt. |
| --- | --- |

a)

Neli liikmesriiki esitasid oma suuremad muudatused 2010. aasta rahvamajanduse kogutulu küsimustikes ja kvaliteediaruannetes. Ühel juhul (Soome) ei teatatud muudatustest eelnevalt.

| a) | Komisjon rõhutab eelkõige rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekutel ja kahepoolses suhtluses alati, et liikmesriikidel tuleb neid suuniseid täita. Soome puhul esitati küll täielik eelnev teave rahvamajanduse kogutulu komitee koosolekutel ja rahvamajanduse kogutulu alasel kontrollkäigul Soome, kuid komisjon rõhutab siiski, et liikmesriikidel tuleb täita monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee kehtestatud korda ja et ta kavatseb selle täitmist jälgida. |
| --- | --- |

a)

| a) | Komisjon peaks võtma asjakohased meetmed selleks, et tagada statistiliste andmete olulisest korrigeerimisest teavitamine (koostatud CMFBi poolt). |
| --- | --- |

a)

| b) | kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest, |
| --- | --- |

b)

kehtestada teabeedastuskord, mis tagaks, et komisjoni ja rahvamajanduse kogutulu komiteed teavitataks eelnevalt suurematest muudatustest,

| b) | Monetaar-, finants- ja maksebilansikomitee (CMFB) 2010. aasta jaanuari koosolekul lepiti kokku, et komisjon (Eurostat) ja Euroopa Keskpank peaksid tegema mõju-uuringu rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi koostamise muutmise korra kohta 2010. aasta sügisel ning esitama selle tulemused CMFBi koosolekul jaanuaris 2011. Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi uue eelnõu lõpuleviimise ja muude kohustuste tõttu otsustati aga lükata uuringu läbiviimine edasi 2011. aasta alguseni ja esitada mõju-uuringu tulemused CMFB koosolekul juulis 2011. |
| --- | --- |

b)

Monetaar-, finants- ja maksebilansikomitee (CMFB) 2010. aasta jaanuari koosolekul lepiti kokku, et komisjon (Eurostat) ja Euroopa Keskpank peaksid tegema mõju-uuringu rahvamajanduse arvepidamise ja maksebilansi koostamise muutmise korra kohta 2010. aasta sügisel ning esitama selle tulemused CMFBi koosolekul jaanuaris 2011. Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi uue eelnõu lõpuleviimise ja muude kohustuste tõttu otsustati aga lükata uuringu läbiviimine edasi 2011. aasta alguseni ja esitada mõju-uuringu tulemused CMFB koosolekul juulis 2011.

| b) | Märkused puuduvad. |
| --- | --- |

b)

| b) | Kontrollikoda märgib, et komisjon (Eurostat) ei teinud 2010. aastal edusamme Euroopa Liidu ühtse andmete muutmise korra rakendamiseks |
| --- | --- |

b)

| c) | tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti selleks, et võimaldada parandatud andmete kasutamist eelarveaasta 2007 raamatupidamise aastaaruandes.
  Oma aastaaruannetes 2007, 2008 ja 2009 jätkas kontrollikoda nende probleemide käsitlemist vastavalt lisas 4.2 (2007 ja 2008) ja lisas 2.4 (2009). |
| --- | --- |

c)

tagada, et Kreeka nimistu kontrolli tulemused tehakse kättesaadavaks piisavalt aegsasti selleks, et võimaldada parandatud andmete kasutamist eelarveaasta 2007 raamatupidamise aastaaruandes.

Oma aastaaruannetes 2007, 2008 ja 2009 jätkas kontrollikoda nende probleemide käsitlemist vastavalt lisas 4.2 (2007 ja 2008) ja lisas 2.4 (2009).

| c) | Komisjon (Eurostat) jätkab koostööd Kreeka riikliku statistikaametiga, et tühistada viimane ajavahemiku 1995–2001 kohta kehtiv rahvamajanduse kogutulu reservatsioon. |
| --- | --- |

c)

Komisjon (Eurostat) jätkab koostööd Kreeka riikliku statistikaametiga, et tühistada viimane ajavahemiku 1995–2001 kohta kehtiv rahvamajanduse kogutulu reservatsioon.

| c) | Komisjon (Eurostat) jätkab oma koostööd Kreeka ametiasutustega 1995.–2001. aasta rahvamajanduse kogutoodanguga seotud viimase reservatsiooni tühistamiseks. |
| --- | --- |

c)

| c) | Vt punktid 2.26–2.27 ja 2.29. |
| --- | --- |

c)

LISA 2.5

ÜHENDKUNINGRIIGI 2006. JA JÄRGNEVATE AASTATE KORRIGEERIMISE ARVUTAMINE

| 1. | Ühendkuningriigi 2006. aasta korrigeerimise arvutamise kord on esitatud 2000. aasta otsuses omavahendite kohta (1) ja komisjoni töödokumendis, mille nõukogu on kinnitanud omavahendite kohta käiva otsuse vastuvõtmisega (2). |
| --- | --- |

1.

Ühendkuningriigi 2006. aasta korrigeerimise arvutamise kord on esitatud 2000. aasta otsuses omavahendite kohta (1) ja komisjoni töödokumendis, mille nõukogu on kinnitanud omavahendite kohta käiva otsuse vastuvõtmisega (2).

| 2. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamine koosneb mitmest etapist. |
| --- | --- |

2.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise arvutamine koosneb mitmest etapist.

| 3. | Esimene etapp koosneb järgmisest:






  a) | arvutatakse järgmiste summade vahe:






  i) | Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata (3) käibemaksubaasi summast; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Esimene etapp koosneb järgmisest:

a)

arvutatakse järgmiste summade vahe:

i)

Ühendkuningriigi protsentuaalne osa piiristamata (3) käibemaksubaasi summast;

| ii) | Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulutustest; |
| --- | --- |

ii)

Ühendkuningriigi protsentuaalne osa eraldatud kogukulutustest;

| b) | niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukulutustega; |
| --- | --- |

b)

niiviisi punktis a saadud erinevus korrutatakse eraldatud kogukulutustega;

| c) | punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga. |
| --- | --- |

c)

punkti b tulemus korrutatakse 0,66ga.

| 4. | Piiristamata käibemaksubaasid olid käibemaksupõhiste omavahendite aluseks nagu need kehtisid siis, kui Ühendkuningriigi korrektsioon kehtestati. |
| --- | --- |

4.

Piiristamata käibemaksubaasid olid käibemaksupõhiste omavahendite aluseks nagu need kehtisid siis, kui Ühendkuningriigi korrektsioon kehtestati.

| 5. | Eraldatud kogukulutused on kulutused ELi eelarvest, mida võib jagada abisaajatele liikmesriikides. Seega ei kuulu sinna alla EList väljaspool tekkinud kulutused ega kulutused, mida ei saa eraldada ega määratleda. Eraldatud kogukulutustest lahutatakse 2004. aastal ühinenud liikmesriikide ühinemiseelsetele kulutustele vastav summa. |
| --- | --- |

5.

Eraldatud kogukulutused on kulutused ELi eelarvest, mida võib jagada abisaajatele liikmesriikides. Seega ei kuulu sinna alla EList väljaspool tekkinud kulutused ega kulutused, mida ei saa eraldada ega määratleda. Eraldatud kogukulutustest lahutatakse 2004. aastal ühinenud liikmesriikide ühinemiseelsetele kulutustele vastav summa.

| 6. | Korrektsiooni arvutamise teine etapp on „Ühendkuningriigi kasu” arvutamine Ühendkuningriigi korrektsiooni kehtestamisest alates käibemaksupõhistesse omavahenditesse tehtud muudatustest (käibemaksupõhiste omavahendite kogumise määra vähendamine, käibemaksubaaside piiramine 50 protsendini liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust) ja rahvamajanduse kogutulul põhineva neljanda omavahendi kasutuselevõtust. |
| --- | --- |

6.

Korrektsiooni arvutamise teine etapp on „Ühendkuningriigi kasu” arvutamine Ühendkuningriigi korrektsiooni kehtestamisest alates käibemaksupõhistesse omavahenditesse tehtud muudatustest (käibemaksupõhiste omavahendite kogumise määra vähendamine, käibemaksubaaside piiramine 50 protsendini liikmesriigi rahvamajanduse kogutulust) ja rahvamajanduse kogutulul põhineva neljanda omavahendi kasutuselevõtust.

| 7. | Punktis 2.16 kritiseeritud „Ühendkuningriigi kasu” arvutamise aspekt on seotud 2006. aastal kohaldatava käibemaksupõhise omavahendi ühtse sissenõudmismäära arvutamisega. See hõlmab käibemaksu-omavahendite sissenõudmise maksimaalse määra (0,5 % 2006. aastal) lahutamist külmutatud määrast, mis on ise seotud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurusega. Punktis 2.16 esile toodud vea põhjuseks on asjaolu, et komisjon lisas külmutatud määra sissenõudmise maksimaalsele määrale, selle asemel, et see lahutada. |
| --- | --- |

7.

Punktis 2.16 kritiseeritud „Ühendkuningriigi kasu” arvutamise aspekt on seotud 2006. aastal kohaldatava käibemaksupõhise omavahendi ühtse sissenõudmismäära arvutamisega. See hõlmab käibemaksu-omavahendite sissenõudmise maksimaalse määra (0,5 % 2006. aastal) lahutamist külmutatud määrast, mis on ise seotud Ühendkuningriigi suhtes kohaldatava korrigeerimise suurusega. Punktis 2.16 esile toodud vea põhjuseks on asjaolu, et komisjon lisas külmutatud määra sissenõudmise maksimaalsele määrale, selle asemel, et see lahutada.

| 8. | Edasise kohandamise käigus lahutatakse „traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu”. Liikmesriikidele jääb 25 % traditsiooniliste omavahendite tulust; kui Ühendkuningriigi tagasimakse kehtestati, oli see määr 10 %. Korrektsiooni vähendatakse nii palju, et see vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid. |
| --- | --- |

8.

Edasise kohandamise käigus lahutatakse „traditsioonilistest omavahenditest saadav juhuslik kasu”. Liikmesriikidele jääb 25 % traditsiooniliste omavahendite tulust; kui Ühendkuningriigi tagasimakse kehtestati, oli see määr 10 %. Korrektsiooni vähendatakse nii palju, et see vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid.

| 9. | Ühendkuningriigi 2006. aastale järgnevate aastate korrektsiooni arvutamise kord on esitatud 2007. aasta otsuses omavahendite kohta (4) ja komisjoni töödokumendis, mille nõukogu on kinnitanud (5). 2006. aastale järgnevate aastate puhul erineb kord mõneti 2006. aasta korrektsiooni arvutamise korrast. |
| --- | --- |

9.

Ühendkuningriigi 2006. aastale järgnevate aastate korrektsiooni arvutamise kord on esitatud 2007. aasta otsuses omavahendite kohta (4) ja komisjoni töödokumendis, mille nõukogu on kinnitanud (5). 2006. aastale järgnevate aastate puhul erineb kord mõneti 2006. aasta korrektsiooni arvutamise korrast.

| 10. | Eraldatud kogukulutuste osas üldpõhimõtted küll ei muutu (võrreldes 2000. aasta otsusega omavahendite kohta), kuid tuleks ära märkida kaks asjaolu, eelkõige seoses punktides 2.31–2.33 esitatud kriitikaga:






  a) | komisjoni töödokumendi kohaselt tuleb nendel juhtudel, kui komisjon kulutuste puhul teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, lugeda maksed võimaluse lõpliku abisaaja või lõplike abisaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele eraldatuiks vastavalt nende osale kõnealustes maksetes; |
| --- | --- | --- |

10.

Eraldatud kogukulutuste osas üldpõhimõtted küll ei muutu (võrreldes 2000. aasta otsusega omavahendite kohta), kuid tuleks ära märkida kaks asjaolu, eelkõige seoses punktides 2.31–2.33 esitatud kriitikaga:

a)

komisjoni töödokumendi kohaselt tuleb nendel juhtudel, kui komisjon kulutuste puhul teab, et asjaomase saaja puhul on tegemist vahendajaga, lugeda maksed võimaluse lõpliku abisaaja või lõplike abisaajate elukohaks oleva(te)le liikmesriigile või -riikidele eraldatuiks vastavalt nende osale kõnealustes maksetes;

| b) | Ühendkuningriigi korrektsioonisummade väljaarvutamisel aluseks võetavate kulutuste suurus vastab kõnealusel aastal sooritatud „tegelikele maksetele” kas aastaeelarvest või kasutamata jäänud ning järgmisse aastasse üle kantud assigneeringutest. |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi korrektsioonisummade väljaarvutamisel aluseks võetavate kulutuste suurus vastab kõnealusel aastal sooritatud „tegelikele maksetele” kas aastaeelarvest või kasutamata jäänud ning järgmisse aastasse üle kantud assigneeringutest.

| 11. | Punktid 2.31–2.33 näitavad, et komisjon ei võtnud asjakohaseid meetmeid, et arvestada korrektsiooni arvutamisel eraldatud kogukulutustega või võimaluse korral lugeda maksed tegelikule abisaajariigile eraldatuks. |
| --- | --- |

11.

Punktid 2.31–2.33 näitavad, et komisjon ei võtnud asjakohaseid meetmeid, et arvestada korrektsiooni arvutamisel eraldatud kogukulutustega või võimaluse korral lugeda maksed tegelikule abisaajariigile eraldatuks.

---

(1)  Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsus 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42).

(2)  Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves vastavalt Euroopa ühenduste omavahendeid käsitleva nõukogu otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artiklitele 4 ja 5 (viide 10646/00, nõukogu peasekretariaadilt alaliste esindajate komiteele 21. septembril 2000 esitatud I/A-punkti märkuse lisa 2 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva otsuse 2000/597/EÜ, Euratom heakskiitmise kohta).

(3)  Nagu sätestatud otsuse 2000/597/EÜ artikli 2 lõike 1 alapunktis c, ei tohiks omavahendite puhul arvesse võetav käibemaksubaas ületada 50 % rahvamajanduse kogutoodangust (kuni 2001. aastani) / rahvamajanduse kogutulust (alates 2002. aastast).

(4)  Vt otsus 2007/436/EÜ, Euratom.

(5)  Komisjoni töödokument Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimise arvutamine, rahastamine, sellest tulenevate maksete tegemine ning nende kajastamine eelarves (viide 9851/07, nõukogu peasekretariaadilt alaliste esindajate komiteele 23. mail 2007 esitatud I/A-punkti märkuse lisa 2 Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi käsitleva otsuse 2007/436/EÜ heakskiitmise kohta).

---

3. PEATÜKK

Põllumajandus ja loodusvarad

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Auditi lähenemisviis ja ulatus

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang põllumajanduse ja loodusvarade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 07 – keskkond, 11 – kalandus ja merendus ning 17 – tervishoid ja tarbijakaitse. 2010. aastal hõlmatud tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 3.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang põllumajanduse ja loodusvarade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 05 – põllumajandus ja maaelu areng, 07 – keskkond, 11 – kalandus ja merendus ning 17 – tervishoid ja tarbijakaitse. 2010. aastal hõlmatud tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 3.1
  .

Tabel 3.1 –   Põllumajandus ja loodusvarad – põhiteave 2010

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed | Haldamise viis |
| 5 | Põllumajandus ja maaelu areng | Halduskulud | 131 | Otsene tsentraliseeritud |
| Sekkumised põllumajandusturgudel | 4 314 | Koostöös liikmesriikidega |
| Otsetoetused | 39 676 | Koostöös liikmesriikidega |
| Maaelu areng | 11 483 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühinemiseelsed meetmed | 14 | Detsentraliseeritud |
| Muu | (7) | Koostöös liikmesriikidega |
| | 55 611 | |
| 7 | Keskkond | Halduskulud | 91 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 267 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud |
| | 358 | |
| 11 | Kalandus ja merendus | Halduskulud | 40 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 616 | Tsentraliseeritud / koostöös liikmesriikidega |
| | 656 | |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | Halduskulud | 112 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevuskulud | 478 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud |
| | 590 | |
| Halduskulud kokku (41) | 374 | |
| Tegevuskulud kokku | 56 841 | |
| Nendest: — ettemaksed | 851 | |
| — vahe-/lõppmaksed | 55 990 | |
| Eelarveaasta maksed kokku | 57 215 | |
| Eelarveaasta kulukohustused kokku | 60 992 | |
| Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne. |

(miljonit eurot)

Eelarvejaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed

Haldamise viis

5

Põllumajandus ja maaelu areng

Halduskulud

131

Otsene tsentraliseeritud

Sekkumised põllumajandusturgudel

4 314

Koostöös liikmesriikidega

Otsetoetused

39 676

Koostöös liikmesriikidega

Maaelu areng

11 483

Koostöös liikmesriikidega

Ühinemiseelsed meetmed

14

Detsentraliseeritud

Muu

(7)

Koostöös liikmesriikidega

55 611

7

Keskkond

Halduskulud

91

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

267

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud

358

11

Kalandus ja merendus

Halduskulud

40

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

616

Tsentraliseeritud / koostöös liikmesriikidega

656

17

Tervise- ja tarbijakaitse

Halduskulud

112

Otsene tsentraliseeritud

Tegevuskulud

478

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud

590

Halduskulud kokku (41)

374

Tegevuskulud kokku

56 841

Nendest: — ettemaksed

851

— vahe-/lõppmaksed

55 990

Eelarveaasta maksed kokku

57 215

Eelarveaasta kulukohustused kokku

60 992

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond

| 3.2. | Aluslepingust tulenevate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide (1) abil soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et seeläbi kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ja tagada mõistlikud tarbijahinnad. |
| --- | --- |

3.2.

Aluslepingust tulenevate ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide (1) abil soovitakse tõsta põllumajanduse tootlikkust, et seeläbi kindlustada põllumajandusega tegeleva rahvastikuosa rahuldav elatustase, stabiliseerida turud, tagada varude kättesaadavus ja tagada mõistlikud tarbijahinnad.

| 3.3. | ELi eelarvest rahastatakse ühise põllumajanduspoliitika kulutusi põhiliselt kahest fondist: (2) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”), mis rahastab täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid, (3) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (edaspidi „EAFRD”), mis kaasrahastab erineval määral maaelu arengukavasid. |
| --- | --- |

3.3.

ELi eelarvest rahastatakse ühise põllumajanduspoliitika kulutusi põhiliselt kahest fondist: (2) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (edaspidi „EAGF”), mis rahastab täies mahus ELi otsetoetusi ning turumeetmeid, (3) ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (edaspidi „EAFRD”), mis kaasrahastab erineval määral maaelu arengukavasid.

| 3.4. | EAGFist (43 990 miljonit eurot) rahastatavad põhimeetmed on:






  — | ühtse otsemaksete kava (SPS) otsetoetused. Ühtse otsemaksete kava maksed põhinevad toetusõigustel (4). Põllumajandustootja poolt deklareeritud ühe hektari suurune abikõlblik maatükk annab ühe toetusõiguse. 2010. aastal oli SPSi kulutuste mahuks 29 070 miljonit eurot (73 % otsetoetuste kogusummast); |
| --- | --- | --- |

3.4.

EAGFist (43 990 miljonit eurot) rahastatavad põhimeetmed on:

—

ühtse otsemaksete kava (SPS) otsetoetused. Ühtse otsemaksete kava maksed põhinevad toetusõigustel (4). Põllumajandustootja poolt deklareeritud ühe hektari suurune abikõlblik maatükk annab ühe toetusõiguse. 2010. aastal oli SPSi kulutuste mahuks 29 070 miljonit eurot (73 % otsetoetuste kogusummast);

| — | otsetoetuste kava „ühtne pindalatoetuse kava” (SAPS), mille puhul makstakse ühtne summa abikõlbliku põllumajandusmaa ühe hektari kohta. SAPSi kasutatakse praegu kümnes uues liikmesriigis (5) ning 2010. aastal olid kulutused sellele 4 460 miljonit eurot (11 % otsetoetuste kogusummast); |
| --- | --- |

—

otsetoetuste kava „ühtne pindalatoetuse kava” (SAPS), mille puhul makstakse ühtne summa abikõlbliku põllumajandusmaa ühe hektari kohta. SAPSi kasutatakse praegu kümnes uues liikmesriigis (5) ning 2010. aastal olid kulutused sellele 4 460 miljonit eurot (11 % otsetoetuste kogusummast);

| — | muud teatud tüüpi põllumajandusliku tootmisega seotud otsetoetuste kavad (toodanguga seotud toetused). 2010. aastal olid neile tehtud kulutused 6 146 miljonit eurot (16 % otsetoetuste kogusummast); |
| --- | --- |

—

muud teatud tüüpi põllumajandusliku tootmisega seotud otsetoetuste kavad (toodanguga seotud toetused). 2010. aastal olid neile tehtud kulutused 6 146 miljonit eurot (16 % otsetoetuste kogusummast);

| — | sekkumised põllumajandusturgudel: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused (nende tähtsus on viimastel aastatel langenud) ning muud meetmed, nagu nt veini-, puu- ja juurvilja- ning toiduabiprogrammid (mis moodustasid 2010. aastal kokku 4 314 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

sekkumised põllumajandusturgudel: peamised meetmed on sekkumisvarud ja eksporditoetused (nende tähtsus on viimastel aastatel langenud) ning muud meetmed, nagu nt veini-, puu- ja juurvilja- ning toiduabiprogrammid (mis moodustasid 2010. aastal kokku 4 314 miljonit eurot).

| 3.5. | EAFRD raames kaasrahastatud maaelu arengu kulutused hõlmavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajandusliku keskkonnatoetuse kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuuri (11 497 miljonit eurot) (6). |
| --- | --- |

3.5.

EAFRD raames kaasrahastatud maaelu arengu kulutused hõlmavad arvukatele meetmetele tehtud kulutusi, nt põllumajandusliku keskkonnatoetuse kavad, tasandustoetus põllumajanduslikuks tootmiseks vähem soodsates piirkondades, investeeringud talumajapidamistesse ja maapiirkondade infrastruktuuri (11 497 miljonit eurot) (6).

| 3.6. | Kõigi EAGFi otsetoetuste kavade (7) ja osa EAFRD toetuskavade puhul on ELi toetuste saajatel õiguslik kohustus täita nõuetele vastavuse nõudeid. Nimetatud nõuded on seotud keskkonna, inimeste ja loomade tervishoiu ja taimetervise ning loomade heaoluga (kohustuslikud majandamisnõuded) ja põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmisega (8) ELi õigusaktid näevad ette, et nimetatud nõuete mittetäitmise tuvastamisel vähendatakse puuduse avastamise kalendriaastal esitatud taotluste põhjal makstud otsetoetuste summat või see tühistatakse (9). |
| --- | --- |

3.6.

Kõigi EAGFi otsetoetuste kavade (7) ja osa EAFRD toetuskavade puhul on ELi toetuste saajatel õiguslik kohustus täita nõuetele vastavuse nõudeid. Nimetatud nõuded on seotud keskkonna, inimeste ja loomade tervishoiu ja taimetervise ning loomade heaoluga (kohustuslikud majandamisnõuded) ja põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmisega (8) ELi õigusaktid näevad ette, et nimetatud nõuete mittetäitmise tuvastamisel vähendatakse puuduse avastamise kalendriaastal esitatud taotluste põhjal makstud otsetoetuste summat või see tühistatakse (9).

| 3.6. | Vähendamist ja tühistamist kohaldatakse üksnes juhul, kui nõuetele mittevastavus on põllumajandustootjate tegevuse või tegematajätmise otsene tagajärg ja tegemist ei ole väikese rikkumisega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ELi pindalatoetust on õigus saada vaid põllumajandustootjatel. Põllumajandustootja on füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduslik tegevus on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (10). Toetuse taotlejalt nõutavaks minimaalseks põllumajanduslikuks tegevuseks on maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. |
| --- | --- |

3.7.

ELi pindalatoetust on õigus saada vaid põllumajandustootjatel. Põllumajandustootja on füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb põllumajandusliku tegevusega. Põllumajanduslik tegevus on põllumajandustoodete tootmine ja kasvatamine, sealhulgas saagikoristus, lüpsikarja pidamine, põllumajandusloomade aretamine ja pidamine ning maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes (10). Toetuse taotlejalt nõutavaks minimaalseks põllumajanduslikuks tegevuseks on maa hoidmine heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes.

| 3.8. | Mõlema fondi kulutusi tehakse 27 liikmesriigi umbes 80 (11) riiklikuvõi piirkondliku makseasutuse kaudu. Nimetatud makseasutused teevad abisaajatele makseid ning enne seda peavad nad kas otse või delegeeritud asutuste kaudu veenduma taotluste abikõlblikkuses. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja maksedokumente kontrollivad sõltumatud auditeerimisasutused (sertifitseerimisasutused), kes esitavad komisjonile aruande järgneva aasta veebruaris. |
| --- | --- |

3.8.

Mõlema fondi kulutusi tehakse 27 liikmesriigi umbes 80 (11) riiklikuvõi piirkondliku makseasutuse kaudu. Nimetatud makseasutused teevad abisaajatele makseid ning enne seda peavad nad kas otse või delegeeritud asutuste kaudu veenduma taotluste abikõlblikkuses. Makseasutuste raamatupidamisaruandeid ja maksedokumente kontrollivad sõltumatud auditeerimisasutused (sertifitseerimisasutused), kes esitavad komisjonile aruande järgneva aasta veebruaris.

| 3.8. | Komisjoni määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 5 kohaselt kontrollivad sertifitseerimisasutused igal aastal lisaks makseasutuste raamatupidamise aastaaruannetele ka nende sisekontrollisüsteeme. |
| --- | --- |

3.8.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

| 3.9. | ELi keskkonnapoliitika eesmärk on aidata kaasa keskkonna ja inimtervise kvaliteedi parandamisele ning loodusvarade mõistlikule kasutamisele, sh rahvusvahelisel tasandil. Keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (12) on rahalises mõttes tähtsaim vahend (2010. aasta kulutuste maht 205 miljonit eurot) ja hõlmab ELi osalust liikmesriikide projektides, mis on seotud looduse ja bioloogilise mitmekesisuse, aga ka keskkonnapoliitika, juhtimistava, teabe ja teabevahetusega. |
| --- | --- |

3.9.

ELi keskkonnapoliitika eesmärk on aidata kaasa keskkonna ja inimtervise kvaliteedi parandamisele ning loodusvarade mõistlikule kasutamisele, sh rahvusvahelisel tasandil. Keskkonna rahastamisvahend (LIFE) (12) on rahalises mõttes tähtsaim vahend (2010. aasta kulutuste maht 205 miljonit eurot) ja hõlmab ELi osalust liikmesriikide projektides, mis on seotud looduse ja bioloogilise mitmekesisuse, aga ka keskkonnapoliitika, juhtimistava, teabe ja teabevahetusega.

| 3.10. | Euroopa Kalandusfond (13) (EFF) on kalanduse ja merenduse poliitikavaldkonna põhivahend (2010. aasta kulutuste maht 395 miljonit eurot (14). Ühisel kalanduspoliitikal on oma valdkonnas samad eesmärgid kui ühisel põllumajanduspoliitikal (vt punkt 3.2). |
| --- | --- |

3.10.

Euroopa Kalandusfond (13) (EFF) on kalanduse ja merenduse poliitikavaldkonna põhivahend (2010. aasta kulutuste maht 395 miljonit eurot (14). Ühisel kalanduspoliitikal on oma valdkonnas samad eesmärgid kui ühisel põllumajanduspoliitikal (vt punkt 3.2).

| 3.11. | Tervise- ja tarbijakaitse puhul aitab EL ühelt poolt kaasa inim-, looma- ja taimetervise kaitsele ning teiselt poolt tarbijate heaolu suurendamisele (2010. aasta kulutuste maht 478 miljonit eurot). |
| --- | --- |

3.11.

Tervise- ja tarbijakaitse puhul aitab EL ühelt poolt kaasa inim-, looma- ja taimetervise kaitsele ning teiselt poolt tarbijate heaolu suurendamisele (2010. aasta kulutuste maht 478 miljonit eurot).

Ettemaksed ning vahe- ja lõppmaksed

| 3.12. | EAGFi kulutused koosnevad peamiselt liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele ja teistele abisaajatele makstud ELi toetuste hüvitamisest (vahe- ja lõppmaksed). |
| --- | --- |

3.12.

EAGFi kulutused koosnevad peamiselt liikmesriikide poolt põllumajandustootjatele ja teistele abisaajatele makstud ELi toetuste hüvitamisest (vahe- ja lõppmaksed).

| 3.13. | EAFRD puhul oli 2010. aastal tegu vaid ette- ja vahemaksetega. EFFi puhul tehti vaid vahemakseid. |
| --- | --- |

3.13.

EAFRD puhul oli 2010. aastal tegu vaid ette- ja vahemaksetega. EFFi puhul tehti vaid vahemakseid.

| 3.14. | Tervise ja tarbijakaitse valdkonnas ettemakseid ei tehta, liikmesriikide kulutused hüvitatakse nende deklareeritud kulude põhjal. Keskkonna valdkonnas on toetuslepingus sätestatud, et ettemakse suurus on kuni 40 % LIFE-projektile antavast ELi toetusest. |
| --- | --- |

3.14.

Tervise ja tarbijakaitse valdkonnas ettemakseid ei tehta, liikmesriikide kulutused hüvitatakse nende deklareeritud kulude põhjal. Keskkonna valdkonnas on toetuslepingus sätestatud, et ettemakse suurus on kuni 40 % LIFE-projektile antavast ELi toetusest.

EAFRD maksete assigneeringute oluline vähendamine

| 3.15. | EAFRD valdkonnas vähendati maksete assigneeringuid 2010. aasta lõpus (15)1 160 miljoni euro võrra (umbes 9 % algsetest maksete assigneeringutest) eelkõige seetõttu, et liikmesriikide kulutuste tegemise tempo oli aeglustunud, tulenevalt raskustest riikliku kaasrahastamise leidmisel praeguses majandusolukorras. |
| --- | --- |

3.15.

EAFRD valdkonnas vähendati maksete assigneeringuid 2010. aasta lõpus (15)1 160 miljoni euro võrra (umbes 9 % algsetest maksete assigneeringutest) eelkõige seetõttu, et liikmesriikide kulutuste tegemise tempo oli aeglustunud, tulenevalt raskustest riikliku kaasrahastamise leidmisel praeguses majandusolukorras.

Auditi lähenemisviis ja ulatus

| 3.16. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul juhitakse tähelepanu järgnevatele asjaoludele:






  — | kontrolliti 238 maksest koosnevat valimit, mis sisaldas 146 EAGFi makset, 80 EAFRD makset ja 12 keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse valdkonna makset (kõik need olid vahe- ja lõppmaksed); |
| --- | --- | --- |

3.16.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Põllumajanduse ja loodusvarade poliitikavaldkondade rühma puhul juhitakse tähelepanu järgnevatele asjaoludele:

—

kontrolliti 238 maksest koosnevat valimit, mis sisaldas 146 EAGFi makset, 80 EAFRD makset ja 12 keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse valdkonna makset (kõik need olid vahe- ja lõppmaksed);

| — | EAGFi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) auditite puhul hõlmas süsteemide hindamine (olulisuse, riski ja rahaühiku põhjal moodustatud valim) viit makseasutust kolmes SPSi kasutavas liikmesriigis – Saksamaal (Saksimaa ja Alam-Saksimaa), Hispaanias (Castilla-La Mancha ja Extremadura) ning Ühendkuningriigis (Wales); lisaks ka ühes liikmesriigis (Prantsusmaal) suhkrutööstuse ümberkorraldamise haldamiseks loodud kontrollisüsteemi. Maaelu arengu kulutuste puhul kontrollis kontrollikoda juhuvalimi põhjal järelevalve- ja kontrollisüsteeme Saksamaal (Mecklenburg-Vorpommern), Ühendkuningriigis (Šotimaa), Rumeenias, Poolas, Portugalis, Itaalias (Toscana), Lätis ja Prantsusmaal. Keskkonna valdkonnas kontrollis kontrollikoda keskkonna peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi; |
| --- | --- |

—

EAGFi ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) auditite puhul hõlmas süsteemide hindamine (olulisuse, riski ja rahaühiku põhjal moodustatud valim) viit makseasutust kolmes SPSi kasutavas liikmesriigis – Saksamaal (Saksimaa ja Alam-Saksimaa), Hispaanias (Castilla-La Mancha ja Extremadura) ning Ühendkuningriigis (Wales); lisaks ka ühes liikmesriigis (Prantsusmaal) suhkrutööstuse ümberkorraldamise haldamiseks loodud kontrollisüsteemi. Maaelu arengu kulutuste puhul kontrollis kontrollikoda juhuvalimi põhjal järelevalve- ja kontrollisüsteeme Saksamaal (Mecklenburg-Vorpommern), Ühendkuningriigis (Šotimaa), Rumeenias, Poolas, Portugalis, Itaalias (Toscana), Lätis ja Prantsusmaal. Keskkonna valdkonnas kontrollis kontrollikoda keskkonna peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi;

| — | 2008. ja 2009. aasta kinnitavas avalduses kirjeldatud põllumassiivide registrite ja paikvaatlustega seotud puuduste järelkontroll viidi läbi kolmes makseasutuses Kreekas, Bulgaarias ja Rumeenias; |
| --- | --- |

—

2008. ja 2009. aasta kinnitavas avalduses kirjeldatud põllumassiivide registrite ja paikvaatlustega seotud puuduste järelkontroll viidi läbi kolmes makseasutuses Kreekas, Bulgaarias ja Rumeenias;

| — | lisaks ülalloetletud maksete ja süsteemide audititele tehti Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades koordineeritud auditid koostöös vastavate riikide kõrgeimate kontrolliasutustega. Madalmaades hõlmas audit täiendava valimi läbivaatamist, millesse kuulunud 55 maksest 53 oli tehtud EAGFi ning kaks maaelu arengu valdkonnas. Samuti hinnati asjassepuutuvaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Tšehhi Vabariigis hõlmas audit maaelu arengukava nelja meetmega seotud 30 makse kontrollimist ning vastavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist. Loetletud lisavalimite kontrollimise tulemused võeti arvesse veamäära arvutamisel (16); |
| --- | --- |

—

lisaks ülalloetletud maksete ja süsteemide audititele tehti Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades koordineeritud auditid koostöös vastavate riikide kõrgeimate kontrolliasutustega. Madalmaades hõlmas audit täiendava valimi läbivaatamist, millesse kuulunud 55 maksest 53 oli tehtud EAGFi ning kaks maaelu arengu valdkonnas. Samuti hinnati asjassepuutuvaid järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Tšehhi Vabariigis hõlmas audit maaelu arengukava nelja meetmega seotud 30 makse kontrollimist ning vastavate järelevalve- ja kontrollisüsteemide hindamist. Loetletud lisavalimite kontrollimise tulemused võeti arvesse veamäära arvutamisel (16);

| — | nõuetele vastavuse puhul piirdub kontrollikoda valdkonnaga seotud maksete kontrollimisel heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmise kontrollimisega (minimaalne muldkate, võsastumise vältimine), mille puhul on võimalik auditikäigu ajal tõendusmaterjali koguda ja järeldusi teha; EAFRD maksete puhul kontrolliti teatud kohustuslikke majandamisnõudeid (loomade identifitseerimine ja registreerimine). Lisaks kontrollis kontrollikoda oma süsteemiauditite raames heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmist ning liikmesriikide poolt kehtestatud kontrollisüsteemide rakendamist riiklikul tasandil. Kui nõuetele mittevastamist leiti, ei ole seda veamäära arvutamisel arvesse võetud; |
| --- | --- |

—

nõuetele vastavuse puhul piirdub kontrollikoda valdkonnaga seotud maksete kontrollimisel heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmise kontrollimisega (minimaalne muldkate, võsastumise vältimine), mille puhul on võimalik auditikäigu ajal tõendusmaterjali koguda ja järeldusi teha; EAFRD maksete puhul kontrolliti teatud kohustuslikke majandamisnõudeid (loomade identifitseerimine ja registreerimine). Lisaks kontrollis kontrollikoda oma süsteemiauditite raames heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste täitmist ning liikmesriikide poolt kehtestatud kontrollisüsteemide rakendamist riiklikul tasandil. Kui nõuetele mittevastamist leiti, ei ole seda veamäära arvutamisel arvesse võetud;

| — | komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas põllumajanduse peadirektoraadi, kliimameetmete peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid; |
| --- | --- |

—

komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas põllumajanduse peadirektoraadi, kliimameetmete peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid;

| — | komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste aluste hindamiseks vaatas kontrollikoda läbi 56 makseasutusega seotud 61 sertifitseerimisasutuste sertifikaati ja aruannet. |
| --- | --- |

—

komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste aluste hindamiseks vaatas kontrollikoda läbi 56 makseasutusega seotud 61 sertifitseerimisasutuste sertifikaati ja aruannet.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 3.17. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 37 % tehingutest on vigadest mõjutatud. Kontrollikoja tehingute kontrollimise põhjal on hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär 2,3 % (17). Kontrollikoda avastas ka, et komisjon oli teinud liikmesriikidele eeskirjade vastaselt ettemakseid 401 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 0,7 % aasta maksete kogumahust (vt punkt 3.22) (18). |
| --- | --- |

3.17.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 37 % tehingutest on vigadest mõjutatud. Kontrollikoja tehingute kontrollimise põhjal on hinnanguline kõige tõenäolisem veamäär 2,3 % (17). Kontrollikoda avastas ka, et komisjon oli teinud liikmesriikidele eeskirjade vastaselt ettemakseid 401 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 0,7 % aasta maksete kogumahust (vt punkt 3.22) (18).

| 3.17. | Kontrollikoja järeldus põllumajanduse ja loodusvarade valdkonna kohta kinnitab positiivset suundumust, et viimastel aastatel on kõige tõenäolisem veamäär 2 % olulisuse künnise lähedal. Komisjon märgib veel, et EAGFi kulutuste puhul, mis 2010. aastal moodustasid 77 % käesoleva peatükiga seotud kogukuludest, on kõige tõenäolisem veamäär tunduvalt allpool olulisuse künnist ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud otsetoetuste puhul on veamäär veelgi väiksem.

  Lisaks on risk ELi eelarvele piisavalt maandatud vastavuse kontrolli menetlusega.


  401 miljoni euro väärtuses tehtud ettemaksete näol ei ole tegemist lõplikele abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud maksetega. Pealegi käib kõnealuste summade sissenõudmine ja need summad nõutakse sisse 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

3.17.

Lisaks on risk ELi eelarvele piisavalt maandatud vastavuse kontrolli menetlusega.

401 miljoni euro väärtuses tehtud ettemaksete näol ei ole tegemist lõplikele abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud maksetega. Pealegi käib kõnealuste summade sissenõudmine ja need summad nõutakse sisse 2011. aasta lõpuks.

| 3.18. | Kontrollikoja audit kinnitas eelmiste aastate tulemusi, mille kohaselt vigade sagedus ja mõju jaotuvad poliitikavaldkondade vahel ebaühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et maaelu arengu kulutused on eriti vigadest mõjutatud. IACSiga hõlmatud otsetoetustes seevastu olulisel määral vigu ei avastatud. |
| --- | --- |

3.18.

Kontrollikoja audit kinnitas eelmiste aastate tulemusi, mille kohaselt vigade sagedus ja mõju jaotuvad poliitikavaldkondade vahel ebaühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et maaelu arengu kulutused on eriti vigadest mõjutatud. IACSiga hõlmatud otsetoetustes seevastu olulisel määral vigu ei avastatud.

| 3.18. | Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et mõnes maaelu arengu valdkonnas esineb kulutuste puhul sagedamini vigu, kuid leiab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid muutuvad aina paremaks. Seetõttu on veamäär komisjoni arvates selles valdkonnas vähenemas. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EAGFi puhul oli valimiga hõlmatud 146 tehingust 39 (27 %) vigadest mõjutatud. Neist 29 tehingut (74 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. Maaelu arengu kulutuste puhul olid valimi 80 tehingust 40 (50 %) vigadest mõjutatud. Neist 21 tehingut (52 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul kontrollitud 12 tehingust 8 (67 %) olid vigadest mõjutatud. Neist 4 tehingut (50 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. |
| --- | --- |

3.19.

EAGFi puhul oli valimiga hõlmatud 146 tehingust 39 (27 %) vigadest mõjutatud. Neist 29 tehingut (74 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. Maaelu arengu kulutuste puhul olid valimi 80 tehingust 40 (50 %) vigadest mõjutatud. Neist 21 tehingut (52 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu. Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse puhul kontrollitud 12 tehingust 8 (67 %) olid vigadest mõjutatud. Neist 4 tehingut (50 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu.

| 3.19. | Komisjon märgib, et enamik kvantifitseeritavaid vigu on rahalises mõttes suhteliselt väikesed ja need vead on peamiselt seotud väikeste erinevustega, mis ilmnesid maatükkide ülemõõtmisel kontrollikoja poolt (vt punkt 3.20). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | 2010. aasta vigadest mõjutatud tehingutest sisaldasid 54 (62 %) kvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud abikõlblikkuse ning enamasti täpsusega (EAGFi puhul 97 % ja EAFRD puhul 52 %). Täpsusvigade puhul oli eelkõige tegu abikõlbliku maa enamdeklareerimisega. |
| --- | --- |

3.20.

2010. aasta vigadest mõjutatud tehingutest sisaldasid 54 (62 %) kvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud abikõlblikkuse ning enamasti täpsusega (EAGFi puhul 97 % ja EAFRD puhul 52 %). Täpsusvigade puhul oli eelkõige tegu abikõlbliku maa enamdeklareerimisega.

| 3.21. | Näited kontrollikoja leitud vigade kohta on esitatud allpool (vt näide 3.1). |
| --- | --- |

3.21.

Näited kontrollikoja leitud vigade kohta on esitatud allpool (vt näide 3.1).

Näide EAGFi abikõlblikkusveast

Ühe liikmesriigi riiklikele ametiasutustele tehti 4,3 miljoni euro suurune makse, mille eesmärgiks oli tasuda sekkumisvarudest pärit 1 965 tonni või eest, (19) mille said bartertehingu korras teise liikmesriigi edukad pakkujad (20) Euroopa Liidu puudustkannatavatele isikutele mõeldud toiduabi programmis osalemise raames. Vastutasuna või eest pidid edukad pakkujad (ettevõtjad) puudustkannatavatele isikutele tarnima erinevaid juustusorte ja teisi piimatooteid.

Asjakohaste ELi eeskirjade kohaselt (21) ei tohi ettevõtja viia võid selle liikmesriigi turule, kus seda sekkumisvaruna hoiti, vaid peab toote transportima teise liikmesriiki. Kohustuse eesmärk on vältida või sattumist tagasi liikmesriiki, kus see oli turu korraldamise eemärkidel kokku ostetud (22). Sekkumisvarudest pärit või transporditi teise liikmesriigi piirile, (23) kus teostati ELi piiriületusformaalsused. Enamik võist transporditi aga kohe algsesse päritoluriiki tagasi, kus see ELi eeskirjadest kõrvale hoides (24) siseturule viidi.

Näide EAGFi abikõlblikkusveast

Komisjon leiab, et kõnealuse abikava eesmärk – toidu tasuta toimetamine enim puudust kannatavatele isikutele – saavutati antud juhul täielikult ning neile isikutele jagatud juustu ja või väärtus ületas ELi eelarvest tehtud rahalised kulutused. Samuti leiab komisjon, et see juhtum puudutab eelkõige 2009. aasta abikava ühe konkreetse eeskirja mõjusust. Kaupade vaba liikumise põhimõttest tulenevalt ei keelanud see eeskiri tooteid teise ettevõtja poolt esimesse liikmesriiki tagasi suunata, nagu antud juhtumil tehti. Kuigi selle sätte aluseks olnud eesmärki täiel määral ei saavutatud, ei näe komisjon seetõttu alust kõnealuste summade sissenõudmiseks.

Probleem esines ainult 2009. aasta programmi puhul, sest samasuguseid eeskirju järgmistesse programmidesse ei lisatud.

Komisjon kaalub siiski bartertehingute läbipaistvuse suurendamise võimalusi; need tehingud moodustavad enim puudust kannatavatele inimestele suunatud abikava olulise osa ja seetõttu kavatseb komisjon nendega ka tulevikus jätkata.

Näide EAGFi täpsusveast

Kontrollikoda leidis, et umbes 12 500 abisaajale tehtud SPSi maksed põhinesid põllumassiivide registri vananenud andmetel, mistõttu tehti enammakseid summas 11 miljonit eurot. Selle asemel, et enammakstud summad põllumajandustootjatelt tagasi nõuda, otsustasid riiklikud ametiasutused ELi õigusakte eirates tasuda selle summa riigieelarvest, andes seega heakskiitmata riigiabi. Põllumajandustootjatele tehtud maksed on liiga suured ning seega tehtud eeskirjadevastaselt.

Näide EAGFi täpsusveast

Komisjon on teadlik kõnealuse põllumassiivide registri puudustest ja tegeleb nendega vastavuse kontrolli menetluste kaudu. Tuleb siiski märkida, et määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 73 lõike 4 kohaselt põllumajandustootja tagasimaksekohustust ei kohaldata, kui makse tehti pädeva asutuse või mõne teise asutuse vea tõttu ning põllumajandustootjal ei olnud tõenäoliselt võimalik seda avastada. Igal juhul tagas riiklike ametiasutuste otsus tasuda kõnealused summad riigieelarvest, et ELi eelarvest ei kaetud alusetuid kulutusi.

Näited EAFRD abikõlblikkusvigadest

Hanke-eeskirjade eiramine: Jalgrattatee ehitamiseks ühe EAFRD projekti raames sõlmiti leping osa tööde tegemiseks hankemenetlust kasutamata. Tulenevalt sellest, et hankemenetlust läbi ei viidud, on osa antud lepinguga seotud maksetest tehtud eeskirjadevastaselt.

Abikõlblikkustingimuste eiramine: Maaelu arendamise meetme raames tehti üks makse „metsade majandusliku väärtuse suurendamiseks”. Projekti eesmärk oli metsa harvendamise abil metsa kvaliteedi ja seega ka selle väärtuse suurendamine. Abisaaja pidi vastama kahele abikõlblikkustingimusele: 1) metsa tihedus enne harvendamist pidi olema vähemalt 800 tüve hektari kohta ja 2) tööd tuli läbi viia oktoobri ja jaanuari vahelisel ajal, et vähendada taimetervise ohte. Nimetatud kahte abikõlblikkustingimust ei täidetud: metsa tihedus enne harvendamist oli 600 tüve hektari kohta ja tööd viidi läbi ajavahemikus märts–mai. Makse oli seega tehtud eeskirjade vastaselt.

Näited EAFRD abikõlblikkusveast

Hanke-eeskirjade eiramine

Komisjon tegeleb selle juhtumiga vastavuse kontrolli menetluse kaudu.

Abikõlblikkustingimuste eiramine

Komisjon märgib, et tema hinnangul kehtestas töö tegemise ajaga seotud abikõlblikkustingimuse piirkondlik omavalitsus, kes ei hinnanud korralikult selle tingimuse põhjendatust ja mõju. Komisjon soovitab liikmesriikidel kehtestada kõiki asjaosalisi hõlmavad läbipaistvad menetlused seoses piirkondliku tasandi spetsiifiliste abikõlblikkustingimuste määratlemisega lisaks riiklikele eeskirjadele.

Näited vigadest keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkondades

Keskkonna peadirektoraat ei aktsepteerinud ekslikult ühe LIFE III projekti puhul abikõlblikke personalikulusid. Seda tasakaalustas osaliselt teine eksimus – väljaspool projekti abikõlblikkusperioodi tehtud palgamaksete aktsepteerimine. Lisaks olid deklareeritud kulusid tõendavad dokumendid puudulikud.

| 3.22. | Aastatel 2007–2009 võttis nõukogu vastu mitu otsust eesmärgiga suurendada maaelu arendamise eelarvet 5,43 miljardi euro võrra, seda eelkõige „uute probleemidega” tegelemiseks (nt kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse kaitse jne). 3 miljardi euro puhul sellest summast oli tegu vahendite ümberpaigutamisega otsetoetuse meetmetelt maaelu arendamise meetmetele („ümbersuunamine”). Selle tulemusel suurendasid liikmesriigid oma maaelu arengukavade eelarveid ja komisjon tegi 2010. aastal neile muudetud kavadele ettemakseid summas 401 miljonit eurot. Õigusaktides aga taolisi täiendavaid ettemakseid sätestatud ei ole (eelfinantseerimine on ette nähtud vaid peale arengukavade allkirjastamist programmitöö perioodi alguses (st 2007–2008) ning mitte peale nende muutmist). Lisaks on ümbersuunatud vahendite eelrahastamine õigusaktides selgesõnaliselt keelatud. Seega puudus õiguslik alus nimetatud 401 miljoni euro suuruse makse tegemiseks. |
| --- | --- |

3.22.

Aastatel 2007–2009 võttis nõukogu vastu mitu otsust eesmärgiga suurendada maaelu arendamise eelarvet 5,43 miljardi euro võrra, seda eelkõige „uute probleemidega” tegelemiseks (nt kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse kaitse jne). 3 miljardi euro puhul sellest summast oli tegu vahendite ümberpaigutamisega otsetoetuse meetmetelt maaelu arendamise meetmetele („ümbersuunamine”). Selle tulemusel suurendasid liikmesriigid oma maaelu arengukavade eelarveid ja komisjon tegi 2010. aastal neile muudetud kavadele ettemakseid summas 401 miljonit eurot. Õigusaktides aga taolisi täiendavaid ettemakseid sätestatud ei ole (eelfinantseerimine on ette nähtud vaid peale arengukavade allkirjastamist programmitöö perioodi alguses (st 2007–2008) ning mitte peale nende muutmist). Lisaks on ümbersuunatud vahendite eelrahastamine õigusaktides selgesõnaliselt keelatud. Seega puudus õiguslik alus nimetatud 401 miljoni euro suuruse makse tegemiseks.

| 3.22. | Komisjon nõustub kontrollikoja tähelepanekuga, kuid märgib, et 401 miljoni euro väärtuses tehtud ettemaksete näol ole tegemist lõplikele abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud maksetega. Kõnealuste summade sissenõudmine käib ja need summad nõutakse sisse 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

3.22.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkond

Tehingute korrektsusega seotud süsteemid

| 3.23. | Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.2
  ; IACS on peamine EAGFi ja EAFRD tehingute korrektsust tagav süsteem (25). |
| --- | --- |

3.23.

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.2
  ; IACS on peamine EAGFi ja EAFRD tehingute korrektsust tagav süsteem (25).

| 3.24. | 2010. aastal auditeeriti kuut makseasutust ning kontrollikoda leidis, et IACS süsteemid on maksete korrektsuse tagamisel mõjusad neljas asutuses ning osaliselt mõjusad kahes ülejäänud asutuses. Lisaks tegi kontrollikoda järelauditid kolmes makseasutuses ja leidis, et põllumassiivide registreerimise süsteemides ning paikvaatluste kvaliteedis on endiselt puudusi. |
| --- | --- |

3.24.

2010. aastal auditeeriti kuut makseasutust ning kontrollikoda leidis, et IACS süsteemid on maksete korrektsuse tagamisel mõjusad neljas asutuses ning osaliselt mõjusad kahes ülejäänud asutuses. Lisaks tegi kontrollikoda järelauditid kolmes makseasutuses ja leidis, et põllumassiivide registreerimise süsteemides ning paikvaatluste kvaliteedis on endiselt puudusi.

| 3.24. | Mis puudutab kontrollikoja poolt 2010. aastal auditeeritud kuut makseasutust, siis kontrollikoja järeldused osutavad olukorra märkimisväärsele paranemisele võrreldes eelmise aastaga, mil kontrollikoda pidas mõjusaks vaid üht kaheksast auditeeritud ühtsest haldus- ja kontrollisüsteemist. Lisaks olid kõik kontrollikoja poolt kahes süsteemis tuvastatud puudused väikesed ja osaliselt ei tähendanud need ohtu ELi eelarvele. Igal juhul näitab sertifitseerimisasutuste kinnitatud makseasutuste kontrollistatistika, et puuduste võimalik finantsmõju ei olnud makseasutuste tasandil olulise suurusega.

  Mis puudutab kontrollikoja tehtud kolme järelauditit, siis asjaomastes liikmesriikides (Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka) on valminud või valmimas tegevuskavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. Selle tulemusena on olukord neis liikmesriikides märgatavalt paranenud.


  Seoses hinnanguga ühtsetele haldus- ja kontrollisüsteemidele üldiselt vt ka vastust punktile 3.29. |
| --- | --- |

3.24.

Mis puudutab kontrollikoja tehtud kolme järelauditit, siis asjaomastes liikmesriikides (Bulgaaria, Rumeenia ja Kreeka) on valminud või valmimas tegevuskavad ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. Selle tulemusena on olukord neis liikmesriikides märgatavalt paranenud.

Seoses hinnanguga ühtsetele haldus- ja kontrollisüsteemidele üldiselt vt ka vastust punktile 3.29.

| 3.25. | Üheksa auditeeritud maaelu arengu järelevalve- ja kontrollisüsteemi puhul leidis kontrollikoda, et kaks rakendatud kontrollisüsteemi ei olnud maksete korrektsuse tagamisel mõjusad, kuus olid osaliselt mõjusad ning vaid üks süsteem oli mõjus. |
| --- | --- |

3.25.

Üheksa auditeeritud maaelu arengu järelevalve- ja kontrollisüsteemi puhul leidis kontrollikoda, et kaks rakendatud kontrollisüsteemi ei olnud maksete korrektsuse tagamisel mõjusad, kuus olid osaliselt mõjusad ning vaid üks süsteem oli mõjus.

| 3.25. | Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega kahe järelevalve- ja kontrollisüsteemi suhtes, mille puhul kontrollikoda leidis, et need ei ole mõjusad. Teiste liikmesriikide puhul näitavad komisjoni auditid, et liikmesriigid on pannud paika süsteemid, mis on mõjusad või osaliselt mõjusad, välja arvatud 2. telje meetmetega seotud süsteemid Bulgaarias, Portugalis ja Rumeenias (vt põllumajanduse peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruannet). |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste andmebaasist, põllumassiivide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrollimehhanismi: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki / ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste paikvaatluste 5 % miinimummäär. |
| --- | --- |

3.26.

Iga liikmesriigi IACS koosneb põllumajandusettevõtete ja abitaotluste andmebaasist, põllumassiivide identifitseerimise ja loomade registreerimise süsteemidest ning toetuse saamise õiguste registrist nendes liikmesriikides, kes rakendavad ühtset otsemaksete kava. IACS hõlmab mitut abikõlblikkuse kontrollimehhanismi: kõigi taotluste halduskontroll, andmebaaside ristkontrollid, mille eesmärk on takistada ühe ja sama maatüki / ühtede ja samade loomade topeltrahastamist, ja makseasutuste paikvaatluste 5 % miinimummäär.

| 3.27. | IACS hõlmab peamisi EAGFi rahastatud kavasid: SPSi, SAPSi ning kõiki pindalaga seotud toodangust sõltuvaid toetuskavasid ja loomapidamise toetuskavasid. EAFRD ja eriti põllumajanduskeskkonna ja vähem soodsate piirkondade puhul hõlmatakse teatavad põhielemendid, nagu pindala ja loomade arv, IACSiga, ja ülejäänud spetsiaalselt selleks välja töötatud kontrollimenetlustega (26). |
| --- | --- |

3.27.

IACS hõlmab peamisi EAGFi rahastatud kavasid: SPSi, SAPSi ning kõiki pindalaga seotud toodangust sõltuvaid toetuskavasid ja loomapidamise toetuskavasid. EAFRD ja eriti põllumajanduskeskkonna ja vähem soodsate piirkondade puhul hõlmatakse teatavad põhielemendid, nagu pindala ja loomade arv, IACSiga, ja ülejäänud spetsiaalselt selleks välja töötatud kontrollimenetlustega (26).

| 3.28. | Kontrollikoja IACSi auditis hinnati nii asjaomaste määruste järgimist kui ka tehingute korrektsuse tagamise süsteemide mõjusust. Uuriti eelkõige järgmisi elemente: |
| --- | --- |

3.28.

Kontrollikoja IACSi auditis hinnati nii asjaomaste määruste järgimist kui ka tehingute korrektsuse tagamise süsteemide mõjusust. Uuriti eelkõige järgmisi elemente:

3.28.

| I) | korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja -kontrollid (sh andmebaaside kvaliteet); |
| --- | --- |

I)

korrektsete maksete tagamise haldusmenetlused ja -kontrollid (sh andmebaaside kvaliteet);

| II) | paikvaatlustel põhinevad kontrollisüsteemid; |
| --- | --- |

II)

paikvaatlustel põhinevad kontrollisüsteemid;

| III) | nõuetele vastavuse rakendamise ning kontrollimise süsteemid. |
| --- | --- |

III)

nõuetele vastavuse rakendamise ning kontrollimise süsteemid.

| III) | Komisjon meenutab, et nõuetele vastavuse kriteeriumide järgimine põllumajandustootjate poolt ei ole abikõlblikkustingimus ning seetõttu ei ole nende kriteeriumide kontrollimine seotud asjaomaste tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega. Põllumajandustootjatel, kes neid kriteeriume ei täida, on õigus saada makseid, kuid neile määratakse sanktsioonid, lähtudes tuvastatud mittevastavuse tõsidusest, ulatusest, püsivusest ja korduvusest ning asjaomase abisaaja hooletusest või tahtlusest. |
| --- | --- |

III)

Nõuetele vastavuse nõudmiste mittetäitmine mõjutab ELi otsetoetuste täies mahus välja maksmist, kuna toetusesaajatel on õiguslik kohustus neist nõudmistest kinni pidada (vt punkt 3.6).

| 3.29. | Kontrollikoja poolt viimastel aastatel tehtud iga-aastased IACSi süsteemiauditid näitavad, et IACSi mõjusust pärsivad ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid, mittetäielikud ristkontrollid või avastatud kõrvalekallete parandamiseks võetud ebakorrektsed või mittetäielikud meetmed. Taolisi vigu leidis kontrollikoda teatud makseasutustes. Mitmes kontrollikoja poolt auditeeritud makseasutuses leiti puudusi eelkõige kahe tähtsa kontrollimenetluse – põllumassiivide registri kaudu taotletud põllumassiivide ristkontrollide ja nende massiivide paikvaatluste juures. |
| --- | --- |

3.29.

Kontrollikoja poolt viimastel aastatel tehtud iga-aastased IACSi süsteemiauditid näitavad, et IACSi mõjusust pärsivad ebatäpseid andmeid sisaldavad andmebaasid, mittetäielikud ristkontrollid või avastatud kõrvalekallete parandamiseks võetud ebakorrektsed või mittetäielikud meetmed. Taolisi vigu leidis kontrollikoda teatud makseasutustes. Mitmes kontrollikoja poolt auditeeritud makseasutuses leiti puudusi eelkõige kahe tähtsa kontrollimenetluse – põllumassiivide registri kaudu taotletud põllumassiivide ristkontrollide ja nende massiivide paikvaatluste juures.

| 3.29. | Komisjon leiab, et üldiselt on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem mõjus kontrollisüsteem vigade ja eeskirjadevastaselt tehtud kulutuste ohu vähendamiseks.

  Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üldist mõjusust ja pidevat paranemist kinnitavad komisjoni poolt viimastel aastatel kõikides liikmesriikides läbi viidud vastavusauditite tulemused, liikmesriikide poolt komisjonile edastatud ning sertifitseerimisasutuste kontrollitud ja kinnitatud kontrollistatistikast ilmnev väike veamäär ning kontrollikoja enda 2010. aasta kinnitava avalduse järeldused, mille kohaselt otsetoetuste puhul on veamäär 1 %.


  Järelejäänud puudused on üldjuhul vähem olulised ning need ei tähenda, et ühtsel haldus- ja kontrollisüsteemil puuduks mõjusus, vaid pigem seda, et süsteemi saab täiustada. Kõikide puudustega tegeletakse vastavuse kontrolli menetluste kaudu, millega tagatakse, et risk ELi eelarvele on piisavalt maandatud.


  Vt ka komisjoni vastust punktile 3.24. |
| --- | --- |

3.29.

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üldist mõjusust ja pidevat paranemist kinnitavad komisjoni poolt viimastel aastatel kõikides liikmesriikides läbi viidud vastavusauditite tulemused, liikmesriikide poolt komisjonile edastatud ning sertifitseerimisasutuste kontrollitud ja kinnitatud kontrollistatistikast ilmnev väike veamäär ning kontrollikoja enda 2010. aasta kinnitava avalduse järeldused, mille kohaselt otsetoetuste puhul on veamäär 1 %.

Järelejäänud puudused on üldjuhul vähem olulised ning need ei tähenda, et ühtsel haldus- ja kontrollisüsteemil puuduks mõjusus, vaid pigem seda, et süsteemi saab täiustada. Kõikide puudustega tegeletakse vastavuse kontrolli menetluste kaudu, millega tagatakse, et risk ELi eelarvele on piisavalt maandatud.

Vt ka komisjoni vastust punktile 3.24.

I)   Haldusmenetlused ja -kontrollid (sh andmebaaside kvaliteet) korrektsete maksete tagamiseks

| 3.30. | Makseasutused peavad tegema halduskontrolle veendumaks, et taotlused vastavad kavas esitatud tingimustele (27). Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas IACS andmebaaside andmetega. Kontrollikoja auditi käigus kontrolliti andmebaaside täielikkust ja usaldusväärsust, uuriti, kas kontrollide käigus oli avastatud kõrvalekaldeid ning kas oli võetud meetmeid avastatud vigade parandamiseks. Allpool esitatakse süsteemides leitud põhilised puudused. |
| --- | --- |

3.30.

Makseasutused peavad tegema halduskontrolle veendumaks, et taotlused vastavad kavas esitatud tingimustele (27). Halduskontrollid sisaldavad võimaluse ja vajaduse korral ristkontrolle, muu hulgas IACS andmebaaside andmetega. Kontrollikoja auditi käigus kontrolliti andmebaaside täielikkust ja usaldusväärsust, uuriti, kas kontrollide käigus oli avastatud kõrvalekaldeid ning kas oli võetud meetmeid avastatud vigade parandamiseks. Allpool esitatakse süsteemides leitud põhilised puudused.

EAGF

| 3.31. | Põllumassiivide register (LPIS) on andmebaas, milles salvestatakse liikmesriigi põllumajanduslik kogupindala (võrdlusmaatükid); seejuures võidakse kasutada ka ortofotosid (28). Kolmes liikmesriigis (Kreeka, Rumeenia ja Hispaania) avastas kontrollikoda juhtumeid, kus „püsikarjamaa” (29) oli LPIS andmebaasis registreeritud 100 % abikõlblikuna hoolimata sellest, et maa oli osaliselt kaetud tiheda metsa või muude abikõlbmatute elementidega ning oli seega osaliselt abikõlbmatu(vt näide 3.2). |
| --- | --- |

3.31.

Põllumassiivide register (LPIS) on andmebaas, milles salvestatakse liikmesriigi põllumajanduslik kogupindala (võrdlusmaatükid); seejuures võidakse kasutada ka ortofotosid (28). Kolmes liikmesriigis (Kreeka, Rumeenia ja Hispaania) avastas kontrollikoda juhtumeid, kus „püsikarjamaa” (29) oli LPIS andmebaasis registreeritud 100 % abikõlblikuna hoolimata sellest, et maa oli osaliselt kaetud tiheda metsa või muude abikõlbmatute elementidega ning oli seega osaliselt abikõlbmatu(vt näide 3.2).

| 3.31. | Kui auditite käigus leiti, et maa eest on saadud otsetoetusi õigusnormide vastaselt, algatati vastavuse kontrolli menetlused. |
| --- | --- |

3.31.

Näide 3.2

Kreekas ja Hispaanias (Castilla-La Mancha ja Extremadura) täheldas kontrollikoda juhtumeid, kus püsikarjamaade võrdlusmaatükid olid LPIS andmebaasis täielikult abikõlblikena registreeritud, kuigi nad olid vaid osaliselt rohuga kaetud ning ülejäänud osa katsid abikõlbmatud elemendid, nagu kivid, põõsastikud, tihe mets jne. Kreekas esines juhtumeid, kus terveid metsi käsitleti püsikarjamaana ja loeti seega SPS maksete jaoks abikõlblikuks. Eelneva tulemusel oli LPIS andmebaasis registreeritud ja ristkontrollide tegemiseks kasutatud abikõlbliku maa pindala tihti esitatud tegelikust suuremana. Mainitud asjaolul oli negatiivne mõju ristkontrollide kvaliteedile.

Näide 3.2

Komisjon on Kreekas valitsevast olukorrast teadlik ja palunud Kreeka ametiasutustel probleemid lahendada. Mis puudutab olukorda Hispaanias, siis on komisjon avastanud kontrollikoja viidatud probleemidega sarnaseid probleeme ka teistes autonoomsetes piirkondades.

Samas ei tähenda kummaski liikmesriigis avastatud probleemid alati süstemaatiliselt eeskirjadevastaste maksete tegemist, ent kui nii on juhtunud, siis komisjon tegeleb probleemiga vastavuse kontrolli menetluste kaudu.

| 3.32. | Viies liikmesriigis (Bulgaaria, Madalmaad, (30) Kreeka, Rumeenia ja Hispaania) leidis kontrollikoda puudusi LPIS andmebaaside ajakohastamisel. |
| --- | --- |

3.32.

Viies liikmesriigis (Bulgaaria, Madalmaad, (30) Kreeka, Rumeenia ja Hispaania) leidis kontrollikoda puudusi LPIS andmebaaside ajakohastamisel.

| 3.32. | Madalmaadega seoses viitab komisjon punktile 3.21 (näide EAGFi täpsusveast) antud vastusele. Kreeka puhul valmis uus, ajakohastatud põllumassiivide register 2008. aasta lõpuks. Rumeenia puhul võeti 2009. aastal vastu parandusmeetmete kava ja kava elluviimine lõpetati 2011. aasta algul. Bulgaaria puhul võeti 2009. aastal vastu parandusmeetmete kava ja kava elluviimine lõpetatakse 2011. aasta lõpuks. Hispaanial on ajakohastamiskava kehtestatud, kuid tal on palutud tõhustada oma sellealaseid jõupingutusi 2011. aasta jooksul. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | IACSga mitte hõlmatud suhkrutööstuse ümberkorraldamise meetme kontrollisüsteemi Prantsusmaal hindas kontrollikoda vaid osaliselt mõjusaks (vt näide 3.3). |
| --- | --- |

3.33.

IACSga mitte hõlmatud suhkrutööstuse ümberkorraldamise meetme kontrollisüsteemi Prantsusmaal hindas kontrollikoda vaid osaliselt mõjusaks (vt näide 3.3).

Näide 3.3

ELi suhkrutööstuse ümberkorraldamise kava raames makstakse oma 2008/2009. aasta kvoodist loobuvatele suhkrutootjatele iga loobutud tonni eest toetust, mis ulatub 218,75 eurost (lihtsalt kvoodist loobumine) kuni 625 euroni (kui tootmisliinid lammutatakse). Tootja poolt loovutatav kvoot peab olema seotud kindla tootmisüksusega ning ei tohi olla suurem kui selle tootmisvõimsus. 10 % toetusest peab maksma põllumajandustootjatele, kes kvoodist loobumise tulemusel kaotavad suhkrutootjatele suhkrupeedi tarnimise õigused.

Prantsusmaal anti ühele suhkrutootjale toetust 93 500 tonnile kvoodile vastavate tootmisseadmete lammutamiseks. Vahetult enne taotluse esitamist oli tootja aga taotlenud nimetatud tootmisüksuse võimsuse suurendamist 72 000 tonnilt 93 500 tonnini ning tema taotlus oli heaks kiidetud. Tootmisüksuse tegelik tootmismaht ei olnud aga kunagi olnud suurem kui 60 000 tonni. Tootmisvõimsuse suurendamine tekitati kunstlikult selleks, et saada suuremat toetusmäära (625 eurot tonnist) vähemalt 21 500 tonni eest. Lisaks maksti 10 % sellest abist suhkrupeedikasvatajatele, kes polnud lammutatud tootmisüksusele kunagi suhkrupeeti tarninud.

Näide 3.3

ELi eeskirjades on sätestatud, et liikmesriigi pädev asutus otsustab iga ümberkorraldusabi taotluse abikõlblikkuse üle. Kontrollikoja viidatud tootja ümberkorralduskava raames lepiti kokku teatava hulga suhkru tootmisest loobumises; selleks pidi täielikult demonteeritama üks tootmiskoht ja loobutama kvootidest veel kolmes tootmiskohas.

Lisaks on ELi eeskirjades sätestatud, et taotlejate esitatud ümberkorralduskavades tuleb täpsustada iga asjaomase vabriku puhul loovutatava kvoodi suurus, „mis peab olema täielikult või osaliselt demonteeritavast tootmisvõimsusest väiksem või sellega võrdne”. Eeskirjades ei täpsustata, kuidas tootmisvõimsus tuleb kindlaks teha, ja seega on liikmesriikidel õigus põhimõtteliselt vabalt otsustada, milline on kõige sobivam meetod. Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et kasutatud metoodika eesmärk oli välja selgitada vabriku tootmisvõimsus, mitte tegelik tootmismaht antud hetkel. Komisjon tegeleb siiski selle juhtumiga käimasoleva vastavuse kontrolli menetluse raames, et teha kindlaks, kas ELi eeskirjadest on täiel määral kinni peetud.

EAFRD

| 3.34. | Halduskontrollid käsitlevad taotleja esitatud väljamaksetaotluste õigsust ja toetusega seotud abikõlblikkusnõuete täitmist (31). Sellised kontrollid hõlmavad ristkontrolle, mille käigus kontrollitakse haldusasutuste käsutuses, nt IACSi andmebaasides olevaid andmeid. |
| --- | --- |

3.34.

Halduskontrollid käsitlevad taotleja esitatud väljamaksetaotluste õigsust ja toetusega seotud abikõlblikkusnõuete täitmist (31). Sellised kontrollid hõlmavad ristkontrolle, mille käigus kontrollitakse haldusasutuste käsutuses, nt IACSi andmebaasides olevaid andmeid.

| 3.35. | Ühe põhilise põllumajandussektori konkurentsivõime suurendamise (nt põllumajandusettevõtete moderniseerimine ning maapiirkondade infrastruktuuri parandamine ja arendamine) meetme halduskontrolli (32) eesmärgiks on deklareeritud kulude mõistlikkuse hindamine. Liikmesriigid on seega kohustatud rakendama sobivaid süsteeme, millega toetusesaajate deklareeritud kulusid hinnata. Kontrollikoda leidis selle aspekti kontrollimisel, et seitsmest auditeeritud riiklikust ametiasutusest neli ei olnud nimetatud nõudmist mõjusalt rakendatud. |
| --- | --- |

3.35.

Ühe põhilise põllumajandussektori konkurentsivõime suurendamise (nt põllumajandusettevõtete moderniseerimine ning maapiirkondade infrastruktuuri parandamine ja arendamine) meetme halduskontrolli (32) eesmärgiks on deklareeritud kulude mõistlikkuse hindamine. Liikmesriigid on seega kohustatud rakendama sobivaid süsteeme, millega toetusesaajate deklareeritud kulusid hinnata. Kontrollikoda leidis selle aspekti kontrollimisel, et seitsmest auditeeritud riiklikust ametiasutusest neli ei olnud nimetatud nõudmist mõjusalt rakendatud.

| 3.35. | Komisjon jagab seisukohta, et kulutuste mõistlikkuse hindamiseks tehtavad halduskontrollid on olulised kogu kontrollisüsteemi mõjususe tagamiseks. Neid olulisi kontrolle uuritakse süstemaatiliselt komisjoni auditite käigus. Üldise hinnangu kohaselt on komisjoni auditeeritud liikmesriikides – kahe erandiga – loodud mõjusad või osaliselt mõjusad süsteemid. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Mõne EAFRD projekti puhul peavad halduskontrolli meetmed sisaldama ka selle kontrollimist, kas tegevus vastab kohaldatavatele riiklikele ja ELi eeskirjadele, ka riigihanke-eeskirjadele. Kontrollikoda leidis, et Portugalis olid ühe tammi ehitusega seotud kulud jagatud mitme lepingu peale, mis võimaldas sõlmida lepingud otse ilma riigihankemenetlust kasutamata. Halduskontrolliga seda ei avastatud. |
| --- | --- |

3.36.

Mõne EAFRD projekti puhul peavad halduskontrolli meetmed sisaldama ka selle kontrollimist, kas tegevus vastab kohaldatavatele riiklikele ja ELi eeskirjadele, ka riigihanke-eeskirjadele. Kontrollikoda leidis, et Portugalis olid ühe tammi ehitusega seotud kulud jagatud mitme lepingu peale, mis võimaldas sõlmida lepingud otse ilma riigihankemenetlust kasutamata. Halduskontrolliga seda ei avastatud.

| 3.36. | Komisjon tegeleb selle juhtumiga vastavuse kontrolli menetluse kaudu. |
| --- | --- |

3.36.

II)   Paikvaatlusel põhinevad kontrollisüsteemid

| 3.37. | Liikmesriigid kohustuvad igal aastal tegema paikvaatlusi, milles hõlmatakse enamiku toetuskavade puhul vähemalt 5 % kõikidest toetusesaajatest (33). Kontrollikoja audit keskendus riskianalüüsiprotseduuride piisavusele kontrollitavate toetusesaajate selekteerimisel, kontrolli kvaliteedile ja tehtud korrektuuride piisavusele. |
| --- | --- |

3.37.

Liikmesriigid kohustuvad igal aastal tegema paikvaatlusi, milles hõlmatakse enamiku toetuskavade puhul vähemalt 5 % kõikidest toetusesaajatest (33). Kontrollikoja audit keskendus riskianalüüsiprotseduuride piisavusele kontrollitavate toetusesaajate selekteerimisel, kontrolli kvaliteedile ja tehtud korrektuuride piisavusele.

| 3.38. | Makseasutuste tehtud paikvaatluste üle kontrollimisel leidis kontrollikoda tihti, et vaatlusi ei olnud tehtud korralikult (vt näide 3.4). |
| --- | --- |

3.38.

Makseasutuste tehtud paikvaatluste üle kontrollimisel leidis kontrollikoda tihti, et vaatlusi ei olnud tehtud korralikult (vt näide 3.4).

Näide 3.4

Bulgaarias, Kreekas, Rumeenias, Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades kontrollis kontrollikoda üle riiklike inspektorite poolt tehtud maatükkide mõõtmised. Riiklike inspektorite poolt abikõlblikeks tunnistatud alad sisaldasid vigu Bulgaarias 13 maatüki puhul 43-st, Kreekas 6 maatüki puhul 32-st, Rumeenias 12 maatüki puhul 29-st, Tšehhi Vabariigis 35 maatüki puhul 67-st ja Madalmaades 16 maatüki puhul 174-st. Kontrollitud juhtumite finantsmõju oli siiski väike.

Näide 3.4

Kreeka puhul piirdub probleem karjamaade küsimusega ja sellega tegeletakse vastavuse kontrolli menetluse raames.

| 3.39. | EAFRD puhul leidis kontrollikoda puudusi paikvaatluste kavandamises ja nende tulemuste analüüsis. Näiteks Portugalis tehti peaaegu kõik paikvaatlused (97,5 %) olulise viivitusega, st üks või isegi kaks aastat peale väljamaksetaotluse tegemise aastat, mis muudab raskemaks eeskirjadele mittevastamise avastamise. |
| --- | --- |

3.39.

EAFRD puhul leidis kontrollikoda puudusi paikvaatluste kavandamises ja nende tulemuste analüüsis. Näiteks Portugalis tehti peaaegu kõik paikvaatlused (97,5 %) olulise viivitusega, st üks või isegi kaks aastat peale väljamaksetaotluse tegemise aastat, mis muudab raskemaks eeskirjadele mittevastamise avastamise.

| 3.39. | Komisjon tuvastas Portugalis samad puudused ka omapoolsete auditite käigus. Portugali ametiasutused on komisjonile esitanud teabe, millest selgub, et taotlusaastal 2010 on olukord oluliselt paranenud ja et enamik kontrollimisi tehti ära 2010. aasta detsembriks. |
| --- | --- |

3.39.

III)   Nõuetele vastavuse rakendamise ning kontrollimise süsteemid

| 3.40. | Nõuetele vastavuse tingimused sisaldavad kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi (vt punkt 3.6). Kohustuslikud majandamisnõuded on sätestatud erinevates ELi direktiivides ja määrustes, kuid head põllumajandus- ja keskkonnatingimused määratakse kindlaks riiklikul tasandil. Nõuetele vastavuse valdkonnas peavad makseasutused kontrollima vähemalt 1 % otsemaksete tegemiseks esitatud taotlustest. |
| --- | --- |

3.40.

Nõuetele vastavuse tingimused sisaldavad kohustuslikke majandamisnõudeid ning häid põllumajandus- ja keskkonnatingimusi (vt punkt 3.6). Kohustuslikud majandamisnõuded on sätestatud erinevates ELi direktiivides ja määrustes, kuid head põllumajandus- ja keskkonnatingimused määratakse kindlaks riiklikul tasandil. Nõuetele vastavuse valdkonnas peavad makseasutused kontrollima vähemalt 1 % otsemaksete tegemiseks esitatud taotlustest.

| 3.41. | Kohapealsete külastuste käigus täheldas kontrollikoda piiratud ulatusega auditi abil (vt punkt 3.16, viies taane) nõuetele vastavusega seotud rikkumisi ligikaudu 12 % ulatuses maksetest, mis pidid vastama nõuetele vastavuse tingimustele. Täheldatud puudused olid seotud nii kohustuslike majandamisnõuetega (loomade identifitseerimine ja registreerimine) kui ka heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega (põllumajandusmaa võsastumise vältimine). |
| --- | --- |

3.41.

Kohapealsete külastuste käigus täheldas kontrollikoda piiratud ulatusega auditi abil (vt punkt 3.16, viies taane) nõuetele vastavusega seotud rikkumisi ligikaudu 12 % ulatuses maksetest, mis pidid vastama nõuetele vastavuse tingimustele. Täheldatud puudused olid seotud nii kohustuslike majandamisnõuetega (loomade identifitseerimine ja registreerimine) kui ka heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustega (põllumajandusmaa võsastumise vältimine).

| 3.41. | Kontrollikoja järeldusi kinnitab komisjonile liikmesriikidelt laekunud kontrollistatistika. Statistikast ilmneb, et sanktsioone rakendatakse. |
| --- | --- |

3.41.

Tagasimaksete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Tagasinõuete juhtumid

| 3.42. | Kontrollikoda avaldas ühise põllumajanduspoliitika tagasinõuete auditi kohta eriaruande, (34) mille kohaselt kaitsevad süsteemid nüüd tõhusamalt ELi finantshuve ja alates 2006. aastast on tagasimakstud summade osakaal suurenenud. Sellegipoolest peab süsteeme eeskirjade selgemaks muutmise teel veelgi parandama, vähendades seeläbi tõlgendamisruumi ning eeskirjade erinevat rakendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.42.

Kontrollikoda avaldas ühise põllumajanduspoliitika tagasinõuete auditi kohta eriaruande, (34) mille kohaselt kaitsevad süsteemid nüüd tõhusamalt ELi finantshuve ja alates 2006. aastast on tagasimakstud summade osakaal suurenenud. Sellegipoolest peab süsteeme eeskirjade selgemaks muutmise teel veelgi parandama, vähendades seeläbi tõlgendamisruumi ning eeskirjade erinevat rakendamist liikmesriikides.

| 3.42. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle, et ühise põllumajanduspoliitika tagasinõuete haldamine ja auditeerimine on viimastel aastatel paranenud. Seoses eriaruandes antud soovitustega süsteemi edasise täiustamise kohta kaalub komisjon asjakohaste eeskirjade tugevdamiseks, ühtlustamiseks ja selgitamiseks vajalikke võimalikke muudatusi oma õigusaktide ettepanekute raames, mis on seotud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkidega 2020. aastaks. |
| --- | --- |

3.42.

Komisjonipoolne raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

| 3.43. | Valdava osa põllumajanduskulutuste haldamine on jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel. Toetuse maksavad välja liikmesriigid, kellele komisjon seejärel summad hüvitab (35). Kulude lõplik heakskiitmine toimub kaheetapilise kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse käigus. Kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest. |
| --- | --- |

3.43.

Valdava osa põllumajanduskulutuste haldamine on jagatud liikmesriikide ja komisjoni vahel. Toetuse maksavad välja liikmesriigid, kellele komisjon seejärel summad hüvitab (35). Kulude lõplik heakskiitmine toimub kaheetapilise kontrollimis- ja heakskiitmismenetluse käigus. Kaheetapiline kontrollimis- ja heakskiitmissüsteem koosneb komisjoni iga-aastasest finantsotsusest ja mitmeaastastest vastavusotsustest.

| 3.44. | Eelnevates aastaaruannetes ja ka kontrollikoja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust käsitlevas eriaruandes (36) kritiseeris kontrollikoda asjaolu, et korrektsioonide kulud kannavad liikmesriigid ja mitte lõplikud toetusesaajad ning et vastavuskohanduste puhul kasutatakse suures ulatuses kindla määraga korrektsioone, millel puudub otsene seos tegelikult eeskirjade vastaselt tehtud maksete summaga. Vastavuse kontrollimise süsteemi 2010. aastal ei muudetud. |
| --- | --- |

3.44.

Eelnevates aastaaruannetes ja ka kontrollikoja raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust käsitlevas eriaruandes (36) kritiseeris kontrollikoda asjaolu, et korrektsioonide kulud kannavad liikmesriigid ja mitte lõplikud toetusesaajad ning et vastavuskohanduste puhul kasutatakse suures ulatuses kindla määraga korrektsioone, millel puudub otsene seos tegelikult eeskirjade vastaselt tehtud maksete summaga. Vastavuse kontrollimise süsteemi 2010. aastal ei muudetud.

| 3.44. | See, mida kontrollikoda vastavuse kontrollimise süsteemi juures kritiseerib, on süsteemile omane. Vastavuse kontrollimise eesmärk on jätta ELi vahenditest rahastamata kulutused, mis ei ole tehtud kooskõlas ELi eeskirjadega. See ei ole aga mehhanism, mille abil saadakse tagasi abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtud maksed – see on jagatud halduse põhimõtte kohaselt ainult liikmesriikide kohustus.

  Kui vastavuse kontrolli tulemusel õnnestub tuvastada alusetuid makseid, peavad liikmesriigid nendega tegelema lõplikelt abisaajatelt raha tagasinõudmise menetluste käigus. Isegi kui raha ei ole vaja lõplikelt abisaajatelt tagasi nõuda, sest finantskorrektsioon on seotud üksnes liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudustega ja mitte alusetute maksetega, on selliste korrektsioonide näol tegemist olulise liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemi parendamise vahendiga ning see aitab ühtlasi vältida või avastada ja tagasi saada eeskirjadevastaselt lõplikele abisaajatele tehtud makseid.


  Kindlate määrade kasutamisega on nõustunud Euroopa Kohus, kes leidis, et see on kooskõlas vastavuse kontrollimist käsitlevate õigusnormidega, ja selle on teatavatel tingimustel heaks kiitnud Euroopa Parlament 2007. aasta eelarve täitmise kinnitamise resolutsioonis (lõige 83).


  Samuti on komisjon liikmesriikidele teatanud, et kui nende sertifitseerimisasutused teevad täiel määral uuesti esindusliku valimi tehingutest, mida makseasutus on kohapeal kontrollinud, ja selle põhjal kinnitavad liikmesriigi kontrollistatistika usaldusväärsust, siis loeb komisjon, et sellest tulenev veamäär näitab maksimaalset võimalikku riski ja et antud aasta võimalikud finantskorrektsioonid ei ületa seda taset. |
| --- | --- |

3.44.

Kui vastavuse kontrolli tulemusel õnnestub tuvastada alusetuid makseid, peavad liikmesriigid nendega tegelema lõplikelt abisaajatelt raha tagasinõudmise menetluste käigus. Isegi kui raha ei ole vaja lõplikelt abisaajatelt tagasi nõuda, sest finantskorrektsioon on seotud üksnes liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemi puudustega ja mitte alusetute maksetega, on selliste korrektsioonide näol tegemist olulise liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemi parendamise vahendiga ning see aitab ühtlasi vältida või avastada ja tagasi saada eeskirjadevastaselt lõplikele abisaajatele tehtud makseid.

Kindlate määrade kasutamisega on nõustunud Euroopa Kohus, kes leidis, et see on kooskõlas vastavuse kontrollimist käsitlevate õigusnormidega, ja selle on teatavatel tingimustel heaks kiitnud Euroopa Parlament 2007. aasta eelarve täitmise kinnitamise resolutsioonis (lõige 83).

Samuti on komisjon liikmesriikidele teatanud, et kui nende sertifitseerimisasutused teevad täiel määral uuesti esindusliku valimi tehingutest, mida makseasutus on kohapeal kontrollinud, ja selle põhjal kinnitavad liikmesriigi kontrollistatistika usaldusväärsust, siis loeb komisjon, et sellest tulenev veamäär näitab maksimaalset võimalikku riski ja et antud aasta võimalikud finantskorrektsioonid ei ületa seda taset.

Makseasutuste kontrollitulemuste kinnitamine

| 3.45. | Sertifitseerimisasutused peavad esitama arvamuse makseasutuste paikvaatluste kvaliteedi kohta ja heaks kiitma kõigi kontrollitulemuste kogumi. Komisjon kasutab kontrollitulemusi oma iga-aastases tegevusaruandes põllumajanduskulutuste allesjäänud veamäära hindamiseks. |
| --- | --- |

3.45.

Sertifitseerimisasutused peavad esitama arvamuse makseasutuste paikvaatluste kvaliteedi kohta ja heaks kiitma kõigi kontrollitulemuste kogumi. Komisjon kasutab kontrollitulemusi oma iga-aastases tegevusaruandes põllumajanduskulutuste allesjäänud veamäära hindamiseks.

| 3.46. | Komisjoni suuniste kohaselt on sertifitseerimisasutustel võimalik valida, kas minna paikvaatlustele kaasa või kontrollida need ise üle. Valdav enamik sertifitseerimisasutusi eelistab paikvaatlusi kontrollida mitte neid ise uuesti tehes, vaid riiklike inspektoritega kaasas käies. Oma kogemusele tuginedes arvab kontrollikoda, et paikvaatluste kvaliteet paraneks, kui sertifitseerimisasutustel oleks kohustus varasemaid kontrolle süstemaatiliselt ise üle kontrollida. |
| --- | --- |

3.46.

Komisjoni suuniste kohaselt on sertifitseerimisasutustel võimalik valida, kas minna paikvaatlustele kaasa või kontrollida need ise üle. Valdav enamik sertifitseerimisasutusi eelistab paikvaatlusi kontrollida mitte neid ise uuesti tehes, vaid riiklike inspektoritega kaasas käies. Oma kogemusele tuginedes arvab kontrollikoda, et paikvaatluste kvaliteet paraneks, kui sertifitseerimisasutustel oleks kohustus varasemaid kontrolle süstemaatiliselt ise üle kontrollida.

| 3.46. | Kuigi komisjon on nõus, et varasema kontrollimise õigeaegne ülekontrollimine võimaldab paremini hinnata paikvaatluste kvaliteeti, on kontrollikeskkonda siiski võimalik hinnata paikvaatluste kaudu, milles osaleb sertifitseerimisasutus. Teatud juhtudel ei pruugi isegi olla võimalik ülekontrollimist õigel ajal teha. Need puudused on omased paljudele välisaudiitorite läbiviidavatele järelkontrollidele. Sellistel juhtudel on inspektoritega kaasaminek hea alternatiiv. Tänu kontrollimiste kuhjumise vältimisele on sel juhul lisanduvaks hüveks ka põllumajandustootja halduskoormuse vähenemine.

  Sertifitseerimisasutuste poolt eelarveaasta 2010 kohta esitatud aruannete analüüs näitab, et sertifitseerimisasutused kontrollisid üle umbes 3 000 kontrolli. Kui sertifitseerimisasutused tegid nõutavat kontrollimist, viidi paikvaatlused uuesti läbi umbes 24 % juhtudest, inspektoritega mindi kaasa 45 % juhtudest ning 12 % juhtudest kasutati mõlemat meetodit. Veel 19 % juhtudest ei eristanud sertifitseerimisasutused neid kahte meetodit selgelt. |
| --- | --- |

3.46.

Sertifitseerimisasutuste poolt eelarveaasta 2010 kohta esitatud aruannete analüüs näitab, et sertifitseerimisasutused kontrollisid üle umbes 3 000 kontrolli. Kui sertifitseerimisasutused tegid nõutavat kontrollimist, viidi paikvaatlused uuesti läbi umbes 24 % juhtudest, inspektoritega mindi kaasa 45 % juhtudest ning 12 % juhtudest kasutati mõlemat meetodit. Veel 19 % juhtudest ei eristanud sertifitseerimisasutused neid kahte meetodit selgelt.

| 3.47. | Kuigi kontrollikoja poolt Bulgaarias, Rumeenias, Kreekas ja Madalmaades läbi viidud varasemate EAGFi valdkonna kontrollide uuesti tegemisel (37) avastati puudusi liikmesriikide poolse kontrollimise kvaliteedis, kinnitasid vastavate sertifitseerimisasutuste aruanded, et kontrolli kvaliteet oli hea (38) või vähemalt rahuldav (39). |
| --- | --- |

3.47.

Kuigi kontrollikoja poolt Bulgaarias, Rumeenias, Kreekas ja Madalmaades läbi viidud varasemate EAGFi valdkonna kontrollide uuesti tegemisel (37) avastati puudusi liikmesriikide poolse kontrollimise kvaliteedis, kinnitasid vastavate sertifitseerimisasutuste aruanded, et kontrolli kvaliteet oli hea (38) või vähemalt rahuldav (39).

| 3.47. | Bulgaaria, Rumeenia ja Madalmaade puhul ei olnud makseasutuste tehtud paikvaatluste ühegi puuduse finantsmõju oluline, mistõttu sertifitseerimisasutused otsustasid komisjoni suuniste kohaselt õigesti, et paikvaatluste kvaliteet on hea või rahuldav.

  Kreeka puhul otsustas sertifitseerimisasutus oma eelarveaasta 2010 aruandes, et paikvaatluste teatavad elemendid olid ebarahuldavad, teised aga rahuldavad. |
| --- | --- |

3.47.

Kreeka puhul otsustas sertifitseerimisasutus oma eelarveaasta 2010 aruandes, et paikvaatluste teatavad elemendid olid ebarahuldavad, teised aga rahuldavad.

| 3.48. | Lisaks nõutakse ELi õigusaktides, et sertifitseerimisasutused oleksid võimaliku huvide konflikti vältimiseks oma tegevuses makseasutustest sõltumatud. Kui enamikus liikmesriikides on sertifitseerimisasutuse roll antud kas riigikontrollile, erasektori audiitorfirmale või rahandusministeeriumi siseauditi osakonnale, siis Madalmaades on see ülesanne antud põllumajandusministeeriumi siseauditi osakonnale, mis kontrollikoja arvates ei ole ühist põllumajanduspoliitikat rakendavatest ametiasutustest sõltumatu. |
| --- | --- |

3.48.

Lisaks nõutakse ELi õigusaktides, et sertifitseerimisasutused oleksid võimaliku huvide konflikti vältimiseks oma tegevuses makseasutustest sõltumatud. Kui enamikus liikmesriikides on sertifitseerimisasutuse roll antud kas riigikontrollile, erasektori audiitorfirmale või rahandusministeeriumi siseauditi osakonnale, siis Madalmaades on see ülesanne antud põllumajandusministeeriumi siseauditi osakonnale, mis kontrollikoja arvates ei ole ühist põllumajanduspoliitikat rakendavatest ametiasutustest sõltumatu.

| 3.48. | Komisjon käsitleb seda küsimust koos Madalmaade ametiasutustega, et tugevdada sertifitseerimisasutuse tegevusalast sõltumatust. Samas märgib komisjon, et kontrollikoda ei täheldanud midagi, mis osutaks sõltumatusriski realiseerumisele. |
| --- | --- |

3.48.

Keskkonna, kalanduse ja merenduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkonnad

| 3.49. | Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Auditi käigus kontrolliti keskkonna peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi. |
| --- | --- |

3.49.

Keskkonda, kalandust ja merendust ning tervise- ja tarbijakaitset haldab komisjon eriliste kontrollisüsteemide kaudu. Auditi käigus kontrolliti keskkonna peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi.

Keskkonna peadirektoraadi sisekontrollisüsteem

| 3.50. | Kontrolliti kolme LIFE+ programmist rahastatud juhuslikult valitud makset. Audit näitas, et põhilised kontrollid ei olnud asjakohaselt dokumenteeritud, millega kaasneb risk, et selliseid kontrolle ei tehta. Lisaks polnud deklareeritud kulude kontrollimine teatud juhtudel asjakohaselt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

3.50.

Kontrolliti kolme LIFE+ programmist rahastatud juhuslikult valitud makset. Audit näitas, et põhilised kontrollid ei olnud asjakohaselt dokumenteeritud, millega kaasneb risk, et selliseid kontrolle ei tehta. Lisaks polnud deklareeritud kulude kontrollimine teatud juhtudel asjakohaselt dokumenteeritud.

| 3.50. | Iga finants- ja tehniline kontrollija kinnitab tehingute allkirjastamisel, et ta on teinud tema vastutusalasse kuuluvad vajalikud kontrollimised. Mitmed märkused dokumentide kohta, e-kirjade vahetamine ja käsikirjalised märkmed näitavad, et dokumente kontrollitakse. Komisjon peab oma sisekontrollisüsteemi usaldusväärseks. Komisjon jätkab siiski mõningate tähtsamate kontrollimiste dokumenteerimise parandamist. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Kontrollitud 30 maksest olid kolm seotud OECD-le antud toetustega. Keskkonna peadirektoraat ei kontrollinud, kas tõendavates dokumentides näidatud kulud olid ka tegelikult kantud ning toetus kulude abikõlblikeks tunnistamisel vaid nende kohta lõpparuandes toodud kirjeldusele. Lõpparuanne ei sisaldanud aga küllaldast teavet selle kohta, kas kulud olid tegelikult kantud ja kas nad olid abikõlblikud. |
| --- | --- |

3.51.

Kontrollitud 30 maksest olid kolm seotud OECD-le antud toetustega. Keskkonna peadirektoraat ei kontrollinud, kas tõendavates dokumentides näidatud kulud olid ka tegelikult kantud ning toetus kulude abikõlblikeks tunnistamisel vaid nende kohta lõpparuandes toodud kirjeldusele. Lõpparuanne ei sisaldanud aga küllaldast teavet selle kohta, kas kulud olid tegelikult kantud ja kas nad olid abikõlblikud.

| 3.51. | Komisjon on OECD raamatupidamise, sisekontrolli-, auditi- ja hangete tegemise korda kontrollinud komisjoni finantsmääruse artikli 53d raames ning see pakub rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärseid tagatisi. Lõpparuannet peeti vastuvõetavaks, võttes arvesse komisjoni ja OECD vahel 2006. aastal sõlmitud raamlepingus määratletud konkreetset kontrollimise korda. |
| --- | --- |

3.51.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 3.52. | Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni juhtkonna esitatud teabe, eelkõige komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja peadirektorite kinnitused. Läbivaatuse tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.3
  . |
| --- | --- |

3.52.

Kontrollikoda vaatas läbi komisjoni juhtkonna esitatud teabe, eelkõige komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aasta tegevusaruanded ja peadirektorite kinnitused. Läbivaatuse tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3.3
  .

| 3.52. | Kõnealuses lisas märgib kontrollikoda, et keskkonna peadirektoraat on tühistanud reservatsiooni eelduste alusel, mis ei ole tõendatud. Keskkonna peadirektoraat leiab, et tema hinnang tugineb nelja aasta riskipõhiste auditite analüüsile, ning on kindel, et see on veamäära arvutamiseks ja reservatsiooni tühistamiseks usaldusväärne alus. Komisjon ei pidanud vajalikuks esitada reservatsiooni ka tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi suhtes, sest pärast vigade parandamist oli tuvastatud jääkvigade määr alla 2 %.

  Kuigi liikmesriik ei nõustunud täielikult korrektsiooniga, tühistas merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat reservatsiooni, sest asjaomase programmi lõpetamine käib veel ja komisjon teeb vajaliku (täieliku) finantskorrektsiooni programmi lõpetamisel. Seda arvestades leidis merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, et asjakohane oleks reservatsiooni mitte säilitada.


  Nende juhtkonna otsuste aluseks oli asjaolude hoolikas kaalumine ja riskide hindamine, mis on kinnitava avalduse kõige usaldusväärsemaks aluseks. |
| --- | --- |

3.52.

Kuigi liikmesriik ei nõustunud täielikult korrektsiooniga, tühistas merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat reservatsiooni, sest asjaomase programmi lõpetamine käib veel ja komisjon teeb vajaliku (täieliku) finantskorrektsiooni programmi lõpetamisel. Seda arvestades leidis merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, et asjakohane oleks reservatsiooni mitte säilitada.

Nende juhtkonna otsuste aluseks oli asjaolude hoolikas kaalumine ja riskide hindamine, mis on kinnitava avalduse kõige usaldusväärsemaks aluseks.

| 3.53. | Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori 2009. aasta tegevusaruanne sisaldab reservatsiooni seoses 2. telje (keskkonna ja paikkonna parandamine) alla kuuluvate maaelu arengu meetmete raames tehtud kulutustega. Peadirektor ei pidanud vajalikuks selle reservatsiooni ülekandmist 2010. aasta tegevusaruandesse. Kontrollikoda on seisukohal, et reservatsiooni tühistamine ei olnud õigustatud (vt
  lisa 3.3
  ). |
| --- | --- |

3.53.

Põllumajanduse peadirektoraadi peadirektori 2009. aasta tegevusaruanne sisaldab reservatsiooni seoses 2. telje (keskkonna ja paikkonna parandamine) alla kuuluvate maaelu arengu meetmete raames tehtud kulutustega. Peadirektor ei pidanud vajalikuks selle reservatsiooni ülekandmist 2010. aasta tegevusaruandesse. Kontrollikoda on seisukohal, et reservatsiooni tühistamine ei olnud õigustatud (vt
  lisa 3.3
  ).

| 3.53. | Põllumajanduse peadirektoraadi 2008. ja 2009. aasta tegevusaruandes sisalduv reservatsioon seoses maaelu arengu 2. telje meetmete raames tehtud kulutustega oli põhjendatav asjaoluga, et nende meetmete puhul ilmnes liikmesriikide kontrollistatistikast veamäär, mis oli oluliselt suurem kontrollikoja poolt praegu kasutatavast kaheprotsendilisest olulisuse künnisest; see omakorda oli põhjuseks, miks kõigi maaelu arenguga seoses tehtud kulutuste veamäär, mis vastavalt reservatsioonide esitamist käsitlevatele komisjoni kehtivatele eeskirjadele on vigade olulisuse hindamise aluseks, oli samuti üle 2 %.

  Tänu komisjoni ja liikmesriikide ühistele jõupingutustele paranesid kõnealuse kontrollistatistika kvaliteet ja usaldusväärsus ning tuvastatud ja teatatud vigade kvantifitseerimise määr 2010. aastal märkimisväärselt. Need edusammud võimaldasid põllumajanduse peadirektoraadil arvutada kõigi maaelu arengu meetmete jääkvigade määra täpsemalt kui eelmistel aastatel, mil tal ei olnud vajalikku kindlust, et liikmesriigid on oma statistika koostanud vajaliku rangusega, kasutades nüüd sama metoodikat, mida kasutatakse EAGFi kulutuste puhul. Selle meetodi rakendamisel ilmnes, et kõigi maaelu arengu meetmete jääkvigade määr oli alla kaheprotsendilist olulisuse künnist
   (40).

  Lisaks oli eelmiste aastate reservatsiooniga seoses kehtestatud tegevuskava ellu viidud ja teatatud veamäärasid peeti – mõne erandiga – aktsepteeritavaks. Vigade edasine vähendamine oleks olnud saavutatav vaid paikvaatluste osakaalu suurendamisega, mis poleks olnud kulutasuv.


  Mis puudutab Bulgaaria ja Rumeenia suurt veamäära 2. telje meetmete puhul, siis nende kahe liikmesriigi asjakohased kulutused olid hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seoses esitatud reservatsiooniga. Samuti hõlmas Portugaliga seotud uus reservatsioon, mille põhjuseks olid tõsised puudused Portugali ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis, ka 2. telje kulutusi. |
| --- | --- |

3.53.

Tänu komisjoni ja liikmesriikide ühistele jõupingutustele paranesid kõnealuse kontrollistatistika kvaliteet ja usaldusväärsus ning tuvastatud ja teatatud vigade kvantifitseerimise määr 2010. aastal märkimisväärselt. Need edusammud võimaldasid põllumajanduse peadirektoraadil arvutada kõigi maaelu arengu meetmete jääkvigade määra täpsemalt kui eelmistel aastatel, mil tal ei olnud vajalikku kindlust, et liikmesriigid on oma statistika koostanud vajaliku rangusega, kasutades nüüd sama metoodikat, mida kasutatakse EAGFi kulutuste puhul. Selle meetodi rakendamisel ilmnes, et kõigi maaelu arengu meetmete jääkvigade määr oli alla kaheprotsendilist olulisuse künnist
   (40).

Lisaks oli eelmiste aastate reservatsiooniga seoses kehtestatud tegevuskava ellu viidud ja teatatud veamäärasid peeti – mõne erandiga – aktsepteeritavaks. Vigade edasine vähendamine oleks olnud saavutatav vaid paikvaatluste osakaalu suurendamisega, mis poleks olnud kulutasuv.

Mis puudutab Bulgaaria ja Rumeenia suurt veamäära 2. telje meetmete puhul, siis nende kahe liikmesriigi asjakohased kulutused olid hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga seoses esitatud reservatsiooniga. Samuti hõlmas Portugaliga seotud uus reservatsioon, mille põhjuseks olid tõsised puudused Portugali ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis, ka 2. telje kulutusi.

| 3.54. | Sarnaselt 2009. aastaga on põllumajanduse peadirektoraat seisukohal, et riiklike inspektorite poolt juhuslikult valitud paikvaatluste käigus leitud kõrvalekalded peegeldavad vastava toetuskava allesjäänud veamäära. Kontrollikoda jätab jõusse juba oma 2009. aasta aastaaruandes tehtud tähelepaneku, mille kohaselt ta ei saa ta kirjeldatud lähenemisviisi heaks kiita, kuna sellel on järgmised puudused:






  — | see põhineb kontrollidel, mille kvaliteet on mitmetes makseasutustes ebapiisav (seda kinnitavad nii komisjoni enda kui ka kontrollikoja auditid); |
| --- | --- | --- |

3.54.

Sarnaselt 2009. aastaga on põllumajanduse peadirektoraat seisukohal, et riiklike inspektorite poolt juhuslikult valitud paikvaatluste käigus leitud kõrvalekalded peegeldavad vastava toetuskava allesjäänud veamäära. Kontrollikoda jätab jõusse juba oma 2009. aasta aastaaruandes tehtud tähelepaneku, mille kohaselt ta ei saa ta kirjeldatud lähenemisviisi heaks kiita, kuna sellel on järgmised puudused:

—

see põhineb kontrollidel, mille kvaliteet on mitmetes makseasutustes ebapiisav (seda kinnitavad nii komisjoni enda kui ka kontrollikoja auditid);

| — | see toetub statistikale, mille ebaõigest koostamisest on komisjon juba teadlik; |
| --- | --- |

—

see toetub statistikale, mille ebaõigest koostamisest on komisjon juba teadlik;

| — | see on ebatäielik, kuna arvesse ei võeta puudulikeks osutunud taotluste käsitlemisel tekkinud allesjäänud vigu. |
| --- | --- |

—

see on ebatäielik, kuna arvesse ei võeta puudulikeks osutunud taotluste käsitlemisel tekkinud allesjäänud vigu.

| 3.54. | Liikmesriikide kontrollistatistikat kontrollivad ja kinnitavad suurel määral sertifitseerimisasutused, nagu kontrollikoda oma 2005. aasta aastaaruandes ühe alternatiivina soovitas, ning selle töö tulemused avalikustatakse põllumajanduse peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes.

  Vähendamaks ohtu, et sellisest kontrollistatistikast saadud veamäärasid alahinnatakse andmebaaside ebatäpsuse tõttu või kõrvalekallete puhul võetavate järelmeetmete ebapiisavuse tõttu, võttis põllumajanduse peadirektoraat kasutusele 25 % võrra suurema kindlusvaru, mida ta peab kontrollikoja osutatud riskide maandamiseks suures osas piisavaks. Isegi sellise suurendamisega jääks jääkvigade määr otsetoetuste, turusekkumise ja maaelu arengu meetmete puhul ikkagi kaugelt alla 2 %.


  Pealegi kinnitavad esimese samba, eriti haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud otsetoetuste puhul kontrollikoja enda auditid veamäära, mis on tunduvalt alla kaheprotsendilist olulisuse künnist; see sisuliselt kinnitab kontrollistatistika tulemusi ning näitab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad mõjusalt. |
| --- | --- |

3.54.

Vähendamaks ohtu, et sellisest kontrollistatistikast saadud veamäärasid alahinnatakse andmebaaside ebatäpsuse tõttu või kõrvalekallete puhul võetavate järelmeetmete ebapiisavuse tõttu, võttis põllumajanduse peadirektoraat kasutusele 25 % võrra suurema kindlusvaru, mida ta peab kontrollikoja osutatud riskide maandamiseks suures osas piisavaks. Isegi sellise suurendamisega jääks jääkvigade määr otsetoetuste, turusekkumise ja maaelu arengu meetmete puhul ikkagi kaugelt alla 2 %.

Pealegi kinnitavad esimese samba, eriti haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud otsetoetuste puhul kontrollikoja enda auditid veamäära, mis on tunduvalt alla kaheprotsendilist olulisuse künnist; see sisuliselt kinnitab kontrollistatistika tulemusi ning näitab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid toimivad mõjusalt.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 3.55. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2010 lõppenud aastal põllumajandusele ja keskkonnale tehtud maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. IACSiga hõlmatud otsetoetustes siiski olulisel määral vigu ei esinenud. |
| --- | --- |

3.55.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2010 lõppenud aastal põllumajandusele ja keskkonnale tehtud maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. IACSiga hõlmatud otsetoetustes siiski olulisel määral vigu ei esinenud.

| 3.55. | Kontrollikoja järeldus põllumajanduse ja loodusvarade valdkonna kohta kinnitab positiivset suundumust, et viimastel aastatel on kõige tõenäolisem veamäär kaheprotsendilise olulisuse künnise lähedal. Komisjon märgib veel, et EAGFi kulutuste puhul, mis 2010. aastal moodustasid 77 % käesoleva peatükiga seotud kogukuludest, on kõige tõenäolisem veamäär tunduvalt allpool olulisuse künnist, ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmatud otsetoetuste puhul on veamäär veelgi väiksem.

  Lisaks on risk ELi eelarvele piisavalt maandatud vastavuse kontrolli menetlusega. |
| --- | --- |

3.55.

Lisaks on risk ELi eelarvele piisavalt maandatud vastavuse kontrolli menetlusega.

| 3.56. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et põllumajanduse ja loodusvarade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

3.56.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et põllumajanduse ja loodusvarade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 3.56. | Komisjon leiab, et üldiselt on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem mõjus kontrollisüsteem vigade ja eeskirjadevastaselt tehtud kulutuste ohu vähendamiseks.

  Mis puudutab maaelu arengu valdkonda, siis komisjon leiab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid muutuvad aina paremaks ja seetõttu on veamäär selles valdkonnas vähenemas. |
| --- | --- |

3.56.

Mis puudutab maaelu arengu valdkonda, siis komisjon leiab, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid muutuvad aina paremaks ja seetõttu on veamäär selles valdkonnas vähenemas.

Soovitused

| 3.57. | Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008 ja 2009) antud soovituste elluviimise tulemused on esitatud
  lisas 3.4
  . Märkida tuleb järgnevaid asjaolusid: |
| --- | --- |

3.57.

Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008 ja 2009) antud soovituste elluviimise tulemused on esitatud
  lisas 3.4
  . Märkida tuleb järgnevaid asjaolusid:

3.57.

| — | komisjon on võtnud tähtsaid parandusmeetmeid seoses maaelu arengu meetmete lihtsustamise ning põllumassiivide registrites salvestatud teabe usaldusväärsuse ja täielikkusega; |
| --- | --- |

—

komisjon on võtnud tähtsaid parandusmeetmeid seoses maaelu arengu meetmete lihtsustamise ning põllumassiivide registrites salvestatud teabe usaldusväärsuse ja täielikkusega;

| — | Komisjon ja liikmesriigid on viimase nelja aasta jooksul rakendanud tegevuskava, mille eesmärk on tagada põllumajanduse keskkonnameetmete parem kontrollitavus; selle tulemusena on veamäär vähenenud. Praegusel programmiperioodil on rakendatud lihtsustamisalgatusi ja nendega jätkatakse tulevikus pärast 2013. aastat rakendatava ühise põllumajanduspoliitika reformi silmas pidades. Samas on selge, et poliitiliste eesmärkide, halduskulude ja veaohu vahel tuleb leida õige tasakaal.

  Alates taotlusaastast 2010 on liikmesriigid kohustatud hindama oma põllumassiivide registri kvaliteeti. Kuigi 2010 on esimene aasta, on see tegevus liikmesriikidele tähelepanu vajavate valdkondade kindlakstegemisel juba kasulikuks osutunud. |
| --- | --- |

—

Alates taotlusaastast 2010 on liikmesriigid kohustatud hindama oma põllumassiivide registri kvaliteeti. Kuigi 2010 on esimene aasta, on see tegevus liikmesriikidele tähelepanu vajavate valdkondade kindlakstegemisel juba kasulikuks osutunud.

| — | kontrollikoda on esitanud soovituse kehtestada ELi tasandil rohumaade säilitamisele iga-aastased miinimumnõuded ja soovituse, et ELi õigusaktid peaksid välistama otsetoetuse maksmise taotlejatele, kes ei ole kasutanud maad põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks ega säilitanud seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Nõukogu uue määrusega on need küsimused jäetud liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

—

kontrollikoda on esitanud soovituse kehtestada ELi tasandil rohumaade säilitamisele iga-aastased miinimumnõuded ja soovituse, et ELi õigusaktid peaksid välistama otsetoetuse maksmise taotlejatele, kes ei ole kasutanud maad põllumajandusliku tootmisega tegelemiseks ega säilitanud seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes. Nõukogu uue määrusega on need küsimused jäetud liikmesriikide otsustada.

| — | Praegune süsteem näeb ette ühise õigusliku raamistiku, mille kohaselt liikmesriigid peavad määratlema säilitamiskriteeriumid heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste alusel. See võimaldab võtta arvesse ELi põllumajanduspiirkondade ja -traditsioonide mitmekesisust.

  Põllumajandustootjate määratlemise küsimust, millele kontrollikoda viitas, on käsitletud tervisekontrolli raames, andes liikmesriikidele võimaluse välistada otsetoetuskavadest füüsilised ja juriidilised isikud, kelle peamine äriline eesmärk ei hõlma põllumajanduslikku tegevust või kelle põllumajanduslik tegevus moodustab ebaolulise osa tema majandustegevusest (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 28 lõige 2).


  Nagu on märgitud komisjoni teatises ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kohta 2020. aastaks, kavatsetakse tegutsevatele põllumajandustootjatele toetuste suunamise teemal edasi mõelda pärast 2013. aastat rakendatava ühise põllumajanduspoliitika kavandamise raames, pidades silmas vajadust vältida keerulisi eeskirju, sest nende tulemuseks oleks keeruline kontrollisüsteem, mille rakendamine oleks kulukas ja vastuolus komisjoni lihtsustamispüüetega. |
| --- | --- |

—

Põllumajandustootjate määratlemise küsimust, millele kontrollikoda viitas, on käsitletud tervisekontrolli raames, andes liikmesriikidele võimaluse välistada otsetoetuskavadest füüsilised ja juriidilised isikud, kelle peamine äriline eesmärk ei hõlma põllumajanduslikku tegevust või kelle põllumajanduslik tegevus moodustab ebaolulise osa tema majandustegevusest (määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 28 lõige 2).

Nagu on märgitud komisjoni teatises ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kohta 2020. aastaks, kavatsetakse tegutsevatele põllumajandustootjatele toetuste suunamise teemal edasi mõelda pärast 2013. aastat rakendatava ühise põllumajanduspoliitika kavandamise raames, pidades silmas vajadust vältida keerulisi eeskirju, sest nende tulemuseks oleks keeruline kontrollisüsteem, mille rakendamine oleks kulukas ja vastuolus komisjoni lihtsustamispüüetega.

| 3.58. | Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda, et komisjon võtaks asjakohaseid samme tagamaks, et: |
| --- | --- |

3.58.

Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda, et komisjon võtaks asjakohaseid samme tagamaks, et:

3.58.

| a) | ortofotode kasutamine muutuks kohustuslikuks ja põllumassiivide registrite andmeid uute ortofotode põhjal regulaarselt ajakohastataks (vt punkt 3.31); |
| --- | --- |

a)

ortofotode kasutamine muutuks kohustuslikuks ja põllumassiivide registrite andmeid uute ortofotode põhjal regulaarselt ajakohastataks (vt punkt 3.31);

| a) | Põllumassiivide registri korrapärase ajakohastamise küsimust võetakse arvesse põllumassiivide registrite kvaliteedi kohustuslikul hindamisel, mis hiljuti kehtestati. Ortofotode kasutamise kohustuslikuks muutmist kaalutakse pärast 2013. aastat rakendatava põllumajanduspoliitika reformiga seoses. |
| --- | --- |

a)

| b) | makseasutused parandaksid oma kontrollisüsteemides ja IACSi andmebaasides leitud puudused (vt punktid 3.23–3.25); |
| --- | --- |

b)

makseasutused parandaksid oma kontrollisüsteemides ja IACSi andmebaasides leitud puudused (vt punktid 3.23–3.25);

| b) | Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd, et tagada järelevalve- ja kontrollisüsteemide jätkuv paranemine. Sellega seoses tehakse tavapäraste auditite käigus soovitusi ning tõsiste probleemide puhul töötavad liikmesriigid välja ja viivad ellu tegevuskavasid. Komisjon leiab, et need kavad on olnud edukad.

  Pealegi on liikmesriigid alates taotlusaastast 2010 kohustatud hindama oma põllumassiivide registri kvaliteeti. Kuigi 2010 on esimene aasta, on see tegevus liikmesriikidele tähelepanu vajavate valdkondade kindlakstegemisel juba kasulikuks osutunud.


  Võimalike allesjäänud puudustega tegeldakse vastavuse kontrolli menetluste raames, et kaitsta ELi finantshuve. |
| --- | --- |

b)

Pealegi on liikmesriigid alates taotlusaastast 2010 kohustatud hindama oma põllumassiivide registri kvaliteeti. Kuigi 2010 on esimene aasta, on see tegevus liikmesriikidele tähelepanu vajavate valdkondade kindlakstegemisel juba kasulikuks osutunud.

Võimalike allesjäänud puudustega tegeldakse vastavuse kontrolli menetluste raames, et kaitsta ELi finantshuve.

| c) | paikvaatluste kvaliteet oleks küllaldane abikõlbliku ala usaldusväärseks mõõtmiseks (vt punktid 3.38 ja 3.39); |
| --- | --- |

c)

paikvaatluste kvaliteet oleks küllaldane abikõlbliku ala usaldusväärseks mõõtmiseks (vt punktid 3.38 ja 3.39);

| c) | Kui komisjon tuvastab sellised puudused, antakse liikmesriigile soovitusi olukorra parandamiseks ning ELi finantshuvide kaitsmiseks määratakse vastavuse kontrolli menetluste kaudu finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

c)

| d) | sertifitseerimisasutuste poolt tehtav paikvaatluste kvaliteedi kontroll ja aruandlus oleks piisav (vt punktid 3.46 ja 3.47). |
| --- | --- |

d)

sertifitseerimisasutuste poolt tehtav paikvaatluste kvaliteedi kontroll ja aruandlus oleks piisav (vt punktid 3.46 ja 3.47).

| d) | Komisjon leiab, et sertifitseerimisasutuste tehtava paikvaatluste kontrolli üldine struktuur ja aruandlusnõuded on asjakohased (vt ka vastust punktidele 3.46 ja 3.47). Seetõttu ei nähta eelarveaastaks 2011 ette muudatusi komisjoni suunistes sertifitseerimisasutustele. Komisjon jätkab siiski sertifitseerimisasutuste töö kvaliteedi kontrollimist. |
| --- | --- |

d)

| 3.59. | Maaelu arengu valdkonnas soovitab kontrollikoda komisjonil ja liikmesriikidel parandada leitud puudused, seda eelkõige IACSiga mittehõlmatud meetmete mõjusama kontrollimise abil. |
| --- | --- |

3.59.

Maaelu arengu valdkonnas soovitab kontrollikoda komisjonil ja liikmesriikidel parandada leitud puudused, seda eelkõige IACSiga mittehõlmatud meetmete mõjusama kontrollimise abil.

| 3.59. | Komisjon leiab, et maaelu arengu meetmete juhtimis- ja kontrollisüsteemide parendamisel on tehtud palju edusamme, mida kinnitab veamäärade jätkuv langustendents, eriti ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmamata meetmetega seoses, mille puhul liikmesriikide kontrollistatistika järgi oli veamäär oli 2010. aastal tunduvalt allpool kaheprotsendilist olulisuse künnist. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | Komisjonil ja liikmesriikidel tuleb võtta mõjusaid meetmeid, tagamaks, et keskkonna, kalanduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkondades täheldatud probleemid lahendatakse. |
| --- | --- |

3.60.

Komisjonil ja liikmesriikidel tuleb võtta mõjusaid meetmeid, tagamaks, et keskkonna, kalanduse ning tervise- ja tarbijakaitse poliitikavaldkondades täheldatud probleemid lahendatakse.

| 3.60. | Komisjon uurib kontrollikoja tuvastatud vigu, et teha kindlaks, kas need tulenevad süsteemi puudustest ja kas nende vältimiseks võetakse meetmeid. Lisaks püüab komisjon uute kuluprogrammide kohta ettepanekuid tehes eeskirju lihtsustada, säilitades samal ajal piisava kontrolli. Eesmärk on julgustada potentsiaalseid abisaajaid ELi rahalist toetust taotlema ning vähendada vigu ja abisaajate, komisjoni ja liikmesriikide halduskoormust. Jagatud halduse korral peavad liikmesriigid tagama, et nende abikõlblikkuseeskirjad on selged ja lihtsad ning et nende täitmist veamäärade vähendamiseks tulemuslikult kontrollitakse. |
| --- | --- |

3.60.

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 39.

(2)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

(3)  Välja arvatud osa meetmeist, nagu müügiedendusmeetmed ja koolipuuviljatoetuse programm, mis on kaasrahastatavad.

(4)  Iga põllumajandustootja toetusõiguste arv ja väärtus arvutati riiklikes ametiasutustes ühe ELi õigusaktidega ettenähtud mudeli põhjal. Ajaloolise mudeli kohaselt antakse põllumajandustootjale toetusõigused vastavalt saadud toetuse ja haritud maa-ala keskmisele suurusele võrdlusperioodil 2000–2002. Piirkondliku mudeli kohaselt on piirkonna kõigil toetusõigustel üks ja sama kindla määraga väärtus ja põllumajandustootjatele antakse üks toetusõigus iga abikõlbliku hektari kohta, mis on deklareeritud esimesel abitaotlemise aastal. Ühtse otsemaksete kava maksed põhinevad toetusõigustel. Hübriidmudelis on kombineeritud ajalooline element ja kindla määraga toetuse summa ning dünaamilise hübriidmudeli korral väheneb iga aastaga ajaloolise elemendi osatähtsus, kuni mudel muutub peaasjalikult kindla määraga süsteemiks.

(5)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.

(6)  Summa sisaldab nii eelmise programmitöö perioodi kui ka ühinemiseelsete rahastamisvahenditega seotud kulutusi.

(7)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).

(8)  Kuigi määruse (EÜ) nr 73/2009 III lisa kohaselt kehtivad head põllumajandus- ja keskkonnatingimused kõikides liikmesriikides, on sama määruse II lisas ette nähtud kohustuslikud majandamisnõuded kohustuslikud vaid EL 15 riikides. EL 10 riikide puhul hakatakse kohustuslikke majandamisnõudeid järk-järgult rakendama perioodil 2009–2013 ja EL 2 riikide puhul perioodil 2012–2014.

(9)  Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 796/2004 artiklitele 66 ja 67 (ELT L 141, 30.4.2004, lk 18) võib kohustuslike majandamisnõuete või heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste mittetäitmisega seoses tehtava vähendamise määr hooletuse korral jääda vahemikku 1–5 % ja tahtliku rikkumise korral tähendada toetuse maksmisest täielikult keeldumist.

(10)  Vt määruse (EÜ) nr 73/2009 artikkel 1 ning artikli 2 punktid a ja c.

(11)  Makseasutuste arv: eelarveaasta 2010 alguses 82 ning eelarveaasta 2010 lõpus 81 (allikas: põllumajanduse peadirektoraadi aasta tegevusaruanne, lk 32).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 149, 9.6.2007, lk 1).

(13)  Kalanduse Arendusrahastu (FIFG) asendati uuel programmitöö perioodil (2007–2013) Euroopa Kalandusfondiga (EFF) – nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006 (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

(14)  Summa sisaldab eelmistel programmitöö perioodidel (eelkõige Kalanduse Arendusrahastu raames) tehtud kulutusi.

(15)  Suunati assigneeringute üldise ümberpaigutamise korras teistele programmidele.

(16)  Hinnangulise veamäära arvutamisel kaalus kontrollikoda Madalmaade ja Tšehhi Vabariigi tehingute valimite auditeerimise tulemusi nii, et need peegeldaksid vastavalt Madalmaades ja Tšehhi Vabariigis tehtud kulutuste osakaalu ühise põllumajanduspoliitika kogukulutustes.

(17)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang e kõige tõenäolisem veamäär. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,8 % ja 3,8 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(18)  Kasutusel oleva auditi lähenemisviisi kohaselt valimi moodustamiseks kasutatav andmekogum neid ettemakseid ei sisalda. Kuigi nimetatud maksed on tehtud eeskirjade vastaselt, ei mõjuta nad lõplikele toetusesaajatele makstud summade korrektsust.

(19)  Summa moodustab osa sellele liikmesriigile sekkumisvarudest pärit 9 894 tonni või eest makstud 21,6 miljonist eurost.

(20)  Pakkujatele tehakse ettepanek teha oma pakkumused teatud toote tarnimiseks, mille eest neile tasutakse interventsioonivarudest pärit võiga.

(21)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1111/2009 artikli 5 lõige 2 (ELT L 306, 20.11.2009, lk 5).

(22)  Määruse (EÜ) nr 1111/2009 põhjendus 7.

(23)  9 894 tonni või transporti toetati ELi eelarvest summas 0,9 miljonit eurot.

(24)  Euroopa Liidu puudustkannatavatele isikutele antavat toiduabi käsitlevas eriaruandes nr 6/2009 ei pidanud kontrollikoda õigeks sekkumisvarudega tehtavaid bartertehinguid, sest need ei taga alati läbipaistvust, ei ole alati kulutõhusad, ning leidis, et selliste tehingute tegemine tuleks lõpetada.

(25)  Määrus (EÜ) nr 73/2009 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1122/2009 (ELT L 316, 2.12.2009, lk 65).

(26)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1975/2006, 7. detsember 2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta (ELT L 368, 23.12.2006, lk 74).

(27)  Määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikkel 11 ja määruse (EÜ) nr 796/2004 artikkel 24.

(28)  Määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklis 17 sätestatakse, et põldude identifitseerimise süsteem kehtestatakse kaartide, maakatastridokumentide või muude kartograafiliste alusmaterjalide põhjal. Kasutatakse arvutipõhise geograafilise informatsiooni süsteemi meetodeid, sealhulgas eelistatavalt õhust või satelliidilt tehtud ortofotosid, mille ühtne standard tagab täpsuse, mis on vähemalt samaväärne mõõtkavas 1:10 000 oleva kaardiga.

(29)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 1120/2009 artiklis 2 (ELT L 316, 2.12.2009, lk 1) sätestatakse, et püsikarjamaa tähendab maad, mida kasutatakse rohu või muude rohttaimede looduslikuks kasvatamiseks või harimiseks. See tähendab, et rohu või muude rohttaimedega katmata alad, nagu nt mets, kivid, tiigid ja teed ei ole püsikarjamaad ning need peab seega toetuskõlbliku maa (nagu defineeritud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 34 lõikes 2 ja artikli 2 punktis h) hulgast välja jätma.

(30)  Puudustel oli Madalmaades vaid piiratud mõju ning Madalmaade ametkonnad on alates taotlusaastast 2010 võtnud piisavaid samme nende parandamiseks.

(31)  Programmitöö perioodi 2007–2013 maaelu arengu meetmete puhul tehtavate halduskontrollide üksikasjalikud nõuded on sätestatud määruses (EÜ) nr 1975/2006.

(32)  Sellele viidatakse määruse (EÜ) nr 1975/2006 II jaotises.

(33)  Määruse (EÜ) nr 1975/2006 artikkel 12 ja määruse (EÜ) nr 1122/2009 artikkel 30.

(34)  Eriaruanne nr 8/2011.

(35)  EAGFi puhul igakuiselt ja EAFRD puhul kvartalipõhiselt.

(36)  Eriaruanne nr 7/2010.

(37)  Vt näide 3.4.

(38)  Kreeka ja Madalmaad.

(39)  Bulgaaria ja Rumeenia.

(40)  Arvutuse aluseks on teave, mille esitasid kõik liikmesriigid, välja arvatud Küpros ja Portugal, kes rahaliselt oluliste põllumajanduse keskkonnameetmete puhul ei olnud võimelised täitma uusi aruandlusstandardeid. Kuid isegi kui nende kahe liikmesriigi veamäär oleks üle keskmise, ei suurendaks nende mõju tõenäoliselt jääkvigade määra kõigi maaelu arengu meetmete puhul üle kaheprotsendilise olulisuse künnise.

(41)  Halduskulude audit on esitatud 7. peatükis.

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 3.1

PÕLLUMAJANDUSE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EAGF | MAAELU ARENG | SANCO, ENV, MARE | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR (1) |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| Ettemaksed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vahe-/lõppmaksed | 146 | 80 | 12 | 238 | 241 | 204 | 196 |
| KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2)
   (3) |
| Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt: |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 73 % | (107) | 50 % | (40) | 33 % | (4) | 63 % | (151) | 73 % | 68 % | 69 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 27 % | (39) | 50 % | (40) | 67 % | (8) | 37 % | (87) | 27 % | 32 % | 31 % |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | 0 % | 0 % |
| Vahe-/lõppmaksed | 100 % | (39) | 100 % | (40) | 100 % | (8) | 100 % | (87) | 100 % | 100 % | 100 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead: | 26 % | (10) | 48 % | (19) | 50 % | (4) | 38 % | (33) | 36 % | 32 % | 36 % |
| Kvantifitseeritavad vead: | 74 % | (29) | 52 % | (21) | 50 % | (4) | 62 % | (54) | 64 % | 68 % | 64 % |
| abikõlblikkusvead | 3 % | (1) | 48 % | (10) | 100 % | (4) | 28 % | (15) | 17 % | 20 % | 36 % |
| tõendamisvead | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | 2 % | 3 % |
| täpsusvead | 97 % | (28) | 52 % | (11) | 0 % | (0) | 72 % | (39) | 81 % | 78 % | 61 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU (4) |
| Kõige tõenäolisem veamäär | 2,3 % | | | |
| Alumine veapiir | 0,8 % | | | |
| Ülemine veapiir | 3,8 % | | | |

2010

2009

2008

2007

EAGF

MAAELU ARENG

SANCO, ENV, MARE

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR (1)

Tehingute arv kokku (nendest):

146

80

12

238

241

204

196

Ettemaksed

0

0

0

0

0

0

0

Vahe-/lõppmaksed

146

80

12

238

241

204

196

KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2)
   (3)

Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt:

Vigadest mõjutamata tehingud

73 %

(107)

50 %

(40)

33 %

(4)

63 %

(151)

73 %

68 %

69 %

Vigadest mõjutatud tehingud

27 %

(39)

50 %

(40)

67 %

(8)

37 %

(87)

27 %

32 %

31 %

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

0 %

0 %

Vahe-/lõppmaksed

100 %

(39)

100 %

(40)

100 %

(8)

100 %

(87)

100 %

100 %

100 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead:

26 %

(10)

48 %

(19)

50 %

(4)

38 %

(33)

36 %

32 %

36 %

Kvantifitseeritavad vead:

74 %

(29)

52 %

(21)

50 %

(4)

62 %

(54)

64 %

68 %

64 %

abikõlblikkusvead

3 %

(1)

48 %

(10)

100 %

(4)

28 %

(15)

17 %

20 %

36 %

tõendamisvead

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

2 %

3 %

täpsusvead

97 %

(28)

52 %

(11)

0 %

(0)

72 %

(39)

81 %

78 %

61 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU (4)

Kõige tõenäolisem veamäär

2,3 %

Alumine veapiir

0,8 %

Ülemine veapiir

3,8 %

---

(1)  Tabeli need osad puudutavad vaid punkti 3.16 esimeses lõigus mainitud valimit ega hõlma koordineeritud auditite raames kontrollitud tehinguid.

(2)  Selleks, et paremini arvesse võtta poliitikavaldkondade rühma valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(3)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

(4)  Veamäära arvutamisel võeti arvesse koordineeritud audititega hõlmatud tehingute kontrollimise tulemusi.

LISA 3.2

PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADE VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

3.2.1.   Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele (IACS) – EAGF

| Liikmesriik


  (makseasutus) | Kava | IACSiga seotud kulud


  (= siseriiklik ülemmäär – määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisa)


  (1 000 eurot) | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks | Paikvaatluste metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine | Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustele/nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa
  (Niedersachsen) | SPS | 5 770 254 | Mõjus | Osaliselt mõjus
  C | Osaliselt mõjus
  b | Mõjus |
| Saksamaa
  (Sachsen) | SPS | 5 770 254 | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus
  b | Mõjus |
| Hispaania
  (Castilla La Mancha) | SPS | 4 858 043 | Osaliselt mõjus
  1, 2, 3, 4 | Osaliselt mõjus
  A, B | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Hispaania
  (Extramadura) | SPS | 4 858 043 | Osaliselt mõjus
  1, 4, 5, 6 | Osaliselt mõjus
  C | Osaliselt mõjus
  a | Osaliselt mõjus |
| Ühendkuningriik
  (Wales) | SPS | 3 985 895 | Mõjus | Osaliselt mõjus
  B, D | Osaliselt mõjus
  b | Mõjus |
| Madalmaad | SPS | 853 090 | Mõjus | Osaliselt mõjus
  D | Osaliselt mõjus
  a | Mõjus |
| NB! Üldhinnang ei saa olla kõrgem haldusmenetlustele ja kontrollidele antud hinnangust.







  1 | Paksu metsaga kaetud püsikarjamaa abikõlbmatute alade kindlaksmääramine on ebausaldusväärne. |

Liikmesriik

(makseasutus)

Kava

IACSiga seotud kulud

(= siseriiklik ülemmäär – määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisa)

(1 000 eurot)

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks

Paikvaatluste metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine

Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustele/nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll

Üldhinnang

Saksamaa

(Niedersachsen)

SPS

5 770 254

Mõjus

Osaliselt mõjus

C

Osaliselt mõjus

b

Mõjus

Saksamaa

(Sachsen)

SPS

5 770 254

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

b

Mõjus

Hispaania

(Castilla La Mancha)

SPS

4 858 043

Osaliselt mõjus

1, 2, 3, 4

Osaliselt mõjus

A, B

Mõjus

Osaliselt mõjus

Hispaania

(Extramadura)

SPS

4 858 043

Osaliselt mõjus

1, 4, 5, 6

Osaliselt mõjus

C

Osaliselt mõjus

a

Osaliselt mõjus

Ühendkuningriik

(Wales)

SPS

3 985 895

Mõjus

Osaliselt mõjus

B, D

Osaliselt mõjus

b

Mõjus

Madalmaad

SPS

853 090

Mõjus

Osaliselt mõjus

D

Osaliselt mõjus

a

Mõjus

NB! Üldhinnang ei saa olla kõrgem haldusmenetlustele ja kontrollidele antud hinnangust.

1

Paksu metsaga kaetud püsikarjamaa abikõlbmatute alade kindlaksmääramine on ebausaldusväärne.

| 2 | Enamdeklareerimise karistuste ebakorrektne rakendamine. |
| --- | --- |

2

Enamdeklareerimise karistuste ebakorrektne rakendamine.

| 3 | Aladeklareerimise karistuste ebakorrektne rakendamine. |
| --- | --- |

3

Aladeklareerimise karistuste ebakorrektne rakendamine.

| 4 | Kuludeklaratsioonide muutmistaotluste ebakorrektne käsitlemine. |
| --- | --- |

4

Kuludeklaratsioonide muutmistaotluste ebakorrektne käsitlemine.

| 5 | Põllumassiivide registrit (LPIS) ei ole peale paikvaatlusi korrektselt uuendatud. |
| --- | --- |

5

Põllumassiivide registrit (LPIS) ei ole peale paikvaatlusi korrektselt uuendatud.

| 6 | „Ilmse vea” mõiste ebaõige kasutamine. |
| --- | --- |

6

„Ilmse vea” mõiste ebaõige kasutamine.

| A | Kontrollitud andmekogumi riskipõhise ja juhuvalimi vaheline jaotus tehakse kontrolllistatistikas alles hiljem (ex-post). |
| --- | --- |

A

Kontrollitud andmekogumi riskipõhise ja juhuvalimi vaheline jaotus tehakse kontrolllistatistikas alles hiljem (ex-post).

| B | Kiireid kohapealseid kontrolle käsitletakse paikvaatlustena. |
| --- | --- |

B

Kiireid kohapealseid kontrolle käsitletakse paikvaatlustena.

| C | Põllukultuurirühma abikõlbliku pindala ebakorrektne määratlemine. |
| --- | --- |

C

Põllukultuurirühma abikõlbliku pindala ebakorrektne määratlemine.

| D | Paikvaatluste ebapiisav kvaliteet. |
| --- | --- |

D

Paikvaatluste ebapiisav kvaliteet.

| a | Ebapiisavad rohumaa ja kehva karjamaa jaoks kehtestatud riiklikud põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmise nõuded. |
| --- | --- |

a

Ebapiisavad rohumaa ja kehva karjamaa jaoks kehtestatud riiklikud põllumajandusmaa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmise nõuded.

| b | Ebapiisavad nõuded põllumajandustootmisest kõrvaldatud maa hooldamiseks. |
| --- | --- |

b

Ebapiisavad nõuded põllumajandustootmisest kõrvaldatud maa hooldamiseks.

3.2.2.   Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele – Maaelu areng

| Liikmesriik


  (Makseasutus) | Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks | Paikvaatluste metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine | Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustele/nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | Ei ole mõjus
  1, 2, 3 | Osaliselt mõjus
  A, B, C | Osaliselt mõjus
  c | Ei ole mõjus |
| Saksamaa
  (Mecklenburg-Vorpommern) | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus
  b | Mõjus |
| Itaalia
  (Toscana) | Osaliselt mõjus
  2, 3 | Osaliselt mõjus
  A, B, C | Osaliselt mõjus
  a | Osaliselt mõjus |
| Läti | Ei ole mõjus
  2, 3, 4 | Mõjus | Mõjus
  d | Ei ole mõjus |
| Poola | Osaliselt mõjus
  2, 3, 4 | Mõjus
  B | Osaliselt mõjus
  b | Osaliselt mõjus |
| Portugal | Osaliselt mõjus
  3, 4 | Osaliselt mõjus
  B, C, D | Osaliselt mõjus
  a | Osaliselt mõjus |
| Rumeenia | Osaliselt mõjus
  2, 3, 4 | Osaliselt mõjus
  3, C | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Ühendkuningriik (Šotimaa) | Osaliselt mõjus
  1 | Osaliselt mõjus
  1, C, D | Osaliselt mõjus
  1, c, d | Osaliselt mõjus |
| Tšehhi Vabariik | Osaliselt mõjus
  2, 3, 5 | Osaliselt mõjus
  C, E, a | Osaliselt mõjus
  a, c, e, E | Osaliselt mõjus |
| 1 | Maksed enne kohustuslike kontrollide lõpetamist. |

Liikmesriik

(Makseasutus)

Haldusmenetlused ja kontrollid korrektsete maksete, sh andmebaaside kvaliteedi tagamiseks

Paikvaatluste metoodika, valik, teostamine, kvaliteedikontroll ja üksiktulemustest aruandmine

Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimustele/nõuetele vastavuse rakendamine ja kontroll

Üldhinnang

Prantsusmaa

Ei ole mõjus

1, 2, 3

Osaliselt mõjus

A, B, C

Osaliselt mõjus

c

Ei ole mõjus

Saksamaa

(Mecklenburg-Vorpommern)

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

b

Mõjus

Itaalia

(Toscana)

Osaliselt mõjus

2, 3

Osaliselt mõjus

A, B, C

Osaliselt mõjus

a

Osaliselt mõjus

Läti

Ei ole mõjus

2, 3, 4

Mõjus

Mõjus

d

Ei ole mõjus

Poola

Osaliselt mõjus

2, 3, 4

Mõjus

B

Osaliselt mõjus

b

Osaliselt mõjus

Portugal

Osaliselt mõjus

3, 4

Osaliselt mõjus

B, C, D

Osaliselt mõjus

a

Osaliselt mõjus

Rumeenia

Osaliselt mõjus

2, 3, 4

Osaliselt mõjus

3, C

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ühendkuningriik (Šotimaa)

Osaliselt mõjus

1

Osaliselt mõjus

1, C, D

Osaliselt mõjus

1, c, d

Osaliselt mõjus

Tšehhi Vabariik

Osaliselt mõjus

2, 3, 5

Osaliselt mõjus

C, E, a

Osaliselt mõjus

a, c, e, E

Osaliselt mõjus

1

Maksed enne kohustuslike kontrollide lõpetamist.

| 2 | Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, abikõlbmatud kulud, vähendamised). |
| --- | --- |

2

Vead eeskirjades, arvutustes ja maksetes (enammaksed, tolerantsi eeskirjad, abikõlbmatud kulud, vähendamised).

| 3 | Puuduvad tõendid, abikõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid. |
| --- | --- |

3

Puuduvad tõendid, abikõlblikkustingimuste ja kohustustega seotud puudused ja ebatõhusad kontrollid.

| 4 | Puudub asjakohane süsteem deklareeritud kulude mõistlikkuse hindamiseks. |
| --- | --- |

4

Puudub asjakohane süsteem deklareeritud kulude mõistlikkuse hindamiseks.

| 5 | Täielikult või osaliselt tagasi võetud taotluste puuduv kontrollimine. |
| --- | --- |

5

Täielikult või osaliselt tagasi võetud taotluste puuduv kontrollimine.

| A | Paikvaatluste tulemuste hindamise puudumine ning kontrollitavate toetusesaajate valimi mittesuurendamine. |
| --- | --- |

A

Paikvaatluste tulemuste hindamise puudumine ning kontrollitavate toetusesaajate valimi mittesuurendamine.

| B | Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine. |
| --- | --- |

B

Puudused valikumetoodikas ning paikvaatluste ettenähtud miinimummäärast mittekinnipidamine.

| C | Paikvaatluste ja järelkontrollide kvaliteediga seotud puudused. |
| --- | --- |

C

Paikvaatluste ja järelkontrollide kvaliteediga seotud puudused.

| D | Komisjonile edastatud statistika ja kontrollitulemustega seotud viivitused ja vastuolud. |
| --- | --- |

D

Komisjonile edastatud statistika ja kontrollitulemustega seotud viivitused ja vastuolud.

| E | Karistuste eeskirjad ei ole kooskõlas ELi eeskirjadega. |
| --- | --- |

E

Karistuste eeskirjad ei ole kooskõlas ELi eeskirjadega.

| a | Viivitused kontrollide tegemisel ja nende terve aasta peale hajutamisel. |
| --- | --- |

a

Viivitused kontrollide tegemisel ja nende terve aasta peale hajutamisel.

| b | Loomade identifitseerimise ja registreerimise ning kohustusliku teavitamise nõuete mittejärgimine. |
| --- | --- |

b

Loomade identifitseerimise ja registreerimise ning kohustusliku teavitamise nõuete mittejärgimine.

| c | Nõuete täitmatajätmise juhtumite puudulik hindamine ja vastuolud läbivaadatud kontrolliaruannetes. |
| --- | --- |

c

Nõuete täitmatajätmise juhtumite puudulik hindamine ja vastuolud läbivaadatud kontrolliaruannetes.

| d | SMR7 kontrollide kohustusliku miinimummäära saavutamata jätmine ja vastuolud nõuetele vastavuse kontrollimise statistikas. |
| --- | --- |

d

SMR7 kontrollide kohustusliku miinimummäära saavutamata jätmine ja vastuolud nõuetele vastavuse kontrollimise statistikas.

| e | Ebapiisavad maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmise standardid. |
| --- | --- |

e

Ebapiisavad maa heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes hoidmise standardid.

Üldhinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

LISA 3.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU VALDKONNAS

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat | reservatsioonidega | Tõsised puudused Bulgaaria, Portugali ja Rumeenia IACS süsteemides | Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja leidudega nendes liikmesriikides.
  Põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruande peadirektori kinnitus sisaldas reservatsiooni maaelu arengu kulutuste 2. telje meetmete kohta (keskkonna ja paikkonna parandamine) programmitöö perioodil 2007–2013. Põllumajanduse peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes nimetatud reservatsiooni enam ei ole. Kontrollikoda on seisukohal, et reservatsioon oleks tulnud säilitada, kuna:






  a) | komisjoni kasutatav veamäära arvutamise metoodika ei olnud täielikult läbipaistev ja põhines mitmel valikul. Teha sai erinevaid valikuid, mis oleksid viinud veamäära olulisuse määrast (2 %) kõrgemale; |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat

reservatsioonidega

Tõsised puudused Bulgaaria, Portugali ja Rumeenia IACS süsteemides

Reservatsioon on kooskõlas kontrollikoja leidudega nendes liikmesriikides.

Põllumajanduse peadirektoraadi 2009. aasta tegevusaruande peadirektori kinnitus sisaldas reservatsiooni maaelu arengu kulutuste 2. telje meetmete kohta (keskkonna ja paikkonna parandamine) programmitöö perioodil 2007–2013. Põllumajanduse peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes nimetatud reservatsiooni enam ei ole. Kontrollikoda on seisukohal, et reservatsioon oleks tulnud säilitada, kuna:

a)

komisjoni kasutatav veamäära arvutamise metoodika ei olnud täielikult läbipaistev ja põhines mitmel valikul. Teha sai erinevaid valikuid, mis oleksid viinud veamäära olulisuse määrast (2 %) kõrgemale;

| b) | veamäära arvutamiseks kasutatud andmetes oli puudusi ning see oli mõnel juhul ebausaldusväärne. Eelkõige leiti, et veamäära arvutamise aluseks oleva liikmesriikide kontrollistatistika kvaliteet ei olnud piisav. |
| --- | --- |

b)

veamäära arvutamiseks kasutatud andmetes oli puudusi ning see oli mõnel juhul ebausaldusväärne. Eelkõige leiti, et veamäära arvutamise aluseks oleva liikmesriikide kontrollistatistika kvaliteet ei olnud piisav.

B

B

Kliimameetmete peadirektoraat

reservatsiooniga

Mainega seotud reservatsioon, mis tuleneb ELi heitkogustega kauplemise süsteemi riiklikes registrites avastatud tõsistest turvalisuse rikkumistest.

A

Keskkonna peadirektoraat

reservatsioonideta

Keskkonna peadirektoraat tühistas reservatsiooni, kuigi 2009. aasta reservatsiooni aluseks olnud järelauditite veamäär suurenes 5,97 %-lt 7,14 %-ni. Keskkonna peadirektoraat põhjendas otsust sellega, et valimi moodustamise meetodite poolt veamäärale avalduvat mõju ei ole võimalik tõestada.

B

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat

reservatsioonidega

Kalanduse Arendusrahastu rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemid Saksamaal (eesmärk 1)

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat tühistas Ühendkuningriigi (Wales ja Valleys) kohta käinud reservatsiooni, kuigi Ühendkuningriigi ametiasutused korrektsiooni täielikult ei aktsepteerinud.

B

B

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat

reservatsioonideta

Kuigi kontrollikoja ja siseauditi üksuse audititega avastati olulisi puudusi, tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat reservatsiooni ei esitanud.

B

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 3.4

PÕLLUMAJANDUSE JA LOODUSVARADEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja analüüs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 ja 2009 | Kontrollikoda soovitab süsteemides leitud puudused kõrvaldada. Sellega seoses tuleks SPSi ja SAPSi puhul (aastaaruande 2009 punkt 3.73 esmajärjekorras teha järgmist (1)): | | | |
| a) | lahendada süsteemide puudused, mis põhjustavad abikõlbmatu maa või enamdeklareerimise ja ebatäpsete toetusõigustega seotud vigu, täiustades eelkõige põllumassiivide registrites registreeritud andmete usaldusväärsust ja täielikkust (nt kõige värskemad ortofotod); |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja analüüs

2008 ja 2009

Kontrollikoda soovitab süsteemides leitud puudused kõrvaldada. Sellega seoses tuleks SPSi ja SAPSi puhul (aastaaruande 2009 punkt 3.73 esmajärjekorras teha järgmist (1)):

a)

lahendada süsteemide puudused, mis põhjustavad abikõlbmatu maa või enamdeklareerimise ja ebatäpsete toetusõigustega seotud vigu, täiustades eelkõige põllumassiivide registrites registreeritud andmete usaldusväärsust ja täielikkust (nt kõige värskemad ortofotod);

Alates taotlemisaastast 2010 kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 146/2010 liikmesriikidele nõue kontrollida igal aastal oma põllumassiivide registrite kvaliteeti. Hinnangu tulemustest ning võimalikest parandusmeetmetest peab komisjonile igal aastal aru andma.

Toetusõiguste andmebaasi usaldusväärsuse osas sätestatakse uues määruses, et enne 2009. aastat antud toetusõigusi käsitatakse alates taotlemisaastast 2010 seaduslike ja korrektsetena.

| a) | Komisjon on kontrollikoja hinnanguga nõus. Komisjon jätkab tulemuste jälgimist eelseisvatel aastatel. |
| --- | --- |

a)

Kirjeldatud uus nõue on kasulik samm liikmesriikide põllumassiivide registrite parema kvaliteedi suunas. Kontrollikoda jälgib nõude rakendamist oma tulevaste auditite käigus.

Kontrollikojal on selle õiguskindlust andva sätte üle hea meel.

| b) | tagada, et kõikides IACSi andmebaasides oleks kõikide tehtud muudatuste kohta tagatud usaldusväärne ja täielik auditijälg; |
| --- | --- |

b)

tagada, et kõikides IACSi andmebaasides oleks kõikide tehtud muudatuste kohta tagatud usaldusväärne ja täielik auditijälg;

Edusammud puuduvad

| b) | Komisjon annab oma auditite raames liikmesriikidele soovitusi olukorra järjepidevaks parandamiseks. Aastate jooksul on auditite tulemused osutanud edusammudele andmebaasides sisalduva teabe kvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

b)

| c) | täpsustada ja tagada ELi eeskirjade kasutus nii, et ELi otsetoetusi ei makstaks taotlejatele, kes ei ole ei maad põllumajandustegevuseks kasutanud ega seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitanud; |
| --- | --- |

c)

täpsustada ja tagada ELi eeskirjade kasutus nii, et ELi otsetoetusi ei makstaks taotlejatele, kes ei ole ei maad põllumajandustegevuseks kasutanud ega seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitanud;

Nõukogu määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatakse, et alates aastast 2010 võivad liikmesriigid seada objektiivseid ja mittediskrimineerivaid tingimusi tagamaks, et otsemakseid ei tehtaks ei füüsilisele ega juriidilisele isikule:

| a) | kelle põllumajanduslik tegevus moodustas üksnes tühise osa tema üldisest majandustegevusest; või |
| --- | --- |

a)

kelle põllumajanduslik tegevus moodustas üksnes tühise osa tema üldisest majandustegevusest; või

| b) | kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele. |
| --- | --- |

b)

kelle majanduslik eesmärk ei olnud kas üldse või oli üksnes vähesel määral suunatud põllumajanduslikule tegevusele.

| c) | Põllumajandustootjate määratlemise küsimust, millele kontrollikoda viitas, käsitletakse pärast 2013. aastat rakendatava ühise põllumajanduspoliitika kavandamise raames, nagu on mainitud komisjoni 18. novembri 2010. aasta teatises „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks”. |
| --- | --- |

c)

Kuna nõude rakendamine on jäetud liikmesriikide otsustada, püsib kontrollikoja arvates endiselt oht, et makseid tehakse taotlejatele, kes ei ole ei maad põllumajandustegevuseks kasutanud ega seda heades põllumajandus- ja keskkonnatingimustes säilitanud.

2008 ja 2009

| d) | kehtestada ELi tasandil rohumaade säilitamisele iga-aastased miinimumnõuded, mille alusel hinnata abikõlblikkust ELi otsetoetuste saamiseks. |
| --- | --- |

d)

kehtestada ELi tasandil rohumaade säilitamisele iga-aastased miinimumnõuded, mille alusel hinnata abikõlblikkust ELi otsetoetuste saamiseks.

Edusammud puuduvad

| d) | Praegune süsteem näeb ette ühise õigusliku raamistiku, mille kohaselt liikmesriigid peavad kindlaks määrama säilitamiskriteeriumid heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste alusel. See võimaldab võtta arvesse ELi põllumajanduspiirkondade ja -traditsioonide mitmekesisust. |
| --- | --- |

d)

Maaelu arengu valdkonnas tuleb teha olulisi jõupingutusi eeskirjade ja tingimuste täiendavaks lihtsustamiseks (aastaaruande 2009 punkt 3.74 ja aastaaruande 2008 punkt 5.66).

Lihtsustamisele pöörati 2010. aastal olulist tähelepanu. Kui üldisemad ühise põllumajanduspoliitika tulevikku puudutavad arutlused kõrvale jätta, leidsid 2. samba raames aset järgmised tegevused. Lihtsustamist arutati 2010. aastal peetud maaelu arengu nõuandekomitee kaheksast kohtumisest kuuel. Arutelud põhinesid liikmesriikide seisukohtadel ja komisjoni ettevalmistatud töödokumentidel. Abikõlblikkuseeskirjad olid nende arutelude üheks võtmeteemaks. Neid teemasid arutati ka lihtsustamist käsitlevas ekspertgrupis. 2010. aasta septembris toimus seminar teemal „perioodi 2007–2013 maaelu arengukavade hea haldamise tagamine”. Lisaks alustati uurimusega teemal „bürokraatia 2. samba toetusesaajate jaoks”, mille eesmärk on vähendada maaelu arenguga kaasnevaid bürokraatlikke takistusi.

Vastuseks liikmesriikide poolt 2009. aasta aprillis toimunud nõukogu istungil esitatud 39 lihtsustamisettepanekule viis komisjon ellu järgmised lihtsustamisele suunatud tegevused.

Esiteks võttis komisjon 2010. aasta oktoobris vastu ettepaneku nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 muutmiseks, et

| — | vähendada maaelu arengu strateegiliste seirearuannete arvu kolmelt kahele; |
| --- | --- |

—

vähendada maaelu arengu strateegiliste seirearuannete arvu kolmelt kahele;

| — | hõlbustada põllumajandusettevõtete vajadustele kohandatud nõustamisteenuste osutamist; |
| --- | --- |

—

hõlbustada põllumajandusettevõtete vajadustele kohandatud nõustamisteenuste osutamist;

| — | võimaldada liikmesriikidel teha väiksemate rikkumiste ja vähese tähtsusega abi puhul järelkontrolli ainult riskianalüüsil põhineva valimi alusel, selle asemel, et viia läbi 100 % süstemaatilist kontrolli. |
| --- | --- |

—

võimaldada liikmesriikidel teha väiksemate rikkumiste ja vähese tähtsusega abi puhul järelkontrolli ainult riskianalüüsil põhineva valimi alusel, selle asemel, et viia läbi 100 % süstemaatilist kontrolli.

See ettepanek on praegu arutusel Euroopa Parlamendis ja nõukogus.

Teiseks on vastuseks 39 lihtsustamisettepanekule õigusakti (määruse (EÜ) nr 65/2011) uuesti sõnastamise käigus täpsustatud kontrollimenetlusi ja nõuetele vastavust käsitlevaid sätteid ning rakenduseeskirjades on selgelt välja toodud täpsed kohustused.

Muud olulised lihtsustamispüüded maaelu arengu valdkonnas on tõepoolest suunatud järgmisse programmiperioodi, mis on põhjendatav asjaoluga, et keeruline on teha suuri muudatusi ajal, mil programmid on töös.

Lõpetuseks, kui II samba halduskoormuse uuringu tulemused on selgunud, võivad komisjon ja liikmesriigid neid arvesse võtta, et abisaajate jaoks bürokraatiat veelgi vähendada.

2010. aastal tehti märkimisväärseid pingutusi edendamaks eeskirjade ja tingimuste lihtsustamise alaseid arutelusid. Need on tähtsaks panuseks järgmise programmitöö perioodi maaelu arengu poliitika täiustamisel. Kirjeldatud tegevus pole aga veel endaga kaasa toonud käesoleva programmitöö perioodi lihtsustamist.

2008 ja 2009

Kalandusprojektidega seotud abikõlbmatute kulude hüvitamise vältimiseks tuleb koostöös asjaomaste riiklike ametiasutustega võtta mõjusad meetmed (aastaaruande 2009 punkt 3.76 (2)).

Endise Kalanduse Arendusrahastu ajal tehtud kontrollidega võrreldes on karmistatud Euroopa Kalandusfondi raames nõutavaid abikõlblike kulude üle tehtavaid kontrolle.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi audititegevuses ei tuvastatud 2010. aastal märkimisväärsel määral abikõlbmatuid kulutusi.

Kontrollikoda kontrollib tulevaste auditite käigus ajakohastatud kontrollimeetmete rakendamist.

Liikmesriikidele seoses loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavadega tehtud maksete sisekontrolli puhul tuleb tagada komisjoni talituste ülesannete selge lahusus ja välja töötada asjakohased ametlikud kontrollimenetlused (aastaaruande 2009 punkt 3.76).

Komisjoni talitused muutsid ülesannete lahususe selgemaks ja alustasid projekti, mille eesmärgiks on kavade õigusliku aluse lihtsustamine.

Täpsustused ja lihtsustused sätestati juba komisjoni otsuses 2010/712/EL likvideerimisprogrammide rahalise toetamise kohta. 2012. aastal teeb komisjon ettepaneku muuta ka nõukogu otsust 90/424/EMÜ, mis on likvideerimisprogrammide raames abikõlblike kulude hüvitamise õiguslik alus.

Kontrollikoda kontrollib tulevaste audititekäigus ajakohastatud kontrollimeetmete rakendamist.

---

(1)  Sarnaseid soovitusi anti aastaaruande 2008 punktis 5.6.5.

(2)  Sarnaseid soovitusi anti aastaaruande 2008 punktis 5.67.

---

4. PEATÜKK

Ühtekuuluvus, energeetika ja transport

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Poliitikaeesmärgid

Poliitikavahendid

Korrektsusega seotud riskid

Auditi lähenemisviis ja ulatus

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

Varasemate eriaruannete põhjal võetud meetmed

Eriaruande nr 1/2006 (Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel) põhjal võetud meetmed

Eriaruande nr 10/2006 (Perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta) põhjal võetud meetmed

Eriaruande nr 7/2009 (Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine) põhjal võetud meetmed

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang ühtekuuluvuse ning energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgnevaid poliitikavaldkondi: 4 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused, 06 – Energeetika ja transport ning 13 – Regionaalpoliitika. Peatükk kajastab ka komisjoni vastuseid kolmes kontrollikoja eriaruandes esitatud soovitustele. 2010. aastal hõlmatud tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 4.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

4.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang ühtekuuluvuse ning energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgnevaid poliitikavaldkondi: 4 – Tööhõive ja sotsiaalküsimused, 06 – Energeetika ja transport ning 13 – Regionaalpoliitika. Peatükk kajastab ka komisjoni vastuseid kolmes kontrollikoja eriaruandes esitatud soovitustele. 2010. aastal hõlmatud tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 4.1
  .

Tabel 4.1 –   Ühtekuuluvus, energeetika ja transport – põhiteave 2010

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed | Haldamise viis |
| 4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | Halduskulud | 97 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Sotsiaalfond (ESF) | 7 066 | Koostöös liikmesriikidega |
| Töötamine Euroopas – Sotsiaalne solidaarsus ja liikuvus | 56 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ning sooline võrdõiguslikkus | 155 | Otsene tsentraliseeritud |
| Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond | 104 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA, varem ISPA) | 3 | Detsentraliseeritud |
| | 7 481 | |
| 6 | Energeetika ja transport | Halduskulud | 153 | Otsene tsentraliseeritud |
| Sisemaa-, õhu- ja meretransport | 149 | Otsene tsentraliseeritud |
| Üleeuroopalised võrgud | 858 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tavapärane ja taastuvenergia | 773 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tuumaenergia | 237 | Otsene tsentraliseeritud/Kaudne tsentraliseeritud/Ühine |
| Energia- ja transpordialased teadusuuringud | 226 | Otsene tsentraliseeritud |
| Energia- ja transpordikasutajate turvalisus ja kaitse | 3 | Otsene tsentraliseeritud |
| ELi satelliitnavigatsiooniprogammid (EGNOS ja Galileo) | 460 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 2 859 | |
| 13 | Regionaalpoliitika | Halduskulud | 83 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja teised piirkondlikud meetmed | 22 091 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühtekuuluvusfond | 7 957 | Koostöös liikmesriikidega |
| Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA, varem ISPA) | 479 | Detsentraliseeritud |
| Euroopa Liidu Solidaarsusfond | 13 | Kaudne |
| | 30 623 | |
| Halduskulud kokku (16) | 333 | |
| Tegevuskulud kokku | 40 630 | |
| Millest: | — | ettemaksed |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed

Haldamise viis

4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

Halduskulud

97

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Sotsiaalfond (ESF)

7 066

Koostöös liikmesriikidega

Töötamine Euroopas – Sotsiaalne solidaarsus ja liikuvus

56

Otsene tsentraliseeritud

Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ning sooline võrdõiguslikkus

155

Otsene tsentraliseeritud

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond

104

Koostöös liikmesriikidega

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA, varem ISPA)

3

Detsentraliseeritud

7 481

6

Energeetika ja transport

Halduskulud

153

Otsene tsentraliseeritud

Sisemaa-, õhu- ja meretransport

149

Otsene tsentraliseeritud

Üleeuroopalised võrgud

858

Otsene tsentraliseeritud

Tavapärane ja taastuvenergia

773

Otsene tsentraliseeritud

Tuumaenergia

237

Otsene tsentraliseeritud/Kaudne tsentraliseeritud/Ühine

Energia- ja transpordialased teadusuuringud

226

Otsene tsentraliseeritud

Energia- ja transpordikasutajate turvalisus ja kaitse

3

Otsene tsentraliseeritud

ELi satelliitnavigatsiooniprogammid (EGNOS ja Galileo)

460

Otsene tsentraliseeritud

2 859

13

Regionaalpoliitika

Halduskulud

83

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Regionaalarengu Fond ja teised piirkondlikud meetmed

22 091

Koostöös liikmesriikidega

Ühtekuuluvusfond

7 957

Koostöös liikmesriikidega

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA, varem ISPA)

479

Detsentraliseeritud

Euroopa Liidu Solidaarsusfond

13

Kaudne

30 623

Halduskulud kokku (16)

333

Tegevuskulud kokku

40 630

Millest:

—

3 074

| — | vahe-/lõppmaksed |
| --- | --- |

—

37 556

Eelarveaasta maksed kokku

40 963

Eelarveaasta kulukohustused kokku

55 223

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

| 4.2. | Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi rakendatakse mitmeaastaste programmitöö perioodide kaupa. 2010. aastal moodustasid ERFi (22,1 miljardit eurot), ESFi (7,1 miljardit eurot) ja Ühtekuuluvusfondi (8,0 miljardit eurot) maksed kokku rohkem kui 90 % terve poliitikavaldkondade rühma tegevuskuludest kokku (1). Energeetika ja transpordi valdkonna maksed moodustasid 2010. aastal 2,9 miljardit eurot. |
| --- | --- |

4.2.

Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja Ühtekuuluvusfondi rakendatakse mitmeaastaste programmitöö perioodide kaupa. 2010. aastal moodustasid ERFi (22,1 miljardit eurot), ESFi (7,1 miljardit eurot) ja Ühtekuuluvusfondi (8,0 miljardit eurot) maksed kokku rohkem kui 90 % terve poliitikavaldkondade rühma tegevuskuludest kokku (1). Energeetika ja transpordi valdkonna maksed moodustasid 2010. aastal 2,9 miljardit eurot.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Poliitikaeesmärgid

Ühtekuuluvuspoliitika

| 4.3. | Ühtekuuluvuspoliitika eesmärgiks on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel. |
| --- | --- |

4.3.

Ühtekuuluvuspoliitika eesmärgiks on Euroopa Liidu sisese majandusliku ja sotsiaalse lähenemise edendamine erinevate regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamise teel.

Energeetika ja transport

| 4.4. | Energeetika- ja transpordipoliitika eesmärk on kindlustada Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele konkurentsivõimelised energeetika- ja transpordisüsteemid ja teenused ning arendada uuenduslikke lahendusi, mis aitavad kaasa selle poliitika sõnastamisele ja rakendamisele. |
| --- | --- |

4.4.

Energeetika- ja transpordipoliitika eesmärk on kindlustada Euroopa kodanikele ja ettevõtjatele konkurentsivõimelised energeetika- ja transpordisüsteemid ja teenused ning arendada uuenduslikke lahendusi, mis aitavad kaasa selle poliitika sõnastamisele ja rakendamisele.

Poliitikavahendid

Regionaalpoliitika

| 4.5. | Regionaalpoliitika moodustab 75 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Regionaalpoliitikale tehtud kulutused langevad peamiselt ERFi ja Ühtekuuluvusfondi arvele, mis kokku moodustasid 2010. aastal 98 % regionaalpoliitika kulutustest. ERF rahastab infrastruktuuri rajamist, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust (viimast eelkõige finantskorraldusvahendite abil). Ühtekuuluvusfond rahastab investeeringuid nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri rajamisse, kelle rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest. |
| --- | --- |

4.5.

Regionaalpoliitika moodustab 75 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Regionaalpoliitikale tehtud kulutused langevad peamiselt ERFi ja Ühtekuuluvusfondi arvele, mis kokku moodustasid 2010. aastal 98 % regionaalpoliitika kulutustest. ERF rahastab infrastruktuuri rajamist, töökohtade loomist ja säilitamist, kohalikke arengualgatusi ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust (viimast eelkõige finantskorraldusvahendite abil). Ühtekuuluvusfond rahastab investeeringuid nende liikmesriikide keskkonnakaitse ja transpordi infrastruktuuri rajamisse, kelle rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest.

| 4.6. | Regionaalpoliitika vahendite hulka kuuluvad ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames tehtav piirkondlik ja piiriülene koostöö ning ELi solidaarsusfond, mis annab abi liikmesriikides toimunud looduskatastroofide korral. |
| --- | --- |

4.6.

Regionaalpoliitika vahendite hulka kuuluvad ka ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames tehtav piirkondlik ja piiriülene koostöö ning ELi solidaarsusfond, mis annab abi liikmesriikides toimunud looduskatastroofide korral.

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

| 4.7. | Tööhõive ja sotsiaalküsimused moodustavad 18 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Valdav enamik tööhõive ja sotsiaalküsimuste kulutustest (2010. aastal 94 %) tehakse ESFi raames, mis rahastab koolituse ja muude tööhõivemeetmete kaudu investeeringuid inimkapitali. |
| --- | --- |

4.7.

Tööhõive ja sotsiaalküsimused moodustavad 18 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Valdav enamik tööhõive ja sotsiaalküsimuste kulutustest (2010. aastal 94 %) tehakse ESFi raames, mis rahastab koolituse ja muude tööhõivemeetmete kaudu investeeringuid inimkapitali.

| 4.8. | Muud käesoleva poliitikavaldkonna kulutused on sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas tegutsevatele organisatsioonidele makstavad subsiidiumid ning toetused, maailma kaubandussüsteemis toimuvate muutuste tõttu töö kaotanud inimesi toetav Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendile antav toetus. |
| --- | --- |

4.8.

Muud käesoleva poliitikavaldkonna kulutused on sotsiaal- ja tööhõivevaldkonnas tegutsevatele organisatsioonidele makstavad subsiidiumid ning toetused, maailma kaubandussüsteemis toimuvate muutuste tõttu töö kaotanud inimesi toetav Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendile antav toetus.

ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste haldamine ja kontroll

| 4.9. | ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi juhitakse ühiste eeskirjade järgi ning nende haldamine on jagatud komisjoni ja liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

4.9.

ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi juhitakse ühiste eeskirjade järgi ning nende haldamine on jagatud komisjoni ja liikmesriikide vahel.

| 4.10. | Komisjon kiidab heaks liikmesriikide poolt välja pakutud mitmeaastased rakenduskavad koos ELi toetust sisaldavate esialgsete rahastamiskavadega. Rakenduskavades sisalduvate projektide elluviijateks võivad olla eraisikud, ühendused, era- või riigiettevõtted, kohalikud, piirkondlikud või riigiasutused. |
| --- | --- |

4.10.

Komisjon kiidab heaks liikmesriikide poolt välja pakutud mitmeaastased rakenduskavad koos ELi toetust sisaldavate esialgsete rahastamiskavadega. Rakenduskavades sisalduvate projektide elluviijateks võivad olla eraisikud, ühendused, era- või riigiettevõtted, kohalikud, piirkondlikud või riigiasutused.

| 4.11. | Liikmesriigid delegeerivad igapäevase administreerimise korraldus- ja vahendusasutustele (2). See hõlmab konkreetsete projektide valimist, kontrollide tegemist eesmärgiga ära hoida/avastada või parandada vead ebaõigesti deklareeritud projektikuludes ning kontrolli selle üle, et projektid on ka tegelikult teostatud (esmatasandi kontrollid). Sertifitseerimisasutused kontrollivad esmatasandi kontrollide mõjusust ja teostavad vajaduse korral täiendavaid kontrolle enne komisjonile väljamaksetaotluste esitatamist. |
| --- | --- |

4.11.

Liikmesriigid delegeerivad igapäevase administreerimise korraldus- ja vahendusasutustele (2). See hõlmab konkreetsete projektide valimist, kontrollide tegemist eesmärgiga ära hoida/avastada või parandada vead ebaõigesti deklareeritud projektikuludes ning kontrolli selle üle, et projektid on ka tegelikult teostatud (esmatasandi kontrollid). Sertifitseerimisasutused kontrollivad esmatasandi kontrollide mõjusust ja teostavad vajaduse korral täiendavaid kontrolle enne komisjonile väljamaksetaotluste esitatamist.

| 4.12. | Liikmesriikide auditiasutused on kohustatud auditeerima iga rakenduskava süsteeme ja tööd (st projekte või projektide rühmi) selleks, et anda piisav kindlus rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise ning sellest tulenevalt iga rakenduskava sertifitseeritud kulude korrektsuse kohta. Auditite tulemustest annavad nad komisjonile aru iga-aastaste kontrolliaruannete ja arvamuste vormis. |
| --- | --- |

4.12.

Liikmesriikide auditiasutused on kohustatud auditeerima iga rakenduskava süsteeme ja tööd (st projekte või projektide rühmi) selleks, et anda piisav kindlus rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise ning sellest tulenevalt iga rakenduskava sertifitseeritud kulude korrektsuse kohta. Auditite tulemustest annavad nad komisjonile aru iga-aastaste kontrolliaruannete ja arvamuste vormis.

| 4.13. | Iga programmitöö perioodi alguses teeb komisjon liikmesriikidele ettemaksed. Projekti rahastamine toimub üldiselt projekti elluviijate poolt deklareeritud kulude hüvitamise teel. Üksikud kuludeklaratsioonid liidetakse rakenduskava prioriteeditelgede kaupa perioodiliselt kokku, sertifitseeritakse liikmesriigi ametkondade poolt ning esitatakse komisjonile. Neid kulusid kaasrahastatakse ELi eelarvest. |
| --- | --- |

4.13.

Iga programmitöö perioodi alguses teeb komisjon liikmesriikidele ettemaksed. Projekti rahastamine toimub üldiselt projekti elluviijate poolt deklareeritud kulude hüvitamise teel. Üksikud kuludeklaratsioonid liidetakse rakenduskava prioriteeditelgede kaupa perioodiliselt kokku, sertifitseeritakse liikmesriigi ametkondade poolt ning esitatakse komisjonile. Neid kulusid kaasrahastatakse ELi eelarvest.

| 4.14. | Abikõlblikkuseeskirjad on pandud paika liikmesriigi (või vahel piirkondlikul) tasandil ja need võivad erinevate fondide puhul erineda. Liikmesriikidel lasub esmane vastutus eeskirjade vastaselt tehtud kulude vältimise, avastamise, korrigeerimise ja neist komisjonile teatamise eest. |
| --- | --- |

4.14.

Abikõlblikkuseeskirjad on pandud paika liikmesriigi (või vahel piirkondlikul) tasandil ja need võivad erinevate fondide puhul erineda. Liikmesriikidel lasub esmane vastutus eeskirjade vastaselt tehtud kulude vältimise, avastamise, korrigeerimise ja neist komisjonile teatamise eest.

| 4.14. | Kulude abikõlblikkust käsitlevate eeskirjade riigi tasandil kehtestamine (nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 56) oli üks peamisi lihtsustamismeetmeid, mis 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi käigus võeti. Selle eesmärk oli muuta abikõlblikkuse eeskirjade kohandamine piirkondade või programmide eri vajaduste suhtes liikmesriikide jaoks paindlikumaks ning ühtlustada neid liikmesriikide avalike kavade suhtes juba kehtivate eeskirjadega. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komisjon peab saama piisava kindluse selle kohta, et liikmesriigid on loonud eeskirjadele vastavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid, ja et need toimivad mõjusalt. Kui komisjoni leiab, et liikmesriik ei ole suutnud finantskorrektsioone teha või juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb tõsiseid puudusi, võib ta maksed katkestada või peatada (3). Kui liikmesriik eeskirjade vastaselt tehtud kulusid tagasi ei võta (need võib asendada abikõlblike kuludega) või ei paranda süsteemides avastatud vigu, võib komisjon rakendada finantskorrektsioone, mis toob endaga kaasa ELi rahastamise vähenemise (4). |
| --- | --- |

4.15.

Komisjon peab saama piisava kindluse selle kohta, et liikmesriigid on loonud eeskirjadele vastavad juhtimis- ja kontrollisüsteemid, ja et need toimivad mõjusalt. Kui komisjoni leiab, et liikmesriik ei ole suutnud finantskorrektsioone teha või juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb tõsiseid puudusi, võib ta maksed katkestada või peatada (3). Kui liikmesriik eeskirjade vastaselt tehtud kulusid tagasi ei võta (need võib asendada abikõlblike kuludega) või ei paranda süsteemides avastatud vigu, võib komisjon rakendada finantskorrektsioone, mis toob endaga kaasa ELi rahastamise vähenemise (4).

| 4.15. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded võimaldavad üksikasjalikult hinnata komisjoni saadud kinnitusi iga kaasrahastatud programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemi ülesehituse ja edasise toimimise kohta. Esimest korda hõlmab 2010. aasta aruanne riiklike kontrollisüsteemide üldhinnangut. |
| --- | --- |

4.15.

Energeetika ja transport

| 4.16. | Energeetika ja transport moodustavad 7 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Umbes 30 % energeetika ja transpordi valdkonna kulutustest on üleeuroopaliste võrkude programmi (TEN) raames suunatud peamistele energeetika ja transpordi projektidele. Teine tähtis osa kulutustest (27 %) on tehtud tava- ja taastuvenergia liikidele, suuremalt jaolt Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames makstud subsiidiumide ja toetuste kujul. Veel umbes 8 % kulutustest on teadusuuringute raamprogrammide kaudu suunatud uurimisprojektidele. |
| --- | --- |

4.16.

Energeetika ja transport moodustavad 7 % poliitikavaldkondade rühma kulutustest. Umbes 30 % energeetika ja transpordi valdkonna kulutustest on üleeuroopaliste võrkude programmi (TEN) raames suunatud peamistele energeetika ja transpordi projektidele. Teine tähtis osa kulutustest (27 %) on tehtud tava- ja taastuvenergia liikidele, suuremalt jaolt Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames makstud subsiidiumide ja toetuste kujul. Veel umbes 8 % kulutustest on teadusuuringute raamprogrammide kaudu suunatud uurimisprojektidele.

Transpordi ja energeetika kulutuste juhtimine ja kontroll

| 4.17. | Komisjon kasutab transpordi ja energeetika kulutuste juhtimisel otsest ja kaudset tsentraliseeritud haldamist (läbi ühe rakendusameti, ühe täitevasutuse ja ühe ühisettevõtte, (5) kuid ka ühist haldamist (nt tuumarajatiste dekomisjoneerimise vahendid). |
| --- | --- |

4.17.

Komisjon kasutab transpordi ja energeetika kulutuste juhtimisel otsest ja kaudset tsentraliseeritud haldamist (läbi ühe rakendusameti, ühe täitevasutuse ja ühe ühisettevõtte, (5) kuid ka ühist haldamist (nt tuumarajatiste dekomisjoneerimise vahendid).

| 4.18. | Üldiselt korraldab komisjon projektikonkursse. Toetuslepingute ja rahastamisotsuste põhjal teeb komisjon heakskiidetud projektide maksed otse lõplikele toetusesaajatele. Toetusesaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka avaliku sektori või eraettevõtted. Maksed tehakse tavaliselt osamaksetena: peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist tehakse ettemakse (eelrahastamine), sellele järgnevad vahe- ja lõppmaksed, mille eesmärgiks on toetusesaajate poolt deklareeritud abikõlblike kulude hüvitamine. |
| --- | --- |

4.18.

Üldiselt korraldab komisjon projektikonkursse. Toetuslepingute ja rahastamisotsuste põhjal teeb komisjon heakskiidetud projektide maksed otse lõplikele toetusesaajatele. Toetusesaajad on tavaliselt liikmesriikide ametiasutused, kuid need võivad olla ka avaliku sektori või eraettevõtted. Maksed tehakse tavaliselt osamaksetena: peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist tehakse ettemakse (eelrahastamine), sellele järgnevad vahe- ja lõppmaksed, mille eesmärgiks on toetusesaajate poolt deklareeritud abikõlblike kulude hüvitamine.

| 4.19. | Kulude komisjonipoolse kontrollimise põhilised elemendid hõlmavad projektitaotluste hindamist vastavalt konkreetsetele valiku ja edukaks tunnistamise tingimustele, toetusesaajatele teabe ja juhiste jagamist, toetusesaajate poolt esitatavate finants- ja eduaruannete põhjal tehtavat projektide järelevalvet ja kontrolli (vastavalt rahastamiskokkuleppele võib sellega kaasneda ka nõue esitada sõltumatu välisaudiitori sertifitseeritud finantsaruanded) ning järelauditeid selleks, et avastada ja parandada vigu, mis võisid varasemate kontrollide käigus jääda avastamata ja anda piisav kindlus kulude korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

4.19.

Kulude komisjonipoolse kontrollimise põhilised elemendid hõlmavad projektitaotluste hindamist vastavalt konkreetsetele valiku ja edukaks tunnistamise tingimustele, toetusesaajatele teabe ja juhiste jagamist, toetusesaajate poolt esitatavate finants- ja eduaruannete põhjal tehtavat projektide järelevalvet ja kontrolli (vastavalt rahastamiskokkuleppele võib sellega kaasneda ka nõue esitada sõltumatu välisaudiitori sertifitseeritud finantsaruanded) ning järelauditeid selleks, et avastada ja parandada vigu, mis võisid varasemate kontrollide käigus jääda avastamata ja anda piisav kindlus kulude korrektsuse kohta.

Korrektsusega seotud riskid

ERF, ESF ja Ühtekuuluvusfond

| 4.20. | Ühtekuuluvuse kulutuste peamiseks riskiks on toetusesaajate poolne abikõlbmatute kulude deklareerimine. Kui seda liikmesriigi erinevatel kontrollitasanditel ei avastata, toob see endaga kaasa liikmesriigi kulude ebakorrektse sertifitseerimise. Kui komisjon ei paranda vigu hiljemalt programmitöö perioodi lõpuks, on tulemuseks ELi eelarvest vastavale rakenduskavale tehtav enammakse. |
| --- | --- |

4.20.

Ühtekuuluvuse kulutuste peamiseks riskiks on toetusesaajate poolne abikõlbmatute kulude deklareerimine. Kui seda liikmesriigi erinevatel kontrollitasanditel ei avastata, toob see endaga kaasa liikmesriigi kulude ebakorrektse sertifitseerimise. Kui komisjon ei paranda vigu hiljemalt programmitöö perioodi lõpuks, on tulemuseks ELi eelarvest vastavale rakenduskavale tehtav enammakse.

| 4.20. | Kuna juhtimis- ja kontrollisüsteemid on mitmeaastased, siis on võimalik, et komisjoni tagasimakstud makse taotluses tuvastatud enam makstud summad ei ole sertifitseerimise hetkel veel riiklikul ja ELi tasandil kogu kontrolliahelat läbinud.

  Järelevalveülesande täitmise raames pakub komisjon korraldusasutustele suuniseid ja koolitust asjakohaste juhtimiskontrollide kohta, mida kasutada abisaaja tasandil, et tuvastada vead enne sertifitseerimist. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide auditeerimisasutustega, et kõige riskialtimad programmid või ametiasutused auditeeritaks võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

4.20.

Järelevalveülesande täitmise raames pakub komisjon korraldusasutustele suuniseid ja koolitust asjakohaste juhtimiskontrollide kohta, mida kasutada abisaaja tasandil, et tuvastada vead enne sertifitseerimist. Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide auditeerimisasutustega, et kõige riskialtimad programmid või ametiasutused auditeeritaks võimalikult kiiresti.

| 4.21. | Riiklikul või piirkondlikul tasandil rakenduskavade ja projektide elluviimisega tegelevad inimesed ei pruugi kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud olla või ei oska nad neid õigesti tõlgendada. Lisariskid tekkivad kaasrahastatud tegevuste suurest hulgast ja erinevast tüübist ning projekte teostavate (ja tihti vaid väikest toetust saavate) partnerite suurest arvust. |
| --- | --- |

4.21.

Riiklikul või piirkondlikul tasandil rakenduskavade ja projektide elluviimisega tegelevad inimesed ei pruugi kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud olla või ei oska nad neid õigesti tõlgendada. Lisariskid tekkivad kaasrahastatud tegevuste suurest hulgast ja erinevast tüübist ning projekte teostavate (ja tihti vaid väikest toetust saavate) partnerite suurest arvust.

| 4.21. | Aastaid 2007–2013 hõlmavas õigusraamistikus on sätestatud, et abisaajaid teavitatakse rahastamist käsitlevatest eritingimustest ning et korraldusasutused kontrollivad ise, kas abisaajad on võimelised kõnealused tingimused täitma (komisjoni määruse (EÜ) nr 1828/2006 artikli 13 lõige 1). Kõnealuse tingimuse täitmist kontrollitakse komisjoni audiitorite teostatava korrapärase auditeerimise käigus.

  Komisjon on organiseerinud ka kahe- ja mitmepoolseid koolitusi ning eelkõige seminare, et „koolitada koolitajaid”, tagamaks, et liikmesriigid koolitaksid, teavitaksid, nõustaksid ja suunaksid pidevalt abisaajaid ja rakendusasutusi. Sellist koolitust peetakse eriti kasulikuks väiksemate partneritega seotud riskide leevendamisel (näiteks piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid). Lisaks sellele on komisjon algatanud 2011. aastal meetmeid, mille eesmärk on pakkuda spetsiifilist ning sihipärast teavet ja koolitust liikmesriikidele, kelle tegevuskavade suhtes on iga-aastastes tegevusaruannetes korduvalt esitatud reservatsioone. |
| --- | --- |

4.21.

Komisjon on organiseerinud ka kahe- ja mitmepoolseid koolitusi ning eelkõige seminare, et „koolitada koolitajaid”, tagamaks, et liikmesriigid koolitaksid, teavitaksid, nõustaksid ja suunaksid pidevalt abisaajaid ja rakendusasutusi. Sellist koolitust peetakse eriti kasulikuks väiksemate partneritega seotud riskide leevendamisel (näiteks piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid). Lisaks sellele on komisjon algatanud 2011. aastal meetmeid, mille eesmärk on pakkuda spetsiifilist ning sihipärast teavet ja koolitust liikmesriikidele, kelle tegevuskavade suhtes on iga-aastastes tegevusaruannetes korduvalt esitatud reservatsioone.

Energeetika ja transport

| 4.22. | Peamiseks riskiks energeetika ja transpordi kulutuste korrektsusele on see, et toetusesaajate kuluaruanded võivad sisaldada abikõlbmatuid kulusid, mida komisjoni kontrollidega enne deklareeritud kulude hüvitamist ei avastata. Üleeuroopaliste võrkude transpordi ja energeetika projektide puhul vähendab seda riski aga asjaolu, et abikõlblikud kulud on tihti suuremad kui maksimaalne kaasrahastatav summa. Eelkõige Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames võidakse toetada suuri, keerulisi ja rahvusvahelisi projekte ning vajadus summad kiiresti välja maksta võib piisavate kontrollide tegemisele kahjulikult mõjuda. |
| --- | --- |

4.22.

Peamiseks riskiks energeetika ja transpordi kulutuste korrektsusele on see, et toetusesaajate kuluaruanded võivad sisaldada abikõlbmatuid kulusid, mida komisjoni kontrollidega enne deklareeritud kulude hüvitamist ei avastata. Üleeuroopaliste võrkude transpordi ja energeetika projektide puhul vähendab seda riski aga asjaolu, et abikõlblikud kulud on tihti suuremad kui maksimaalne kaasrahastatav summa. Eelkõige Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames võidakse toetada suuri, keerulisi ja rahvusvahelisi projekte ning vajadus summad kiiresti välja maksta võib piisavate kontrollide tegemisele kahjulikult mõjuda.

Auditi lähenemisviis ja ulatus

| 4.23. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid:






  — | kontrolliti 243 vahe- ja lõppmaksest koosnevat valimit (6); |
| --- | --- | --- |

4.23.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi puhul tuleb märkida järgnevaid asjaolusid:

—

kontrolliti 243 vahe- ja lõppmaksest koosnevat valimit (6);

| — | süsteemide hindamisel keskenduti programmitöö perioodi 2007–2013 auditeerimisasutustele; |
| --- | --- |

—

süsteemide hindamisel keskenduti programmitöö perioodi 2007–2013 auditeerimisasutustele;

| — | komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas regionaalpoliitika peadirektoraadi, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi, liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning energeetika peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid. |
| --- | --- |

—

komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimine hõlmas regionaalpoliitika peadirektoraadi, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi, liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning energeetika peadirektoraadi aasta tegevusaruandeid.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 4.24. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 243 auditeeritud maksest oli 49 % vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 7,7 % (7). |
| --- | --- |

4.24.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 243 auditeeritud maksest oli 49 % vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 7,7 % (7).

| 4.24. | Komisjon märgib, et teist aastat järjest on veamäär oluliselt väiksem kui kontrollikoja poolt perioodil 2006–2008 täheldatud veamäär (14). Komisjoni arvates peegeldab see positiivne ja paljulubav areng 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi ja selle 2008. aasta tegevuskava kontrollisätete tõhustamist.

  Kõnealune tulemus on eriti märkimisväärne, arvestades, et peaaegu kõigi tegevuskavade puhul deklareeriti kulusid alates 2010. aastast: ühtekuuluvusega seotud kulud suurenesid rohkem kui kaks korda ning osalejate suure arvu tõttu kasvas ka loomupärane vigade esinemise oht. Komisjon märgib, et ainult osal kontrollikoja poolt teatatud vigadel on finantsmõju.


  Komisjon märgib, et kontrollikoja poolt kindlaksmääratud suure mõjuga mõõdetavatest vigadest on suur enamus koondunud kolme liikmesriigi seitsmesse ERDFi tegevuskavasse. Kontrollikoja valim hõlmas kokku 16 liikmesriiki. Komisjon võtab meetmeid kontrollikoja poolt kindlaksmääratud vigade kõrvaldamiseks ning keskendub meetmetele kõige riskialtimates programmides. |
| --- | --- |

4.24.

Kõnealune tulemus on eriti märkimisväärne, arvestades, et peaaegu kõigi tegevuskavade puhul deklareeriti kulusid alates 2010. aastast: ühtekuuluvusega seotud kulud suurenesid rohkem kui kaks korda ning osalejate suure arvu tõttu kasvas ka loomupärane vigade esinemise oht. Komisjon märgib, et ainult osal kontrollikoja poolt teatatud vigadel on finantsmõju.

Komisjon märgib, et kontrollikoja poolt kindlaksmääratud suure mõjuga mõõdetavatest vigadest on suur enamus koondunud kolme liikmesriigi seitsmesse ERDFi tegevuskavasse. Kontrollikoja valim hõlmas kokku 16 liikmesriiki. Komisjon võtab meetmeid kontrollikoja poolt kindlaksmääratud vigade kõrvaldamiseks ning keskendub meetmetele kõige riskialtimates programmides.

| 4.25. | Kontrollikoja hinnangul oli liikmesriikide ametkondadel 58 % vigadest mõjutatud tehingute puhul küllalt teavet vähemalt osa vigade avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile sertifitseerimist. |
| --- | --- |

4.25.

Kontrollikoja hinnangul oli liikmesriikide ametkondadel 58 % vigadest mõjutatud tehingute puhul küllalt teavet vähemalt osa vigade avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile sertifitseerimist.

| 4.25. | Komisjon jälgib rangelt kõnealuseid juhtumeid, tagamaks, et asjaomased süsteemid suudaksid tulevikus vigade teket enne sertifitseerimist paremini ära hoida.

  Korraldusasutused peavad enne kulude sertifitseerimist teostama dokumentide kontrolli kõigi abisaajate esitatud taotluste puhul. Kohapealseid kontrolle võib siiski teostada ka hiljem projekti rakendamise käigus pärast sertifitseerimist ning kuni meetme lõpetamise hetkeni, mis selgitab, miks osa kontrollikoja valimis esinenud vigu ei olnud võimalik kindlaks teha (vt komisjoni vastust punktile 4.20). Kontrollisüsteemi mõju veamäära vähendamisele on tavaliselt näha alles järgnevatel aastatel pärast kõikide kontrollide teostamist. |
| --- | --- |

4.25.

Korraldusasutused peavad enne kulude sertifitseerimist teostama dokumentide kontrolli kõigi abisaajate esitatud taotluste puhul. Kohapealseid kontrolle võib siiski teostada ka hiljem projekti rakendamise käigus pärast sertifitseerimist ning kuni meetme lõpetamise hetkeni, mis selgitab, miks osa kontrollikoja valimis esinenud vigu ei olnud võimalik kindlaks teha (vt komisjoni vastust punktile 4.20). Kontrollisüsteemi mõju veamäära vähendamisele on tavaliselt näha alles järgnevatel aastatel pärast kõikide kontrollide teostamist.

Üks viiendik tehingutest ei vastanud riigihanke-eeskirjadele

| 4.26. | 243 auditeeritud tehingust 19 % puhul avastas kontrollikoda vigu, mis olid seotud ELi ja riiklikele riigihanke-eeskirjadele mittevastamisega. 5 % auditeeritud tehingute puhul oli tegu hanke-eeskirjade jämeda rikkumisega. Neist tuleneb pea 24 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja peaaegu 31 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.1). |
| --- | --- |

4.26.

243 auditeeritud tehingust 19 % puhul avastas kontrollikoda vigu, mis olid seotud ELi ja riiklikele riigihanke-eeskirjadele mittevastamisega. 5 % auditeeritud tehingute puhul oli tegu hanke-eeskirjade jämeda rikkumisega. Neist tuleneb pea 24 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja peaaegu 31 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.1).

| 4.26. | Kui komisjon ja kontrollikoda auditeerivadki kooskõla riigihanke eeskirjadega ühtemoodi, kohaldab komisjon proportsionaalseid kindla määraga korrektsioone, millega hoitakse ära ELi eelarvet kahjustavad ohud (vt peatüki 1 lisa 1.1 punkti 11).

  Kõnealuseid määrasid kohaldab riigihanke eeskirjade rikkumiste puhul finantskorrektsioone määrates komisjon ning tavaliselt liikmesriikide ametiasutused. Sama kehtib kontrollikoja poolt teatatud vigade suhtes võetud järelmeetmete puhul. |
| --- | --- |

4.26.

Kõnealuseid määrasid kohaldab riigihanke eeskirjade rikkumiste puhul finantskorrektsioone määrates komisjon ning tavaliselt liikmesriikide ametiasutused. Sama kehtib kontrollikoja poolt teatatud vigade suhtes võetud järelmeetmete puhul.

Näide 4.1

Hanke-eeskirjade jäme rikkumine

| a) | Põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse eeskirjadevastane edukaks tunnistamine: ühe ERFi projekti puhul (sadamakaide ehitamine) leidis kontrollikoda, et edukaks tunnistati põhjendamatult madala maksumusega pakkumus. Riigi õigusaktide kohaselt oleks pidanud sellise pakkumuse tagasi lükkama, kuna selle teostatavus pakutud hinnaga ei olnud tagatud. Hinna poolest teiseks jäänud pakkumuse teinud ettevõte vaidlustas edukaks tunnistamise otsuse liikmesriigi halduskohtus ning kohus rahuldas ta kaebuse. Hoolimata liikmesriigi kohtuotsusest, sertifitseeriti kulud 2009. aastal peale projekti lõpetamist komisjonile. |
| --- | --- |

a)

Põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse eeskirjadevastane edukaks tunnistamine: ühe ERFi projekti puhul (sadamakaide ehitamine) leidis kontrollikoda, et edukaks tunnistati põhjendamatult madala maksumusega pakkumus. Riigi õigusaktide kohaselt oleks pidanud sellise pakkumuse tagasi lükkama, kuna selle teostatavus pakutud hinnaga ei olnud tagatud. Hinna poolest teiseks jäänud pakkumuse teinud ettevõte vaidlustas edukaks tunnistamise otsuse liikmesriigi halduskohtus ning kohus rahuldas ta kaebuse. Hoolimata liikmesriigi kohtuotsusest, sertifitseeriti kulud 2009. aastal peale projekti lõpetamist komisjonile.

| b) | Tööde ja teenuste kunstlik eraldamine mitmes hankes: ühe ja sama ERFi rakenduskava mitme projekti puhul, mille sisuks oli jõe kruiisilavadele laevatavavaks tegemine, sõlmiti ehitustöid ja teenuseid hõlmavad lepingud hanke-eeskirju eirates. Tellija sõlmis ehitustööde ja teenuste lepingud nii, et hoida lepingusummad allpool ELi ja liikmesriigi hanke-eeskirjades sätestatud piirmäärasid, vältides sel moel tavapäraste hanke-eeskirjade kasutamist. Eelneva tulemusel sõlmiti mitmed lepingud sama töövõtjaga. |
| --- | --- |

b)

Tööde ja teenuste kunstlik eraldamine mitmes hankes: ühe ja sama ERFi rakenduskava mitme projekti puhul, mille sisuks oli jõe kruiisilavadele laevatavavaks tegemine, sõlmiti ehitustöid ja teenuseid hõlmavad lepingud hanke-eeskirju eirates. Tellija sõlmis ehitustööde ja teenuste lepingud nii, et hoida lepingusummad allpool ELi ja liikmesriigi hanke-eeskirjades sätestatud piirmäärasid, vältides sel moel tavapäraste hanke-eeskirjade kasutamist. Eelneva tulemusel sõlmiti mitmed lepingud sama töövõtjaga.

| c) | Algsed hankedokumendid ei hõlma täiendavate ehitustööde tellimiseks mõeldud hankeid: ühe ERFi projekti puhul sõlmiti ühe ülikoolihoone remonditööde leping ilma hankemenetlust kasutamata. Kuigi tööd olid esialgsetes hankedokumentides ette nähtud, käsitles tellija neid kui täiendavaid ehitustöid, mida ei olnud võimalik põhilepingu hanke ajal ette näha. |
| --- | --- |

c)

Algsed hankedokumendid ei hõlma täiendavate ehitustööde tellimiseks mõeldud hankeid: ühe ERFi projekti puhul sõlmiti ühe ülikoolihoone remonditööde leping ilma hankemenetlust kasutamata. Kuigi tööd olid esialgsetes hankedokumentides ette nähtud, käsitles tellija neid kui täiendavaid ehitustöid, mida ei olnud võimalik põhilepingu hanke ajal ette näha.

| 4.27. | Lisaks leidis kontrollikoda muid hangete ja lepingute sõlmimisega seotud vastavus- ning mittekvantifitseeritavaid vigu auditeeritud 243 tehingust veel 14 % puhul. Vigade seas on näiteks juhtumeid teavitamis- ja avalikustamisnõuete mittetäitmisest (nt lepingu sõlmimise teate hilinenud avaldamine), puudustest tehnilises kirjelduses ja pakkumuste hindamisel tehtud menetlusvigu. On ka ELi direktiivide siseriiklikkuse õigusesse valesti ülevõtmisega seotud juhtumeid. Neid vigu ei ole hinnangulise veamäära arvutamisel arvesse võetud (8) |
| --- | --- |

4.27.

Lisaks leidis kontrollikoda muid hangete ja lepingute sõlmimisega seotud vastavus- ning mittekvantifitseeritavaid vigu auditeeritud 243 tehingust veel 14 % puhul. Vigade seas on näiteks juhtumeid teavitamis- ja avalikustamisnõuete mittetäitmisest (nt lepingu sõlmimise teate hilinenud avaldamine), puudustest tehnilises kirjelduses ja pakkumuste hindamisel tehtud menetlusvigu. On ka ELi direktiivide siseriiklikkuse õigusesse valesti ülevõtmisega seotud juhtumeid. Neid vigu ei ole hinnangulise veamäära arvutamisel arvesse võetud (8)

| 4.27. | Komisjon võtab järelmeetmeid kõigi kontrollikoja poolt kindlaks tehtud vigade suhtes. Mõnede formaalsete vigade puhul, näiteks lepingu sõlmimise teatise hilinenud avaldamine, komisjon siiski finantskorrektsioone ei kehtesta. |
| --- | --- |

4.27.

Abikõlbmatud projektid moodustavad hinnangulisest veamäärast enam kui kolmandiku

| 4.28. | Lisaks leidis kontrollikoda auditeeritud 243 tehingust veel projekte, mis olid täiesti abikõlbmatud (3 %). Neist tuleneb pea 14 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja umbes 43 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.2). |
| --- | --- |

4.28.

Lisaks leidis kontrollikoda auditeeritud 243 tehingust veel projekte, mis olid täiesti abikõlbmatud (3 %). Neist tuleneb pea 14 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja umbes 43 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.2).

| 4.28. | Kontrollikoda tegi kõnealuses kategoorias kindlaks eri liiki abikõlbmatuid projekte. See näitab, et asjaomased programmide rakendamisse kaasatud asutused peavad juhtimise kontrollimist parandama nii kvaliteedi kui ka kvantiteedi poolest, et abikõlbmatuid projekte oleks võimalik kindlaks teha juba valikumenetluse käigus. Komisjon jälgib kõnealuseid juhtumeid koos programmide asjaomaste asutustega. |
| --- | --- |

4.28.

Näide 4.2

Abikõlbmatud projektid

| a) | Projekt on vastavalt siseriiklikele abikõlblikkuseeskirjadele abikõlbmatu: ühe ERFi projekti puhul sertifitseeriti ühe eelmisel programmitöö perioodil 2000–2006 heakskiidetud ja lõpetatud projekti kulud komisjonile perioodi 2007–2013 rakenduskava raames. See ei olnud kooskõlas abikõlblikkuseeskirjadega ja projekt oli seega abikõlbmatu. |
| --- | --- |

a)

Projekt on vastavalt siseriiklikele abikõlblikkuseeskirjadele abikõlbmatu: ühe ERFi projekti puhul sertifitseeriti ühe eelmisel programmitöö perioodil 2000–2006 heakskiidetud ja lõpetatud projekti kulud komisjonile perioodi 2007–2013 rakenduskava raames. See ei olnud kooskõlas abikõlblikkuseeskirjadega ja projekt oli seega abikõlbmatu.

| b) | Teostatavusuuringu kohaselt tulutoov projekt ei ole abikõlblik: ühe ERFi projekti puhul sisaldas projektitaotlus ka teostatavusuuringut, mille kohaselt pidid projekti oodatavad tulud ületama selle kulud, ja seega oli projekt ERFi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatu. |
| --- | --- |

b)

Teostatavusuuringu kohaselt tulutoov projekt ei ole abikõlblik: ühe ERFi projekti puhul sisaldas projektitaotlus ka teostatavusuuringut, mille kohaselt pidid projekti oodatavad tulud ületama selle kulud, ja seega oli projekt ERFi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatu.

| c) | Rahastati projekti, mis ei vastanud avaliku sektori kaasrahastamise jaoks nõutavatele riigiabieeskirjadele: üks ERFi projekt oleks teostatud ka ilma ELi kaasrahastamiseta. Seega ei olnud kinni peetud ELi õigusaktide riigiabi käsitlevatest tingimustest. |
| --- | --- |

c)

Rahastati projekti, mis ei vastanud avaliku sektori kaasrahastamise jaoks nõutavatele riigiabieeskirjadele: üks ERFi projekt oleks teostatud ka ilma ELi kaasrahastamiseta. Seega ei olnud kinni peetud ELi õigusaktide riigiabi käsitlevatest tingimustest.

Üle poole kõigist kvantifitseeritavatest vigadest tulenes mitmesuguste abikõlbmatute kulude deklareerimisest

| 4.29. | Kontrollikoda leidis erinevaid abikõlblikkusvigu 12 % auditeeritud tehingute puhul. Neist tuleneb pea 59 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja umbes 23 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.3). |
| --- | --- |

4.29.

Kontrollikoda leidis erinevaid abikõlblikkusvigu 12 % auditeeritud tehingute puhul. Neist tuleneb pea 59 % kõigist kvantifitseeritavatest vigadest ja umbes 23 % poliitikavaldkondade rühma hinnangulisest veamäärast (vt näide 4.3).

| 4.29. | Komisjon soovib koolituse ja suuniste kaudu tagada, et programmide rakendamisse kaasatud asutused oleksid abikõlblikkust käsitlevatest eeskirjadest teadlikud ning jagaksid kõnealuseid teadmisi kõigi asutustega, kes vastutavad vahendite haldamise eest. Komisjon jätkab koolitusmeetmeid ning keskendab need programmide rakendamisse kaasatud asutustele, mille puhul on tuvastatud riskid. Viidatakse meetmetele, mis on esitatud vastuses punktidele 4.20 ja 4.21. |
| --- | --- |

4.29.

Näide 4.3

Erinevate abikõlbmatute kulude deklareerimine

| a) | Seadmete kasutamine väljaspool abikõlblikku piirkonda: ühe ERFi projekti puhul sisaldas väljamaksetaotlus uute seadmete soetamise kulu. Osa kaasrahastatud seadmetest kasutati välismaal või väljaspool asjaomase liikmesriigi lähenemispiirkonda. See ei ole kooskõlas rakenduskava abikõlblikkuseeskirjadega. Hoolimata asjaolust, et vahendusasutus vea avastas, deklareeriti kulud ometi komisjonile. |
| --- | --- |

a)

Seadmete kasutamine väljaspool abikõlblikku piirkonda: ühe ERFi projekti puhul sisaldas väljamaksetaotlus uute seadmete soetamise kulu. Osa kaasrahastatud seadmetest kasutati välismaal või väljaspool asjaomase liikmesriigi lähenemispiirkonda. See ei ole kooskõlas rakenduskava abikõlblikkuseeskirjadega. Hoolimata asjaolust, et vahendusasutus vea avastas, deklareeriti kulud ometi komisjonile.

| b) | Ebaõige kaasrahastamismäära kasutamine: ühe ESFi projekti puhul, mis kaasrahastas lühiajalistele töötajatele pakutavaid koolituskursuseid, anti ühele ettevõttele toetust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) suhtes kohaldatava kõrgema kaasrahastamismäära alusel, kuigi ettevõte ei olnud VKE. |
| --- | --- |

b)

Ebaõige kaasrahastamismäära kasutamine: ühe ESFi projekti puhul, mis kaasrahastas lühiajalistele töötajatele pakutavaid koolituskursuseid, anti ühele ettevõttele toetust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) suhtes kohaldatava kõrgema kaasrahastamismäära alusel, kuigi ettevõte ei olnud VKE.

| c) | Liiga suurte kulude deklareerimine: ühe ESFi tööturuprojekti puhul, mida teostati mitut organisatsiooni ühendava partnerluse kaudu, olid partnerite poolt kaasrahastamiseks deklareeritud kulud tegelikest oluliselt suuremad. |
| --- | --- |

c)

Liiga suurte kulude deklareerimine: ühe ESFi tööturuprojekti puhul, mida teostati mitut organisatsiooni ühendava partnerluse kaudu, olid partnerite poolt kaasrahastamiseks deklareeritud kulud tegelikest oluliselt suuremad.

| d) | Väljamaksetaotluses esitatud kulude kohta puudusid tõendavad dokumendid: ühe ESFi haridus- ja koolitusprojekti puhul oli kulude hüvitamise aluseks võetud osalejate saadud tulem. Mitme auditeeritud osaleja dokumentide põhjal aga kirjeldatud tulemit saavutatud ei olnud. |
| --- | --- |

d)

Väljamaksetaotluses esitatud kulude kohta puudusid tõendavad dokumendid: ühe ESFi haridus- ja koolitusprojekti puhul oli kulude hüvitamise aluseks võetud osalejate saadud tulem. Mitme auditeeritud osaleja dokumentide põhjal aga kirjeldatud tulemit saavutatud ei olnud.

Puudused finantskorraldusvahendite kehtestamisel

| 4.30. | Finantskorraldusvahenditega saab toetada omakapitaliinvesteeringute, laenude või tagatiste (9) vormis. Finantskorraldusvahendeid rakendavad fondid saavad peale nende juriidilise struktuuri kehtestamist toetust rakenduskavadest. Hiljem saab rahastada lõplikke toetusesaajaid ja vastava rakenduskava raamesse jäävat tegevust sisaldavaid projekte. Nimetatud finantskorraldusvahenditel on ringlev iseloom. Kõik tehtud investeeringutest või antud laenudest tagasi saadud vahendid, k.a kasum, kogutakse fondi ja kasutatakse taas samadel eesmärkidel. |
| --- | --- |

4.30.

Finantskorraldusvahenditega saab toetada omakapitaliinvesteeringute, laenude või tagatiste (9) vormis. Finantskorraldusvahendeid rakendavad fondid saavad peale nende juriidilise struktuuri kehtestamist toetust rakenduskavadest. Hiljem saab rahastada lõplikke toetusesaajaid ja vastava rakenduskava raamesse jäävat tegevust sisaldavaid projekte. Nimetatud finantskorraldusvahenditel on ringlev iseloom. Kõik tehtud investeeringutest või antud laenudest tagasi saadud vahendid, k.a kasum, kogutakse fondi ja kasutatakse taas samadel eesmärkidel.

| 4.30. | Tavaliselt tehakse maksed vahenditesse vastavalt rahastamislepingutele. Komisjon soovitas oma suunistes, et korraldusasutused peaksid tegevuskavadest haldusfondidesse ja finantskorraldusvahenditesse makseid tegema etapiviisiliselt ja ettevaatlikult, järgides investeerimisstrateegiat ja/või äriplaani (fondide koordineerimiskomitee teatise II-2008 küsimuste ja vastuste lisa, vastus küsimusele nr 10, fondide koordineerimiskomitee teatis III-2011 – 2.4.5, 2.5.5, 2.5.6, 5.3.6). |
| --- | --- |

4.30.

| 4.31. | Määruses täpsustatakse, et finantskorraldusvahendeid võib kasutada kolmel eesmärgil: VKEde toetamiseks (k.a JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele); (10) linnaprojektide toetamiseks (k.a JESSICA (Euroopa ühisressursid jätkusuutlikeks investeeringuteks linnapiirkondades) (11) ja energiatõhususe edendamiseks. |
| --- | --- |

4.31.

Määruses täpsustatakse, et finantskorraldusvahendeid võib kasutada kolmel eesmärgil: VKEde toetamiseks (k.a JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele); (10) linnaprojektide toetamiseks (k.a JESSICA (Euroopa ühisressursid jätkusuutlikeks investeeringuteks linnapiirkondades) (11) ja energiatõhususe edendamiseks.

| 4.32. | Komisjonil puudub üksikasjalik teave finantskorraldusvahendite rahastamise kohta. Komisjon hinnangul on loodud finantskorraldusvahendeid summas 8,1 miljardit eurot, millest 2010. aasta lõpu seisuga on programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavadest tehtud makseid summas 5,2 miljardit eurot. Komisjoni hinnangul moodustab see umbes poole käesoleval programmitöö perioodil rakenduskavadest projektidele kavandatud maksete mahust. |
| --- | --- |

4.32.

Komisjonil puudub üksikasjalik teave finantskorraldusvahendite rahastamise kohta. Komisjon hinnangul on loodud finantskorraldusvahendeid summas 8,1 miljardit eurot, millest 2010. aasta lõpu seisuga on programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavadest tehtud makseid summas 5,2 miljardit eurot. Komisjoni hinnangul moodustab see umbes poole käesoleval programmitöö perioodil rakenduskavadest projektidele kavandatud maksete mahust.

| 4.32. | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 44 kohaselt ei pea liikmesriigid finantskorraldusvahendite kohta komisjonile selliseid üksikasjalikke andmeid esitama. Sellegipoolest esitasid korraldusasutused 2010. aasta lõpus komisjonile vabatahtlikult teavet finantskorraldusvahendeid rakendavatesse fondidesse tehtud maksete kohta. Seda tehti selleks, et hinnata finantskorraldusvahendite abil saavutatud edu ettevõtjate toetamisel. Komisjon kavatseb teha ettepaneku muuta määrust selliselt, et see hõlmaks asjakohaseid aruandlusnõudeid kuni perioodi 2007–2013 lõpuni. |
| --- | --- |

4.32.

| 4.33. | 2010. aastal auditeeritud ERFi ja ESFi valimi 203 maksest 13 olid tehtud finantskorraldusvahendeid rahastavatele fondidele. Kontrollikoda leidis vastavusvigu 13 tehingust seitsme puhul. Enamik vigadest tulenes asjaolust, et rakenduskavast fondile maksete tegemisel eirati õigusaktidest tulenevaid nõudeid (vt näide 4.4). |
| --- | --- |

4.33.

2010. aastal auditeeritud ERFi ja ESFi valimi 203 maksest 13 olid tehtud finantskorraldusvahendeid rahastavatele fondidele. Kontrollikoda leidis vastavusvigu 13 tehingust seitsme puhul. Enamik vigadest tulenes asjaolust, et rakenduskavast fondile maksete tegemisel eirati õigusaktidest tulenevaid nõudeid (vt näide 4.4).

Näide 4.4

Uue finantskorralduse meetmetega seotud vastavusvead

| a) | Piirkondliku finantsasutuse hallatud tagatisfondi liiga suur maht: ühe ERFi projekti puhul leidis kontrollikoda, et piirkondliku omavalitsuse ja fondi rakendava piirkondliku agentuuri vahelise rahastamislepingu sõlmimise ajal ei olnud mitmed kohustuslikud elemendid veel paigas (nt investeerimisstrateegia, investeeringutest loobumise tingimused ning sätted, mis käsitlevad fondi lõpetamist). Peale rahastamislepingu allkirjastamist 2009. aasta detsembri viimasel nädalal suurendati fondi mahtu 17 miljonilt eurolt 223 miljoni euroni (summa moodustab 14 % rakenduskavale terveks programmitöö perioodiks eraldatud kogueelarvest). Äriplaan, kuigi see põhines ebarealistlikel eeldustel, koostati ja kiideti heaks alles 2010. aasta juunis Oluline osa korraldusasutuselt rakenduskavale 2007. aastal eraldatud eelarvest oli 2009. aasta lõpuks veel kulutamata. Tagatisfondile eraldatud summa suurendamise abil õnnestus vältida tol hetkel kehtinud n+2 reeglit, mille kohaselt kasutamata vahendid oleks pidanud kaks aastat hiljem tühistama. 2011. aasta keskpaigaks oli fondi 233 miljoni euro suurusest mahust kohustustega kaetud 1,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

a)

Piirkondliku finantsasutuse hallatud tagatisfondi liiga suur maht: ühe ERFi projekti puhul leidis kontrollikoda, et piirkondliku omavalitsuse ja fondi rakendava piirkondliku agentuuri vahelise rahastamislepingu sõlmimise ajal ei olnud mitmed kohustuslikud elemendid veel paigas (nt investeerimisstrateegia, investeeringutest loobumise tingimused ning sätted, mis käsitlevad fondi lõpetamist). Peale rahastamislepingu allkirjastamist 2009. aasta detsembri viimasel nädalal suurendati fondi mahtu 17 miljonilt eurolt 223 miljoni euroni (summa moodustab 14 % rakenduskavale terveks programmitöö perioodiks eraldatud kogueelarvest). Äriplaan, kuigi see põhines ebarealistlikel eeldustel, koostati ja kiideti heaks alles 2010. aasta juunis Oluline osa korraldusasutuselt rakenduskavale 2007. aastal eraldatud eelarvest oli 2009. aasta lõpuks veel kulutamata. Tagatisfondile eraldatud summa suurendamise abil õnnestus vältida tol hetkel kehtinud n+2 reeglit, mille kohaselt kasutamata vahendid oleks pidanud kaks aastat hiljem tühistama. 2011. aasta keskpaigaks oli fondi 233 miljoni euro suurusest mahust kohustustega kaetud 1,5 miljonit eurot.

| b) | Viivitused ühe Euroopa Investeerimisfondi hallatava JEREMIE haldusfondi loomisel: nimetatud ERFi projekti jaoks oli loodud üks JEREMIE haldusfond. Keerulise ülesehitusega fond hõlmas kolme rakenduskava ja nelja ministeeriumi, mis kõik Euroopa Investeerimisfondi hallatavas eriotstarbelises rahastamisvahendis osalesid. Peale esialgsete rahastamislepingute sõlmimist Euroopa Investeerimisfondiga 2009. aasta oktoobris deklareerisid asjaomased korraldusasutused kulud, mis sertifitseeriti komisjonile 2009. aasta detsembris. Kulude sisuks oli haldusfondile antud toetus, mille kaks rakenduskava kolmest olid makstud Euroopa Investeerimisfondi hallatud ajutisele arvele. Eriotstarbelise rahastamisvahendi teemalised läbirääkimised kolmandat rakenduskava haldava ministeeriumiga aga alles käisid. Euroopa Investeerimisfondi ja eriotstarbelise rahastamisvahendi vaheline lõplik haldusleping sõlmiti seepärast alles 2010. aasta detsembris. Eelnevast tulenevalt saadi uue finantskorralduse meetme rakendamiseks vajalik struktuur paika alles 2010. aasta jooksul ja vahendite ülekanne ajutiselt arvelt eriotstarbelise rahastamisvahendi arvele toimus alles 2011. aastal. |
| --- | --- |

b)

Viivitused ühe Euroopa Investeerimisfondi hallatava JEREMIE haldusfondi loomisel: nimetatud ERFi projekti jaoks oli loodud üks JEREMIE haldusfond. Keerulise ülesehitusega fond hõlmas kolme rakenduskava ja nelja ministeeriumi, mis kõik Euroopa Investeerimisfondi hallatavas eriotstarbelises rahastamisvahendis osalesid. Peale esialgsete rahastamislepingute sõlmimist Euroopa Investeerimisfondiga 2009. aasta oktoobris deklareerisid asjaomased korraldusasutused kulud, mis sertifitseeriti komisjonile 2009. aasta detsembris. Kulude sisuks oli haldusfondile antud toetus, mille kaks rakenduskava kolmest olid makstud Euroopa Investeerimisfondi hallatud ajutisele arvele. Eriotstarbelise rahastamisvahendi teemalised läbirääkimised kolmandat rakenduskava haldava ministeeriumiga aga alles käisid. Euroopa Investeerimisfondi ja eriotstarbelise rahastamisvahendi vaheline lõplik haldusleping sõlmiti seepärast alles 2010. aasta detsembris. Eelnevast tulenevalt saadi uue finantskorralduse meetme rakendamiseks vajalik struktuur paika alles 2010. aasta jooksul ja vahendite ülekanne ajutiselt arvelt eriotstarbelise rahastamisvahendi arvele toimus alles 2011. aastal.

| c) | Fondi lõpetamist käsitlevad ebakorrektsed sätted: ühe ERFi projekti puhul sätestas liikmesriigi ministeeriumi ja JEREMIE fondi rakendava piirkondliku agentuuri vaheline leping, et fondi lõpetamisel jäävad allesjäänud vahendid piirkondliku omavalitsuse käsutusse ja kantakse omavalitsuse eelarvesse. Kokkulepe on vastuolus õigusaktidest tuleneva nõudega, mille kohaselt tagastatud vahendeid tohib kasutada vaid VKEde abistamiseks. |
| --- | --- |

c)

Fondi lõpetamist käsitlevad ebakorrektsed sätted: ühe ERFi projekti puhul sätestas liikmesriigi ministeeriumi ja JEREMIE fondi rakendava piirkondliku agentuuri vaheline leping, et fondi lõpetamisel jäävad allesjäänud vahendid piirkondliku omavalitsuse käsutusse ja kantakse omavalitsuse eelarvesse. Kokkulepe on vastuolus õigusaktidest tuleneva nõudega, mille kohaselt tagastatud vahendeid tohib kasutada vaid VKEde abistamiseks.

| 4.34. | Kogu programmitöö perioodi vältel laekub finantskorraldusvahendeid rakendavatele fondidele rakenduskavadest antav toetus tavaliselt ühe ülekandena niipea, kui haldusfondi juriidiline struktuur on loodud. Rahastamislepingutega võib sätestada ka muid rahastamisviise. Määruse kohaselt sertifitseeritakse need maksed komisjonile kui tekkinud kulud. |
| --- | --- |

4.34.

Kogu programmitöö perioodi vältel laekub finantskorraldusvahendeid rakendavatele fondidele rakenduskavadest antav toetus tavaliselt ühe ülekandena niipea, kui haldusfondi juriidiline struktuur on loodud. Rahastamislepingutega võib sätestada ka muid rahastamisviise. Määruse kohaselt sertifitseeritakse need maksed komisjonile kui tekkinud kulud.

| 4.34. | 2010. aasta raamatupidamise lõpparuande jaoks liigitas komisjon liikmesriikidelt saadud andmete alusel osa liikmesriikidele finantskorraldusvahendite jaoks makstud summasid ümber ettemakstud kuludeks. |
| --- | --- |

4.34.

| 4.35. | Auditeerimisasutuste poolt selliste maksete kohta tehtud järelkontrollid puudutavad üldiselt eelarveaastat, mil makse sooritati. 2010. aasta lõpu seisuga olid nimetatud kontrollid piiratud ulatusega, sest (parimal juhul) oli suudetud toetamiseks välja valida vaid vähesed projektid ja lõplikele toetusesaajatele ning projektidele välja makstud summad olid väikesed. |
| --- | --- |

4.35.

Auditeerimisasutuste poolt selliste maksete kohta tehtud järelkontrollid puudutavad üldiselt eelarveaastat, mil makse sooritati. 2010. aasta lõpu seisuga olid nimetatud kontrollid piiratud ulatusega, sest (parimal juhul) oli suudetud toetamiseks välja valida vaid vähesed projektid ja lõplikele toetusesaajatele ning projektidele välja makstud summad olid väikesed.

| 4.35. | Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on oma ühises auditistrateegias kavandanud finantskorraldusvahendeid hõlmavaid temaatilisi auditeid. Vastavalt liikmesriikide auditeerimisasutustega jagatud komisjoni auditeerimiskäsiraamatu kavandis esitatule peaksid kõnealused temaatilised auditid hõlmama nii fondi loomist kui ka finantskorraldusvahendite tegelikku rakendamist. |
| --- | --- |

4.35.

| 4.36. | Kui pole just kavandatud väga spetsiifilisi kontrolle, on väga ebatõenäoline, et auditeerimisasutused kontrolliksid finantskorraldusvahendite tegelikku rakendamist enne programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist 2015. aastal. |
| --- | --- |

4.36.

Kui pole just kavandatud väga spetsiifilisi kontrolle, on väga ebatõenäoline, et auditeerimisasutused kontrolliksid finantskorraldusvahendite tegelikku rakendamist enne programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist 2015. aastal.

| 4.36. | Auditeerimisasutused ja komisjon võivad teostada temaatilisi auditeid, mis hõlmavad näiteks finantskorraldusvahendeid. Nagu on märgitud vastuses punktile 4.35, tegi komisjon auditeerimisasutustele ettepaneku auditeerimismeetodi kohta, mis hõlmab finantskorraldusvahendi rakendamise kontrollimist teostatud projektide valimi auditeerimise kaudu. |
| --- | --- |

4.36.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 4.37. | Programmitöö perioodil 2007–2013 on liikmesriikide auditeerimisasutustel tähtis roll ühtekuuluvuskulutuste korrektsuse tagamisel. Neil lasub kohustus kinnitada riiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusat toimimist ning kohustus esitada komisjonile iga-aastaseid kontrolliaruandeid ja auditiarvamusi (punkt 4.12). Käesoleval perioodil on liikmesriigid ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi jaoks loonud 112 auditeerimisasutust (12). |
| --- | --- |

4.37.

Programmitöö perioodil 2007–2013 on liikmesriikide auditeerimisasutustel tähtis roll ühtekuuluvuskulutuste korrektsuse tagamisel. Neil lasub kohustus kinnitada riiklike juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusat toimimist ning kohustus esitada komisjonile iga-aastaseid kontrolliaruandeid ja auditiarvamusi (punkt 4.12). Käesoleval perioodil on liikmesriigid ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi jaoks loonud 112 auditeerimisasutust (12).

Enamiku kontrollitud auditeerimisasutuste tööd hinnatakse osaliselt mõjusaks

| 4.38. | Kontrollikoda kontrollis kuue liikmesriigi kaheksast auditeerimisasutusest (või muust delegeeritud auditeerimisasutusest) koosnevat valimit. Igaühe puhul uuris kontrollikoda:






  — | ülesehitust ja metoodikat; |
| --- | --- | --- |

4.38.

Kontrollikoda kontrollis kuue liikmesriigi kaheksast auditeerimisasutusest (või muust delegeeritud auditeerimisasutusest) koosnevat valimit. Igaühe puhul uuris kontrollikoda:

—

ülesehitust ja metoodikat;

| — | kuni nelja süsteemide auditi töödokumente; |
| --- | --- |

—

kuni nelja süsteemide auditi töödokumente;

| — | kuni 30 projektiauditi töödokumente, mis sisaldas ka nimetatud 30-st auditist vähemalt kaheksa auditi uuesti tegemist, ja |
| --- | --- |

—

kuni 30 projektiauditi töödokumente, mis sisaldas ka nimetatud 30-st auditist vähemalt kaheksa auditi uuesti tegemist, ja

| — | 2010. aasta kontrolliaruandeid ja auditiarvamusi koos juurdekuuluvate töödokumentidega. |
| --- | --- |

—

2010. aasta kontrolliaruandeid ja auditiarvamusi koos juurdekuuluvate töödokumentidega.

| 4.39. | Kontrollikoja kontrollitöö tulemused ja testitud põhinõuded on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.2
  . Kontrollikoja hinnangul olid seitse kontrollitud auditeerimisasutust maksete korrektsuse tagamisel vähemalt osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

4.39.

Kontrollikoja kontrollitöö tulemused ja testitud põhinõuded on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.2
  . Kontrollikoja hinnangul olid seitse kontrollitud auditeerimisasutust maksete korrektsuse tagamisel vähemalt osaliselt mõjusad.

| 4.39. | Komisjon võtab kontrollikoja järeldusi liikmesriikide auditeerimisasutuste hindamisel arvesse, et julgustada vajaduse korral paranduste tegemist ning tagada ühekordse auditeerimise tingimuste täitmine vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 73. |
| --- | --- |

4.39.

| 4.40. | Audit tõi välja mitmeid puudusi: |
| --- | --- |

4.40.

Audit tõi välja mitmeid puudusi:

4.40.

| — | viivitused süsteemide ja projektide auditeerimisel; |
| --- | --- |

—

viivitused süsteemide ja projektide auditeerimisel;

| — | Komisjon tuvastas auditeerimisasutuste kontrollimisel, et viivitused auditeerimisel olid mõnedel juhtudel seotud viivitustega meetmete rakendamisel kohapeal. |
| --- | --- |

—

| — | kontrollnimekirjad ei hõlmanud küllaldaselt kulude korrektsusega seotud riske, eelkõige kehtis see riigihangete ja riigiabieeskirjade, finantskorraldusvahendite ja avalikustamisnõuete kohta. Erinevalt süsteemide audititest puuduvad komisjonipoolsed täpsemad juhised projektide auditeerimise käigus tehtavate kontrollide ulatuse ja mahu kohta; |
| --- | --- |

—

kontrollnimekirjad ei hõlmanud küllaldaselt kulude korrektsusega seotud riske, eelkõige kehtis see riigihangete ja riigiabieeskirjade, finantskorraldusvahendite ja avalikustamisnõuete kohta. Erinevalt süsteemide audititest puuduvad komisjonipoolsed täpsemad juhised projektide auditeerimise käigus tehtavate kontrollide ulatuse ja mahu kohta;

| — | Komisjon tegi auditeerimisasutuste ulatusliku kontrollimise ja süsteemide auditeerimise käigus ka kindlaks, et mõnedel juhtudel ning konkreetsetes küsimustes on vaja tõhustada liikmesriikide auditeerimisasutustes auditeerimiseks kasutatavaid olemasolevaid kontrollinimekirju. Seetõttu on komisjon praegu teinud kättesaadavaks tegevust käsitlevad kontrollinimekirjad, milles võetakse arvesse kontrollikoja poolt liikmesriikide auditeerimisasutustes kehtestatud kontrollinimekirju.

  Lisaks sellele on komisjon alates programmitöö perioodi algusest andnud üksikasjalikke ja tehnilisi suuniseid, pakkunud koolitusi ning korraldanud tehnilisi kohtumisi liikmesriikide auditeerimisasutuste audiitoritega. Lisaks sellele kehtivad siiani programmitöö perioodi 2000–2006 raames esitatud suunised meetmete auditeerimise ulatuse ja valdkonna kohta, kuna sellised auditeerimised ei erine programmitöö periooditi üksteisest märkimisväärselt. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele on komisjon alates programmitöö perioodi algusest andnud üksikasjalikke ja tehnilisi suuniseid, pakkunud koolitusi ning korraldanud tehnilisi kohtumisi liikmesriikide auditeerimisasutuste audiitoritega. Lisaks sellele kehtivad siiani programmitöö perioodi 2000–2006 raames esitatud suunised meetmete auditeerimise ulatuse ja valdkonna kohta, kuna sellised auditeerimised ei erine programmitöö periooditi üksteisest märkimisväärselt.

| — | valimi koostamise metoodika ei olnud kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni vahel kokku lepitud juhistega või kasutati kokku lepitud metoodikat valesti ja |
| --- | --- |

—

valimi koostamise metoodika ei olnud kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni vahel kokku lepitud juhistega või kasutati kokku lepitud metoodikat valesti ja

| — | Komisjon rõhutab, et valimi koostamist käsitlevaid tehnilisi suuniseid võib kasutada soovitustena auditeerimisasutustele. Need sisaldavad näitlikke meetodeid, mis ei ole õiguslikult siduvad ega piira auditeerimisasutuste valikut kasutada alternatiivseid lubatud statistilisi meetodeid, mis on samaväärselt lubatud. |
| --- | --- |

—

| — | kõigi auditeerimisasutuste puhul ilmnes projektide auditite uuesti tegemisel leide, millest auditeerimisasutused ei olnud varem teatanud. Kuue auditeerimisasutuse puhul päädis see kõrgema üldise veamääraga kui auditeerimisasutuse enda poolt aasta kontrolliaruandes märgitud määr. |
| --- | --- |

—

kõigi auditeerimisasutuste puhul ilmnes projektide auditite uuesti tegemisel leide, millest auditeerimisasutused ei olnud varem teatanud. Kuue auditeerimisasutuse puhul päädis see kõrgema üldise veamääraga kui auditeerimisasutuse enda poolt aasta kontrolliaruandes märgitud määr.

| — | Komisjon märgib, et kontrollikoja ümberarvutuse tulemus on teatavatel juhtudel riigihangetes esinenud vigade kvantifitseerimisest tugevalt mõjutatud (vt komisjoni vastust punktile 4.26). |
| --- | --- |

—

| 4.41. | Iga-aastased kontrolliaruanded ja auditiarvamused põhinevad auditeerimisasutuste projektiauditite leidudel, mis käsitlevad eelneval aastal komisjonile sertifitseeritud kulusid ja kontrollikoja poolt auditeeriva ELi eelarveaasta juunikuu lõpuks valminud süsteemiauditeid. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et auditeerimisasutuste auditi lähenemisviisid erinevad (isegi ühe liikmesriigi sees) nii suurel määral, et nende tulemusi kokku liites ei ole võimalik fondi kohta liimesriigi või ELi tasandil üldist arvamust esitada. |
| --- | --- |

4.41.

Iga-aastased kontrolliaruanded ja auditiarvamused põhinevad auditeerimisasutuste projektiauditite leidudel, mis käsitlevad eelneval aastal komisjonile sertifitseeritud kulusid ja kontrollikoja poolt auditeeriva ELi eelarveaasta juunikuu lõpuks valminud süsteemiauditeid. Lisaks on kontrollikoda seisukohal, et auditeerimisasutuste auditi lähenemisviisid erinevad (isegi ühe liikmesriigi sees) nii suurel määral, et nende tulemusi kokku liites ei ole võimalik fondi kohta liimesriigi või ELi tasandil üldist arvamust esitada.

| 4.41. | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006 on kehtestatud auditeerimisperioodi lõpu (juunis) ja iga-aastase kontrolliaruande ning arvamuse esitamise (detsembris) vahele kuuekuuline periood. Komisjon kutsus iga-aastaseid kontrolliaruandeid käsitlevates suunistes rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid arvesse võttes auditeerimisasutusi üles esitama aruandeid edasiste auditeerimiste kohta, mis võivad toimuda kõnealuse ajavahemiku jooksul (juulist detsembrini).

  Komisjon soovib rõhutada, et võttes arvesse auditeerimisasutuste arvu, kes tegelevad 27 liikmesriigis ühtekuuluvusprogrammidega (vt punkti 4.37), on selge, et nende auditeerimismeetodid võivad märkimisväärselt erineda sõltuvalt eri tegevuskavade iseärasustest ning juhtimis- ja kontrollisüsteemidest. Auditeerimisega seotud kohustusi sätestavate õigusnormide eesmärk on luua olukord, kus auditeerimisasutusel on võimalik esitada programmi või süsteemi kohta komisjonile iga-aastane auditeerimise järeldusotsus, mille aluseks on süsteemide auditid ning toimingute statistilise valimi auditite tulemused. Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi direktorid avaldavad seejärel iga-aastastes tegevusaruannetes auditeid ja juhtimist käsitlevad andmed, sealhulgas andmed, mille on esitanud liikmesriikide auditeerimisasutused. Seda tehakse asjakohaselt ühtlustatult, et saada komisjoni iga-aastane kinnitus.


  Regionaalpoliitika peadirektoraati ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat otsustasid oma 2010. aasta aruandes avaldada esimest korda liikmesriikide poolt edastatud veamäärad, mis käsitlesid 2009. aasta kulusid (mis on kooskõlas 2009. aasta kinnitava avalduse auditi tulemustega) ning programmis esitatud auditeerimise järeldusotsused. |
| --- | --- |

4.41.

Komisjon soovib rõhutada, et võttes arvesse auditeerimisasutuste arvu, kes tegelevad 27 liikmesriigis ühtekuuluvusprogrammidega (vt punkti 4.37), on selge, et nende auditeerimismeetodid võivad märkimisväärselt erineda sõltuvalt eri tegevuskavade iseärasustest ning juhtimis- ja kontrollisüsteemidest. Auditeerimisega seotud kohustusi sätestavate õigusnormide eesmärk on luua olukord, kus auditeerimisasutusel on võimalik esitada programmi või süsteemi kohta komisjonile iga-aastane auditeerimise järeldusotsus, mille aluseks on süsteemide auditid ning toimingute statistilise valimi auditite tulemused. Regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi direktorid avaldavad seejärel iga-aastastes tegevusaruannetes auditeid ja juhtimist käsitlevad andmed, sealhulgas andmed, mille on esitanud liikmesriikide auditeerimisasutused. Seda tehakse asjakohaselt ühtlustatult, et saada komisjoni iga-aastane kinnitus.

Regionaalpoliitika peadirektoraati ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat otsustasid oma 2010. aasta aruandes avaldada esimest korda liikmesriikide poolt edastatud veamäärad, mis käsitlesid 2009. aasta kulusid (mis on kooskõlas 2009. aasta kinnitava avalduse auditi tulemustega) ning programmis esitatud auditeerimise järeldusotsused.

Auditeerimisasutuste komisjonipoolne kontrollimine oli üldiselt rahuldav

| 4.42. | Regionaalarengu peadirektoraadi vastutusvaldkonnas viis komisjon lõpule 17 auditeerimisasutuse ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi vastutusvaldkonnas 36 auditeerimisasutuse kontrollimise. Enamikul auditeerimisasutustest esines viivitusi oma 2010. aasta auditistrateegia rakendamisel, seetõttu ei saanud komisjon viiel juhul kontrollimist kavandatud kujul lõpetada. |
| --- | --- |

4.42.

Regionaalarengu peadirektoraadi vastutusvaldkonnas viis komisjon lõpule 17 auditeerimisasutuse ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi vastutusvaldkonnas 36 auditeerimisasutuse kontrollimise. Enamikul auditeerimisasutustest esines viivitusi oma 2010. aasta auditistrateegia rakendamisel, seetõttu ei saanud komisjon viiel juhul kontrollimist kavandatud kujul lõpetada.

| 4.42. | Auditeerimisasutuste kontrollimiseks teostas regionaalpoliitika peadirektoraat 13 liikmesriigis 97 kontrollkäiku. Kontrollimine jätkub ka 2011. aastal.

  Lisaks kontrollikoja nimetatud 36 auditeerimisasutuse kontrollimisele hõlmasid ka mõned tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi süsteemi audititest auditeerimisasutustega seotud aspekte. |
| --- | --- |

4.42.

Lisaks kontrollikoja nimetatud 36 auditeerimisasutuse kontrollimisele hõlmasid ka mõned tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi süsteemi audititest auditeerimisasutustega seotud aspekte.

| 4.43. | Komisjoni auditite käigus leitud puudused olid sarnased puudustega, mida kontrollikoda auditeerimisasutuste kontrollimisel avastas, ning komisjon on vajaduse korral võtnud parandusmeetmeid. Komisjon järeldab enda tööle tuginedes, et auditeerimisasutuste auditiarvamused on üldiselt usaldusväärsed. |
| --- | --- |

4.43.

Komisjoni auditite käigus leitud puudused olid sarnased puudustega, mida kontrollikoda auditeerimisasutuste kontrollimisel avastas, ning komisjon on vajaduse korral võtnud parandusmeetmeid. Komisjon järeldab enda tööle tuginedes, et auditeerimisasutuste auditiarvamused on üldiselt usaldusväärsed.

| 4.43. | Regionaalpoliitika peadirektoraat järeldas oma 2010. aasta tegevusaruande esialgsetes järeldustes oma auditeerimistulemustele toetudes, et oodates mõnede auditeerimisasutuste töö paranemist, võib peadirektoraat täielikult või osaliselt usaldada 14 auditeerimisasutuse auditeerimise järeldusotsuseid. Kolme muu auditeerimisasutuse puhul on regionaalpoliitika peadirektoraadi arvates nende otsuste usaldusväärsuse parandamiseks vaja teha veel märkimisväärseid muudatusi.

  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi järelevalvesüsteemides nähti ette ühendada suure riskiga tegevuskavade süsteemide auditid teatava hulga auditeerimisasutuste kontrollimisega. Enamikul juhtudest olid tulemused positiivsed. Siiski katkestati või peatati kõnealuste auditite tulemusena mitmeid makseid. |
| --- | --- |

4.43.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi järelevalvesüsteemides nähti ette ühendada suure riskiga tegevuskavade süsteemide auditid teatava hulga auditeerimisasutuste kontrollimisega. Enamikul juhtudest olid tulemused positiivsed. Siiski katkestati või peatati kõnealuste auditite tulemusena mitmeid makseid.

| 4.44. | Kontrollikoda vaatas läbi 53st auditeerimisasutusi käsitlevast komisjoni auditist 35 puhul tööpaberid ja tõendava dokumentatsiooni. Kuigi regionaalarengu peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on auditeerimisasutuste kontrollimiseks välja töötanud ühise auditikava, täheldati nende lähenemisviisides siiski erinevusi. Erinevustest hoolimata on kontrollikoda seisukohal, et komisjon on oma kontrollide põhjal teinud asjakohased järeldused. |
| --- | --- |

4.44.

Kontrollikoda vaatas läbi 53st auditeerimisasutusi käsitlevast komisjoni auditist 35 puhul tööpaberid ja tõendava dokumentatsiooni. Kuigi regionaalarengu peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on auditeerimisasutuste kontrollimiseks välja töötanud ühise auditikava, täheldati nende lähenemisviisides siiski erinevusi. Erinevustest hoolimata on kontrollikoda seisukohal, et komisjon on oma kontrollide põhjal teinud asjakohased järeldused.

| 4.44. | Komisjon jätkab auditeerimisasutuste läbivaatamist ning puudujääkide tuvastamisel täiendab kõnealust meetodit eriaudititega, mis keskenduvad riskialtimatele valdkondadele ja programmidele. |
| --- | --- |

4.44.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 4.45. | Kontrollikoda hindas regionaalpoliitika peadirektoraadi, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi, liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning energeetika peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandeid ning peadirektorite kinnitusi. |
| --- | --- |

4.45.

Kontrollikoda hindas regionaalpoliitika peadirektoraadi, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi, liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi ning energeetika peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandeid ning peadirektorite kinnitusi.

| 4.46. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.3
  . |
| --- | --- |

4.46.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 4.3
  .

| 4.46. | Komisjon on arvamusel, et regionaalpoliitika peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande puhul võib säilitada kontrollikoja poolt 2009. aastal määratud reitingu „A”. Edastatud teabe puhul ei säilitatud regionaalpoliitika peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes mitte ainult 2009. aastaga samaväärset läbipaistvuse ja kvaliteedi taset, vaid tehti teatavates aspektides ka edusamme (riskisumma avalikustamine tegevuskavade kaupa).

  Komisjon märgib, et kontrollikoda kinnitas auditi käigus, et regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori (nagu ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi puhul) esitatud reservatsioonide ulatus on proportsionaalne nendega seotud programmides tuvastatud probleemidega. Komisjon on arvamusel, et reservatsioonide kvantitatiivset määramist peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes ei ole võimalik võrrelda kontrollikoja iga-aastase veamäära prognoosiga. Iga-aastases tegevusaruandes esitatud riskiprognoos on lähemal iga-aastase tegevusaruande vaatlusaasta maksete võimalike finantskorrektsioonide prognoosile, mis tuleneb asjaomaste peadirektoraatide väljendatud reservatsioonidest ning mis sõltuvad kõigist komisjoni poolt tehtavatest vastuväidetest. Kõnealuse prognoositava riskisumma suuruse aluseks on reservatsiooniga seotud tegevuskavade finantsmõju hindamine, mis toimub peadirektori enda analüüsi alusel, mis hõlmab muude aspektide hulgas liikmesriigi auditeerimisasutuse tööd (ühekordse audiitorkontrolli põhimõte). Nagu ka varasemate iga-aastaste tegevusaruannete puhul põhineb riski kvantifitseerimine väljendatud reservatsioonide finantsmõjul, mille aluseks on arvestuslik risk tegevuskava kohta. Arvesse võetakse ka määrustega (EÜ) nr 1260/99 (aastateks 2000–2006) ja (EÜ) nr 1083/2006 (aastateks 2007–2013) sätestatud 5 % kaitsepuhver. Määrustega kehtestatakse programmitöö perioodi käigus tehtavatele vahemaksetele maksimaalne künnis, mis on 95 % tegevuskava raames rahastatavast summast. Ülejäänud 5 % komisjoni maksete puhul teeb komisjon meetme lõpetamisel otsuse, millega piiratakse selgelt tagasimaksmisele mittekuuluvate summadega kaasnevat finantsriski. |
| --- | --- |

4.46.

Komisjon märgib, et kontrollikoda kinnitas auditi käigus, et regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektori (nagu ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi puhul) esitatud reservatsioonide ulatus on proportsionaalne nendega seotud programmides tuvastatud probleemidega. Komisjon on arvamusel, et reservatsioonide kvantitatiivset määramist peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes ei ole võimalik võrrelda kontrollikoja iga-aastase veamäära prognoosiga. Iga-aastases tegevusaruandes esitatud riskiprognoos on lähemal iga-aastase tegevusaruande vaatlusaasta maksete võimalike finantskorrektsioonide prognoosile, mis tuleneb asjaomaste peadirektoraatide väljendatud reservatsioonidest ning mis sõltuvad kõigist komisjoni poolt tehtavatest vastuväidetest. Kõnealuse prognoositava riskisumma suuruse aluseks on reservatsiooniga seotud tegevuskavade finantsmõju hindamine, mis toimub peadirektori enda analüüsi alusel, mis hõlmab muude aspektide hulgas liikmesriigi auditeerimisasutuse tööd (ühekordse audiitorkontrolli põhimõte). Nagu ka varasemate iga-aastaste tegevusaruannete puhul põhineb riski kvantifitseerimine väljendatud reservatsioonide finantsmõjul, mille aluseks on arvestuslik risk tegevuskava kohta. Arvesse võetakse ka määrustega (EÜ) nr 1260/99 (aastateks 2000–2006) ja (EÜ) nr 1083/2006 (aastateks 2007–2013) sätestatud 5 % kaitsepuhver. Määrustega kehtestatakse programmitöö perioodi käigus tehtavatele vahemaksetele maksimaalne künnis, mis on 95 % tegevuskava raames rahastatavast summast. Ülejäänud 5 % komisjoni maksete puhul teeb komisjon meetme lõpetamisel otsuse, millega piiratakse selgelt tagasimaksmisele mittekuuluvate summadega kaasnevat finantsriski.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 4.47. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta vahe- ja lõppmaksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

4.47.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et ühtekuuluvuse, energeetika ja transpordi poliitikavaldkondade rühma 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta vahe- ja lõppmaksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 4.48. | Kontrollikoja hinnangul olid auditeerimisasutused tervikuna maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

4.48.

Kontrollikoja hinnangul olid auditeerimisasutused tervikuna maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

Soovitused

| 4.49. | Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008–2009) antud soovituste põhjal võetud meetmete tulemused on esitatud
  lisas 4.4
  . Märkida tuleb järgnevaid asjaolusid: |
| --- | --- |

4.49.

Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008–2009) antud soovituste põhjal võetud meetmete tulemused on esitatud
  lisas 4.4
  . Märkida tuleb järgnevaid asjaolusid:

4.49.

| — | alates oma tegevuskava vastuvõtmisest 2008. aasta veebruaris on komisjon tugevdanud liikmesriikide programmitöö perioodi 2007–2013 juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle tehtavat järelevalvet. See hõlmab eelkõige auditeerimisasutuste kontrollimist ning maksete katkestamise ja peatamise sagedasemat kasutamist ja |
| --- | --- |

—

alates oma tegevuskava vastuvõtmisest 2008. aasta veebruaris on komisjon tugevdanud liikmesriikide programmitöö perioodi 2007–2013 juhtimis- ja kontrollisüsteemide üle tehtavat järelevalvet. See hõlmab eelkõige auditeerimisasutuste kontrollimist ning maksete katkestamise ja peatamise sagedasemat kasutamist ja

| — | Komisjonil on hea meel kontrollikoja hinnangu üle 2008. aasta tegevuskava rakendamisele ja selle tulemustele.

  Komisjon täitis 2010. aastal talle pandud järelevalveülesannet: ta katkestas 63 maksetähtaega (ERDFi puhul 49 ja ESFi puhul 14), võttis aastate 2007–2013 tegevuskavade puhul vastu ühe peatamisotsuse ning ESFi aastate 2000–2006 tegevuskavade puhul viis peatamisotsust. Kõnealustel juhtudel tuvastati tõsiseid puudujääke või eeskirjade rikkumisi. Nimetatud meetmed jäävad kehtima kuni vajalike parandusmeetmete võtmiseni liikmesriikide poolt. Komisjon järgib 2011. aastal kõnealust ranget poliitikat: seisuga 30. juuni 2011 oli otsustatud 54 maksetähtaja katkestamine (ERDFi puhul 40 ja ESFi puhul 14). |
| --- | --- |

—

Komisjon täitis 2010. aastal talle pandud järelevalveülesannet: ta katkestas 63 maksetähtaega (ERDFi puhul 49 ja ESFi puhul 14), võttis aastate 2007–2013 tegevuskavade puhul vastu ühe peatamisotsuse ning ESFi aastate 2000–2006 tegevuskavade puhul viis peatamisotsust. Kõnealustel juhtudel tuvastati tõsiseid puudujääke või eeskirjade rikkumisi. Nimetatud meetmed jäävad kehtima kuni vajalike parandusmeetmete võtmiseni liikmesriikide poolt. Komisjon järgib 2011. aastal kõnealust ranget poliitikat: seisuga 30. juuni 2011 oli otsustatud 54 maksetähtaja katkestamine (ERDFi puhul 40 ja ESFi puhul 14).

| — | komisjon on jätkanud jõupingutusi eesmärgiga anda liikmesriikide rakenduskavade elluviijatele paremaid juhiseid ja lihtsustada struktuurifondide abikõlblikkuseeskirju. |
| --- | --- |

—

komisjon on jätkanud jõupingutusi eesmärgiga anda liikmesriikide rakenduskavade elluviijatele paremaid juhiseid ja lihtsustada struktuurifondide abikõlblikkuseeskirju.

| 4.50. | Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda, et komisjon: |
| --- | --- |

4.50.

Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja järelduste põhjal soovitab kontrollikoda, et komisjon:

4.50.

| — | 1. soovitus:
  jätkab järelevalvet ELi rahastamiseeskirjadele vastavuse, sealhulgas eelkõige ELi ja liikmesriikide riigihanke-eeskirjade õige rakendamise üle (2009). |
| --- | --- |

—

1. soovitus:
  jätkab järelevalvet ELi rahastamiseeskirjadele vastavuse, sealhulgas eelkõige ELi ja liikmesriikide riigihanke-eeskirjade õige rakendamise üle (2009).

| — | Soovitus nr 1. Komisjon jätkab abikõlblikkuse eeskirjade täitmise jälgimist regulaarse auditeerimise ning kogu ELi ja liikmesriikide auditeid hõlmavate järelmeetmete kaudu. Täpsed andmed esitatakse regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes. Vajaduse korral võtab komisjon jätkuvalt parandusmeetmeid.

  Riigihangetega seoses kontrollib komisjon järjepidevalt ELi direktiivide korrektset rakendamist. Komisjon esitas liikmesriikidele ühtekuuluvuse valdkonnas varasematel aastatel ELi auditite abil tuvastatud vealiike hõlmava analüüsi ning algatas meetme parimate tavade ning liikmesriikide võimalike lahenduste kogumiseks, et selliseid vigu parandada ning nende esinemist vähendada. |
| --- | --- |

—

Riigihangetega seoses kontrollib komisjon järjepidevalt ELi direktiivide korrektset rakendamist. Komisjon esitas liikmesriikidele ühtekuuluvuse valdkonnas varasematel aastatel ELi auditite abil tuvastatud vealiike hõlmava analüüsi ning algatas meetme parimate tavade ning liikmesriikide võimalike lahenduste kogumiseks, et selliseid vigu parandada ning nende esinemist vähendada.

| — | 2. soovitus:
  innustab liikmesriikide ametiasutusi korrektsioonimehhanisme rangelt rakendama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist (2008–2009). Kui liikmesriikide või ELi asutused leiavad puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises, peaks komisjon katkestama või peatama rakenduskavale tehtavad maksed nii kauaks, kui liikmesriik on teinud korrektsioonid. |
| --- | --- |

—

2. soovitus:
  innustab liikmesriikide ametiasutusi korrektsioonimehhanisme rangelt rakendama juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist (2008–2009). Kui liikmesriikide või ELi asutused leiavad puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises, peaks komisjon katkestama või peatama rakenduskavale tehtavad maksed nii kauaks, kui liikmesriik on teinud korrektsioonid.

| — | Soovitus nr 2. Komisjon võttis juba 2009. aasta üldeelarve täitmist kinnitava resolutsiooni raames kohustuse teostada liikmesriikide parandusmeetmete spetsiifiline riskipõhine auditeerimine ning jätkata vajaduse korral maksete õigeaegset katkestamist või peatamist. Kõnealune range poliitika peegeldus regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi peadirektorite 2010. aasta tegevusaruandes. Pärast 2013. aastat algavaks programmitöö perioodiks on kavandatud üle minna iga-aastasele raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise süsteemile. Selle eesmärk on saada struktuurifondide puhul parem kinnitus. Komisjon viitab ka vastustele, mida ta esitas kontrollikoja soovitustele 2008. ja 2009. aasta aruannetes. |
| --- | --- |

—

| — | 3. soovitus
  : programmitöö perioodi 2007–2013 esimeste aastate kogemustele toetudes viib läbi riiklike abikõlblikkuseeskirjade hindamise eesmärgiga leida võimalusi eeskirjade edasiseks lihtsustamiseks ja võimalike vigade allikate kõrvaldamiseks 2013. aastale järgneval perioodil. |
| --- | --- |

—

3. soovitus
  : programmitöö perioodi 2007–2013 esimeste aastate kogemustele toetudes viib läbi riiklike abikõlblikkuseeskirjade hindamise eesmärgiga leida võimalusi eeskirjade edasiseks lihtsustamiseks ja võimalike vigade allikate kõrvaldamiseks 2013. aastale järgneval perioodil.

| — | Soovitus nr 3. Komisjon nõustub esitatud soovitusega, et see on suunatud liikmesriikidele, kellel esineb tegevuskavade rakendamisel korduvaid probleeme. |
| --- | --- |

—

| — | 4. soovitus:
  teeb ettepaneku käesoleva programmitöö perioodi struktuurifondide määruste muutmiseks, et kohustada liikmesriike aru andma finantskorraldusvahendite rakendamisest; komisjon peaks fondide rakendamist auditeerimisasutuste tasandil samuti regulaarselt kontrollima. |
| --- | --- |

—

4. soovitus:
  teeb ettepaneku käesoleva programmitöö perioodi struktuurifondide määruste muutmiseks, et kohustada liikmesriike aru andma finantskorraldusvahendite rakendamisest; komisjon peaks fondide rakendamist auditeerimisasutuste tasandil samuti regulaarselt kontrollima.

| — | Soovitus nr 4. Komisjon nõustub soovitusega ning kavatseb esitada ettepaneku muuta liikmesriikides finantskorraldusvahendite kasutamise kohta aruannete koostamine kohustuslikuks. Finantskorraldusvahendite rakendamise auditeerimine toimub temaatiliste auditite kaudu vastavalt struktuurifondide ühises auditistrateegias sätestatule.

  Järgmise programmitöö perioodi struktuurifondide määruses võidakse ette näha liikmesriikide iga-aastane aruanne finantskorraldusvahendite kasutamise kohta. |
| --- | --- |

—

Järgmise programmitöö perioodi struktuurifondide määruses võidakse ette näha liikmesriikide iga-aastane aruanne finantskorraldusvahendite kasutamise kohta.

| — | 5. soovitus:
  annab käesoleva programmitöö perioodi raames auditeerimisasutustele täiendavad juhised, eelkõige valimite moodustamise, projektiauditite käigus tehtavate kontrollide ulatuse ja auditileidudest teatamise kohta. |
| --- | --- |

—

5. soovitus:
  annab käesoleva programmitöö perioodi raames auditeerimisasutustele täiendavad juhised, eelkõige valimite moodustamise, projektiauditite käigus tehtavate kontrollide ulatuse ja auditileidudest teatamise kohta.

| — | Soovitus nr 5. Komisjon nõustub soovitusega. Komisjon annab auditeerimisasutustele erinevates tehnilistes ja õiguslikes küsimustes pidevalt suuniseid ja nõuandeid. 2009. aastal alustatud komisjonipoolne auditeerimisasutuste kontrollimine andis ka võimaluse töötada liikmesriikide auditeerimisasutuste jaoks välja suutlikkuse suurendamise meetmed vastavalt regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi peadirektorite 2010. aasta tegevusaruandes esitatule.

  Iga-aastaste kontrolliaruannete, auditeerimise järeldusotsuste ning liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt 2010. aasta lõpul teatatud veamäära analüüsi tulemusena võttis komisjon kohustuse esitada auditeerimisasutustele kontrollikoja tõstatud küsimustes täiendavaid ja tõhusamaid suuniseid. Kõnealuseid suuniseid on tehnilistel kohtumistel juba arutatud ning nende koostamine viiakse lõpule enne iga-aastase kontrolliaruande järgmist koostamist. |
| --- | --- |

—

Iga-aastaste kontrolliaruannete, auditeerimise järeldusotsuste ning liikmesriikide auditeerimisasutuste poolt 2010. aasta lõpul teatatud veamäära analüüsi tulemusena võttis komisjon kohustuse esitada auditeerimisasutustele kontrollikoja tõstatud küsimustes täiendavaid ja tõhusamaid suuniseid. Kõnealuseid suuniseid on tehnilistel kohtumistel juba arutatud ning nende koostamine viiakse lõpule enne iga-aastase kontrolliaruande järgmist koostamist.

| — | 6. soovitus:
  teeb ettepanekuid, et 2013. aastale järgneval perioodil ühildada iga-aastaste kontrolliaruannete aruandlusperioodid ELi eelarveaastaga ja ühtlustada auditite lähenemisviisid nii, et auditeerimisasutuste poolt iga fondi kohta esitatud arvamused saaks liimesriigi ja ELi tasandil agregeerida. |
| --- | --- |

—

6. soovitus:
  teeb ettepanekuid, et 2013. aastale järgneval perioodil ühildada iga-aastaste kontrolliaruannete aruandlusperioodid ELi eelarveaastaga ja ühtlustada auditite lähenemisviisid nii, et auditeerimisasutuste poolt iga fondi kohta esitatud arvamused saaks liimesriigi ja ELi tasandil agregeerida.

| — | Soovitus nr 6. Komisjon on soovituse esimese osaga nõus. Komisjoni ettepanek finantsmääruse läbivaatamise kohta hõlmab õigeaegset raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist, mis soodustab vastavate aruandlusperioodide ühtlustamist liikmesriikide (iga-aastane kontrolliaruanne ja iga-aastane auditeerimise järeldusotsus), komisjoni (iga-aastased tegevusaruanded) ning kontrollikoja poolt (kinnitava avalduse audit / iga-aastane aruanne) vastaval eelarveaastal (vt komisjoni vastust punktile 4.41). |
| --- | --- |

—

VARASEMATE ERIARUANNETE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

Eriaruande nr 1/2006 (Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel) põhjal võetud meetmed

| 4.51. | Eriaruandes nr 1/2006 hindas kontrollikoda programmitöö perioodi 2000–2006 menetluste asjakohasust, mis pidid tagama ESFi poolt kaasrahastatud kooli poolelijätmise vastu võitlemise meetmete tõhususe ja mõjususe. Kontrollikoda rõhutas, et liikmesriikide juhtimissüsteemid peaksid olema tõhusad, mõjusad, säästlikud ja kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Ühenduse rahalistest vahenditest saadava potentsiaalse mõju maksimeerimiseks soovitas kontrollikoda liikmesriikide ametiasutustel eelkõige läbi viia oodatava majandusliku kasu analüüsi ning tagada, et raha eraldamine põhineks objektiivsetel ja asjakohastel kriteeriumidel. Kontrollikoda märkis, et mõistlikud aastapõhised sihtnäitajad kooli poolelijätmise vähendamiseks aitaksid Euroopa Ülemkogu seatud eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

4.51.

Eriaruandes nr 1/2006 hindas kontrollikoda programmitöö perioodi 2000–2006 menetluste asjakohasust, mis pidid tagama ESFi poolt kaasrahastatud kooli poolelijätmise vastu võitlemise meetmete tõhususe ja mõjususe. Kontrollikoda rõhutas, et liikmesriikide juhtimissüsteemid peaksid olema tõhusad, mõjusad, säästlikud ja kooskõlas ühenduse eeskirjadega. Ühenduse rahalistest vahenditest saadava potentsiaalse mõju maksimeerimiseks soovitas kontrollikoda liikmesriikide ametiasutustel eelkõige läbi viia oodatava majandusliku kasu analüüsi ning tagada, et raha eraldamine põhineks objektiivsetel ja asjakohastel kriteeriumidel. Kontrollikoda märkis, et mõistlikud aastapõhised sihtnäitajad kooli poolelijätmise vähendamiseks aitaksid Euroopa Ülemkogu seatud eesmärke saavutada.

| 4.52. | Kontrollikoja soovituste põhjal on osaliselt meetmeid võetud (vt
  lisa 4.5a
  ). ESFi kui terviku juhtimissüsteemide mõningaid osi on programmitöö perioodiks 2007–2013 uuendatud ja see on mõjutanud ka kooli poolelijätmise vastu võitlemise meetmeid. Konkreetselt kooli poolelijätmise teemal võttis nõukogu 2011. aasta juunis vastu soovituse, mis puudutas „kooli poolelijätmise vastu võitlemise poliitikat”. |
| --- | --- |

4.52.

Kontrollikoja soovituste põhjal on osaliselt meetmeid võetud (vt
  lisa 4.5a
  ). ESFi kui terviku juhtimissüsteemide mõningaid osi on programmitöö perioodiks 2007–2013 uuendatud ja see on mõjutanud ka kooli poolelijätmise vastu võitlemise meetmeid. Konkreetselt kooli poolelijätmise teemal võttis nõukogu 2011. aasta juunis vastu soovituse, mis puudutas „kooli poolelijätmise vastu võitlemise poliitikat”.

| 4.52. | Komisjon on arvamusel, et kontrollikoja soovitused on täielikult ellu viidud, võttes arvesse juba kontrollikoja auditeerimisaruande avaldamise päevaks kehtestatud perioodi 2007–2013 hõlmavat õigusraamistikku. Komisjon algatas Euroopa 2020. aasta strateegia raames 2011. aasta alguses koolist väljalangevuse vastu võitlemise tegevuskava, mis hõlmas ka nõukogu soovituse ettepanekut meetmete kohta, mis aitaks kaasa koolist väljalangevuse vähendamisele (kiideti heaks 2011. aasta juunis). |
| --- | --- |

4.52.

| 4.53. | Kirjeldatud tegevuse tulemusi ei ole veel suudetud näidata, muuhulgas ka seetõttu, et põhiline konkreetselt kooli poolelijätmise vastu suunatud tegevus otsustati alles 2011. aastal. Kontrollikoda märgib, et rakenduskavades puudub endiselt selge seos kooli poolelijätmise teema konkreetsete prioriteetide ja eesmärkide ning neile eraldatud vahendite vahel. Kuigi komisjon väljendas hiljuti soovi analüüsida oma auditite käigus ELi rahastamisest saadavat lisandväärtust, pole ta seda veel teinud. |
| --- | --- |

4.53.

Kirjeldatud tegevuse tulemusi ei ole veel suudetud näidata, muuhulgas ka seetõttu, et põhiline konkreetselt kooli poolelijätmise vastu suunatud tegevus otsustati alles 2011. aastal. Kontrollikoda märgib, et rakenduskavades puudub endiselt selge seos kooli poolelijätmise teema konkreetsete prioriteetide ja eesmärkide ning neile eraldatud vahendite vahel. Kuigi komisjon väljendas hiljuti soovi analüüsida oma auditite käigus ELi rahastamisest saadavat lisandväärtust, pole ta seda veel teinud.

| 4.53. | ESFi tegevuskavad sisaldavad selget seost varasemate prioriteetide, saavutatavate eesmärkide, mida esitatakse ka kvantifitseeritud eesmärkidena prioriteetse põhisuuna tasandil vastavalt õigusraamistikule, ning eesmärkide saavutamiseks vajaliku rahastamise taseme vahel. 2013. aasta järgset perioodi hõlmavad komisjoni ettepanekud põhinevad kehtivatel, programmitööd ja eelhindamist käsitlevatel sätetel. Tegevuskavad peavad järgima regulatiivseid sätteid ning demonstreerima prioriteetide, eesmärkide ning rahastamise taseme vahelisi seoseid.

  Järgmise programmitöö perioodi määruste eelnõude ettevalmistamisel kavatsetakse senisest enam esile tõsta väljundit. Osa tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi auditivahenditest tuleks seetõttu praegustelt vastavus-/finantsaudititelt ümber suunata tulemusaudititele. |
| --- | --- |

4.53.

Järgmise programmitöö perioodi määruste eelnõude ettevalmistamisel kavatsetakse senisest enam esile tõsta väljundit. Osa tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi auditivahenditest tuleks seetõttu praegustelt vastavus-/finantsaudititelt ümber suunata tulemusaudititele.

Eriaruande nr 10/2006 (perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamiste kohta) põhjal võetud meetmed

| 4.54. | Eriaruandes nr 10/2006 hindas kontrollikoda, kas komisjoni teostatud järelhindamised struktuurifondide sekkumiste kohta programmitöö perioodil 1994–1999 andsid asjakohast teavet struktuurifondide sekkumiste mõjust ning kas see analüüs tõi endaga kaasa kasulikke soovitusi. Auditi käigus leiti hindamisprotsessis puudusi, mis pärssisid struktuurifondide mõju hindamist. |
| --- | --- |

4.54.

Eriaruandes nr 10/2006 hindas kontrollikoda, kas komisjoni teostatud järelhindamised struktuurifondide sekkumiste kohta programmitöö perioodil 1994–1999 andsid asjakohast teavet struktuurifondide sekkumiste mõjust ning kas see analüüs tõi endaga kaasa kasulikke soovitusi. Auditi käigus leiti hindamisprotsessis puudusi, mis pärssisid struktuurifondide mõju hindamist.

| 4.54. | Vt komisjoni vastust eriaruandele nr 10/2006. |
| --- | --- |

4.54.

| 4.55. | Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat võtsid oma programmitöö perioodi 2000–2006 järelhindamistes meetmeid (vt
  lisa 4.5b
  ) enamiku eriaruandes nr 10/2006 tõstatatud probleemide kohta. Selleks, et 27 liikmesriigiga ELis paremini strateegilistele teemadele keskenduda, alustasid nad üleminekut riigipõhiselt lähenemiselt tähtsamatel temaatilistel valdkondadel põhinevale lähenemisele. Järelhindamiste tegemisele peaks kasuks tulema ka programmitöö perioodi 2000–2006 õiguslikus raamistikus kasutusele võetud kohustuslikud vahehindamised. Vahehindamised tõid aga välja olulisi puudusi liikmesriikide järelevalvesüsteemides ja seega oli liiga vara hinnata kulutuste mõjusust (vt ka vahehindamisi käsitlev eriaruanne nr 1/2007). Järelhindamiste kvaliteedi parandamiseks on mõlemad peadirektoraadid eraldanud rohkem ressursse, paremini defineerinud hindamispakettide tehnilised tingimused ja tugevdanud kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

4.55.

Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat võtsid oma programmitöö perioodi 2000–2006 järelhindamistes meetmeid (vt
  lisa 4.5b
  ) enamiku eriaruandes nr 10/2006 tõstatatud probleemide kohta. Selleks, et 27 liikmesriigiga ELis paremini strateegilistele teemadele keskenduda, alustasid nad üleminekut riigipõhiselt lähenemiselt tähtsamatel temaatilistel valdkondadel põhinevale lähenemisele. Järelhindamiste tegemisele peaks kasuks tulema ka programmitöö perioodi 2000–2006 õiguslikus raamistikus kasutusele võetud kohustuslikud vahehindamised. Vahehindamised tõid aga välja olulisi puudusi liikmesriikide järelevalvesüsteemides ja seega oli liiga vara hinnata kulutuste mõjusust (vt ka vahehindamisi käsitlev eriaruanne nr 1/2007). Järelhindamiste kvaliteedi parandamiseks on mõlemad peadirektoraadid eraldanud rohkem ressursse, paremini defineerinud hindamispakettide tehnilised tingimused ja tugevdanud kontrollimenetlusi.

| 4.55. | Vt komisjoni vastust
  lisa 4.5b
  tabelist. |
| --- | --- |

4.55.

| 4.56. | Programmitöö perioodil 2007–2013 saavad mõlemad peadirektoraadid kasu liikmesriikide enda hinnangute kvaliteedi parandamise mehhanismide tugevdamisest ja võrdlusanalüüsi kasutamisest (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat) või selle rakendamise laiendamisest (regionaalpoliitika peadirektoraat). Struktuurifondide tõhususe hindamiseks peaks äsja loodud infrastruktuuri ühikuhinna andmebaasi kasutamise võimaldamiseks jätkama selle andmetega täitmist (regionaalpoliitika peadirektoraat). Liikmesriikide koolitusprojektide ühikuhinda ja peamisi omadusi sisaldavad andmebaasid aitaksid liikmesriikidel projektide ettevalmistust ja heakskiitmist ette valmistada ning heaks kiita. Selleks, et struktuurifondide tõhusust veelgi suurendada, peaks uurima põhjuseid (peamiselt regionaalpoliitika valdkonnas), miks erasektori osalus liikmesriigiti oluliselt erineb ja kas lisaks rahalisele toetusele saaks kasutada ka teist tüüpi rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

4.56.

Programmitöö perioodil 2007–2013 saavad mõlemad peadirektoraadid kasu liikmesriikide enda hinnangute kvaliteedi parandamise mehhanismide tugevdamisest ja võrdlusanalüüsi kasutamisest (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat) või selle rakendamise laiendamisest (regionaalpoliitika peadirektoraat). Struktuurifondide tõhususe hindamiseks peaks äsja loodud infrastruktuuri ühikuhinna andmebaasi kasutamise võimaldamiseks jätkama selle andmetega täitmist (regionaalpoliitika peadirektoraat). Liikmesriikide koolitusprojektide ühikuhinda ja peamisi omadusi sisaldavad andmebaasid aitaksid liikmesriikidel projektide ettevalmistust ja heakskiitmist ette valmistada ning heaks kiita. Selleks, et struktuurifondide tõhusust veelgi suurendada, peaks uurima põhjuseid (peamiselt regionaalpoliitika valdkonnas), miks erasektori osalus liikmesriigiti oluliselt erineb ja kas lisaks rahalisele toetusele saaks kasutada ka teist tüüpi rahastamisvahendeid.

| 4.56. | Regionaalpoliitika peadirektoraat nõustub kontrollikoja seisukohtadega enamikus punktides. Seoses toetusega ettevõtjatele on võimendava mõju ning toetuste ja muude vahendite suhtelise kasulikkuse kohta kindlate järelduste tegemiseks vaja siiski märkimisväärselt rohkem tõendeid. Sellele aitavad kaasa komisjoni praegune hindamist käsitlev töökava ning mitmes liikmesriigis teostatavad hindamised.

  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat tegeleb praegu faktivõrdlusanalüüsiga. ESFi hindamisi käsitlevate partnerluste kohtumistel on juba toimunud mitu teabevahetust, mis on sealhulgas hõlmanud liikmesriikide ja teaduseksperdi ettekandeid. Uuritakse faktivõrdlusanalüüside ühtekuuluvuspoliitikasse rakendamisega seotud probleeme. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi suunised ESFi hindamiseks perioodil 2014–2020 julgustavad liikmesriike teostama faktivõrdlus-/kontrollgrupi hindamisi. |
| --- | --- |

4.56.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat tegeleb praegu faktivõrdlusanalüüsiga. ESFi hindamisi käsitlevate partnerluste kohtumistel on juba toimunud mitu teabevahetust, mis on sealhulgas hõlmanud liikmesriikide ja teaduseksperdi ettekandeid. Uuritakse faktivõrdlusanalüüside ühtekuuluvuspoliitikasse rakendamisega seotud probleeme. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi suunised ESFi hindamiseks perioodil 2014–2020 julgustavad liikmesriike teostama faktivõrdlus-/kontrollgrupi hindamisi.

Eriaruande nr 7/2009 (programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine) põhjal võetud meetmed

| 4.57. | Eriaruandes nr 7/2009 soovitas kontrollikoda muuhulgas, et komisjon peaks kohandama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt tööstusprogrammi arendamise ja juhtimise eripäradele. Samuti soovitas kontrollikoda, et komisjon peaks kiiremas korras selgitama programmi poliitilisi eesmärke ja muutma need strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks, mis sisaldaks kasutajanõuete analüüsi, tehnilisi parameetreid ja ärimudelit (13). |
| --- | --- |

4.57.

Eriaruandes nr 7/2009 soovitas kontrollikoda muuhulgas, et komisjon peaks kohandama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt tööstusprogrammi arendamise ja juhtimise eripäradele. Samuti soovitas kontrollikoda, et komisjon peaks kiiremas korras selgitama programmi poliitilisi eesmärke ja muutma need strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks, mis sisaldaks kasutajanõuete analüüsi, tehnilisi parameetreid ja ärimudelit (13).

| 4.58. | Komisjon on rakendanud osa kontrollikoja soovitustest (vt
  lisa 4.5c
  ). Komisjon on endale võtnud programmijuhi rolli ning sõlminud Euroopa Kosmoseagentuuriga ametlikud delegeerimiskokkulepped. Kuigi komisjon on palunud liikmesriikidel selgitada programmi poliitilisi eesmärke selleks, et need saaks muuta strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks, pole ühist seisukohta veel kokku lepitud. Hoolimata sellest, et komisjon on teinud prognoosi projekti keskpika ja pika perspektiivi kulude kohta, poole vajalikke rahastamisallikaid veel leitud. Komisjoni arvandmetele tuginedes märgib kontrollikoda, et keskpikas ja pikas perspektiivis (kuni aastani 2030) võib projekti maksumus ulatuda enam kui 20 miljardi euroni. |
| --- | --- |

4.58.

Komisjon on rakendanud osa kontrollikoja soovitustest (vt
  lisa 4.5c
  ). Komisjon on endale võtnud programmijuhi rolli ning sõlminud Euroopa Kosmoseagentuuriga ametlikud delegeerimiskokkulepped. Kuigi komisjon on palunud liikmesriikidel selgitada programmi poliitilisi eesmärke selleks, et need saaks muuta strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks, pole ühist seisukohta veel kokku lepitud. Hoolimata sellest, et komisjon on teinud prognoosi projekti keskpika ja pika perspektiivi kulude kohta, poole vajalikke rahastamisallikaid veel leitud. Komisjoni arvandmetele tuginedes märgib kontrollikoda, et keskpikas ja pikas perspektiivis (kuni aastani 2030) võib projekti maksumus ulatuda enam kui 20 miljardi euroni.

| 4.58. | Komisjon tegeleb kõnealuste soovituste rakendamisega.

  Komisjon esitab uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames uue seadusandliku ettepaneku, millega jätkata programmide Galileo ja EGNOS rakendamist. See hõlmab muu hulgas kõnealuste programmide juhtimisraamistikku ning vajalike eelarvevahendite ajakohastatud prognoose.


  GNSSi programmide üldised poliitilised ja strateegilised eesmärgid määratleti määruses (EÜ) nr 638/2008 (15) ning neid tõlgendatakse järk-järgult ümber rakenduslikeks eesmärkideks (avalik reguleeritud teenus, ohutusteenus, otsingu- ja päästeteenus, kaubandusteenus), märkides ära algatuse tehnilise keerukuse.


  Programmide eelarvete ekstrapoleerimine olukorras, kus ei teata tulevase avaliku finantstoetuse suurust, ei võimalda teha järeldusi netokulutuste kogusumma kohta. |
| --- | --- |

4.58.

Komisjon esitab uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames uue seadusandliku ettepaneku, millega jätkata programmide Galileo ja EGNOS rakendamist. See hõlmab muu hulgas kõnealuste programmide juhtimisraamistikku ning vajalike eelarvevahendite ajakohastatud prognoose.

GNSSi programmide üldised poliitilised ja strateegilised eesmärgid määratleti määruses (EÜ) nr 638/2008 (15) ning neid tõlgendatakse järk-järgult ümber rakenduslikeks eesmärkideks (avalik reguleeritud teenus, ohutusteenus, otsingu- ja päästeteenus, kaubandusteenus), märkides ära algatuse tehnilise keerukuse.

Programmide eelarvete ekstrapoleerimine olukorras, kus ei teata tulevase avaliku finantstoetuse suurust, ei võimalda teha järeldusi netokulutuste kogusumma kohta.

| 4.59. | Enne kõigi satelliitide orbiidile viimist, peab koostama selge kava programmi kulude katmiseks peale aastat 2013 ning rahastamisallikate leidmiseks. Juhtimise ja inimressursside valdkonnas soovitab kontrollikoda komisjonil jätkata eriaruandes nr 7/2009 esitatud soovituste täitmist. |
| --- | --- |

4.59.

Enne kõigi satelliitide orbiidile viimist, peab koostama selge kava programmi kulude katmiseks peale aastat 2013 ning rahastamisallikate leidmiseks. Juhtimise ja inimressursside valdkonnas soovitab kontrollikoda komisjonil jätkata eriaruandes nr 7/2009 esitatud soovituste täitmist.

| 4.59. | Komisjon koostab praegu mõjuhinnangut, milles esitatakse Euroopa GNSSi programmide edasise rakendamise ja kasutamise tehnilised võimalused, sealhulgas seotud kulud ning nendega kaasnev otsene ja kaudne kasu. |
| --- | --- |

4.59.

---

(1)  2010. aasta maksetest oli 32,8 miljardit eurot (88 %) seotud perioodiga 2007–2013 ja 4,3 miljardit eurot (12 %) perioodiga 2000–2006. Ühtekuuluvusfondist ja ESFist tehti 2010. aastal finantskriisiga võitlemise meetmete raames täiendavaid ettemakseid vastavalt summas 0,4 miljardit eurot ja 0,37 miljardit eurot. Lisaks tehti Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames energiatootjatele ettemakseid summas 0,6 miljardit eurot.

(2)  Vahendusasutused on avaliku või erasektori üksused, mis tegutsevad rakendusasutuste vastutusel ja täidavad nende antud ülesandeid projekte teostavate toetusesaajate suhtes.

(3)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 39 lõige 2 (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1); määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklid 91 ja 92 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

(4)  Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 99.

(5)  TEN-T rakendusamet, Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks loodud ühisettevõte SESAR.

(6)  Valim koosneb 243 maksest, mis olid tehtud 229 ühtekuuluvusvaldkonna projektile (ERF 143, ESF 60, Ühtekuuluvusfond 20, ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend ISPA 6), kuuele ESFi välist sotsiaal- ja tööhõiveprojektile ning kaheksale energeetika ja transpordiprojektile. 205 ühtekuuluvusvaldkonna projektidele tehtud makset on seotud programmitöö perioodiga 2007–2013 ja 24 programmitöö perioodiga 2000–2006. Valim moodustati kõikidest maksetest, v.a 2010. aastal tehtud ettemaksed summas 3,1 miljardit eurot.

(7)  Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang e kõige tõenäolisem veamäär. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et üldkogumi veamäär on vahemikus 4,7 % ja 10,7 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(8)  Lisateave kontrollikoja lähenemisviisist riigihangetega seotud vigade kvantifitseerimisele on toodud
  lisas 1.1
  ja punktides 1.10 ja 1.11.

(9)  Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 44.

(10)  JEREMIE on komisjoni, Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi ühisalgatus, millega toetatakse täiendavaid rahastamisallikaid mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

(11)  JESSICA on komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga ühisalgatus, mille abil tehakse tagastatavaid investeeringuid (omakapital, laenud ja tagatised) linnade arengusse. Vahendid investeeritakse projektidesse läbi linnaarendusfondide või vajaduse korral läbi haldusfondide.

(12)  81 auditeerimisasutust 317 ERFi ja Ühtekuuluvusfondi rakenduskava ning 94 auditeerimisasutust 117 ESFi rakenduskava jaoks. 63 auditeerimisasutust kontrollivad kõiki kolme fondi.

(13)  Programmi edenemist arvestades ei sisalda käesolev käsitlus soovitusi 2b, 3, 4(c), 4(d) ja 5.

(14)  Väiksem veamäära piir oli 11–12 %, võrreldes 2010. aasta 4,7 protsendiga.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, 9. juuli 2008, Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta.

(16)  Halduskulude audit on esitatud 7. peatükis.

4.1 LISA

ÜHTEKUULUVUSE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive ja sotsiaalküsimused | Regionaalpoliitika | Energeetika ja transport | Kokku |
| ESF | Muu | ERF | ÜF | ISPA |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 209 | 189 | 217 |
| Ettemaksed | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 9 | 10 |
| Vahe-/lõppmaksed | 60 | 6 | 143 | 20 | 6 | 8 | 243 | 189 | 180 | 207 |
| KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2) |
| Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt: |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 70 % | (42) | 100 % | (6) | 47 % | (67) | 25 % | (5) | 17 % | (1) | 37 % | (3) | 51 % | (124) | 67 % | 58 % | 50 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 30 % | (18) | 0 % | (0) | 53 % | (76) | 75 % | (15) | 83 % | (5) | 63 % | (5) | 49 % | (119) | 33 % | 42 % | 50 % |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | E/K | E/K | E/K | E/K | E/K | E/K | E/K | 3 % | 0 % | 1 % |
| Vahe-/lõppmaksed | 97 % | 100 % | 99 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 39 % | (7) | 0 % | (0) | 55 % | (42) | 93 % | (14) | 80 % | (4) | 20 % | (1) | 57 % | (68) | 50 % | 42 % | 33 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 61 % | (11) | 0 % | (0) | 45 % | (34) | 7 % | (1) | 20 % | (1) | 80 % | (4) | 43 % | (51) | 50 % | 58 % | 67 % |
| Abikõlblikkusvead | 91 % | (10) | 0 % | (0) | 100 % | (34) | 100 % | (1) | 100 % | (1) | 75 % | (3) | 96 % | (49) | 69 % | 89 % | 78 % |
| Tõendamisvead | 9 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 2 % | (1) | 0 % | 0 % | 12 % |
| Täpsusvead | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | 2 % | (1) | 31 % | 11 % | 10 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär: | 7,7 % | | | |
| Alumine veapiir | 4,7 % | | | |
| Ülemine veapiir | 10,7 % | | | |
| E/K: ei kohaldata. |

2010

2009

2008

2007

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

Regionaalpoliitika

Energeetika ja transport

Kokku

ESF

Muu

ERF

ÜF

ISPA

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

60

6

143

20

6

8

243

209

189

217

Ettemaksed

0

0

0

0

0

0

0

20

9

10

Vahe-/lõppmaksed

60

6

143

20

6

8

243

189

180

207

KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2)

Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt:

Vigadest mõjutamata tehingud

70 %

(42)

100 %

(6)

47 %

(67)

25 %

(5)

17 %

(1)

37 %

(3)

51 %

(124)

67 %

58 %

50 %

Vigadest mõjutatud tehingud

30 %

(18)

0 %

(0)

53 %

(76)

75 %

(15)

83 %

(5)

63 %

(5)

49 %

(119)

33 %

42 %

50 %

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

E/K

E/K

E/K

E/K

E/K

E/K

E/K

3 %

0 %

1 %

Vahe-/lõppmaksed

97 %

100 %

99 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

39 %

(7)

0 %

(0)

55 %

(42)

93 %

(14)

80 %

(4)

20 %

(1)

57 %

(68)

50 %

42 %

33 %

Kvantifitseeritavad vead

61 %

(11)

0 %

(0)

45 %

(34)

7 %

(1)

20 %

(1)

80 %

(4)

43 %

(51)

50 %

58 %

67 %

Abikõlblikkusvead

91 %

(10)

0 %

(0)

100 %

(34)

100 %

(1)

100 %

(1)

75 %

(3)

96 %

(49)

69 %

89 %

78 %

Tõendamisvead

9 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

2 %

(1)

0 %

0 %

12 %

Täpsusvead

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

2 %

(1)

31 %

11 %

10 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär:

7,7 %

Alumine veapiir

4,7 %

Ülemine veapiir

10,7 %

E/K: ei kohaldata.

---

(1)  Selleks, et paremini arvesse võtta poliitikavaldkondade rühma valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(2)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

E/K: ei kohaldata.

4.2 LISA

ÜHTEKUULUVUSE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele: auditeerimisasutused – vastavus õigusaktidest tulenevatele põhinõuetele ja mõjusus põhitegevuse korrektsuse tagamisel

| Kontrollitud põhinõuded | | Auditeerimisasutus ERF/ESF – Prantsusmaa | Auditeerimisasutus ERF/ESF – Ühendkuningriik/Põhja-Iirimaa | Auditeerimisasutus ERF/ESF – Itaalia (Sardiinia) | Auditeerimisasutus ERF/Ühtekuuluvusfond – Poola | Auditeerimisasutus ERF/Ühtekuuluvusfond – Hispaania (Andaluusia ja Valencia) | Auditeerimisasutus ESF – Poola | Auditeerimisasutus ESF – Hispaania (Andaluusia) | Auditeerimisasutus ESF – Saksamaa (Bund) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üldaspektid | Rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehitus tagab piisava ülesannete määratlemise, jaotuse ja lahususe nii auditeerimisasutuse sees kui ka auditeerimisasutuse ja teiste pädevate haldus- ja kontrolliasutuste vahel | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele |
| Auditeerimisjuhendi katvus | On olemas auditeerimisjuhend (nii süsteemide kui ka põhitegevuse auditite jaoks), mis vastab rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditele ja kirjeldab selgelt auditiprotseduure | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele |
| Süsteemide auditite auditimetoodika | Auditeerimisasutuse poolt juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise hindamiseks tehtav audititöö põhineb kontrollnimekirjal, mis sisaldab kohaldatavatest õigusaktidest tulenevatele põhinõuetele vastamist kontrollivaid küsimusi (korraldus-, vahendus- ja sertifitseerimisasutustele) ning iga põhinõude hindamiseks piisavaid hindamiskriteeriume | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele |
| Süsteemide auditite kontroll | Auditeerimisasutuse auditikava oli rakendatud kooskõlas perioodi auditistrateegiaga, süsteemide auditid tehti vastavalt auditeerimisasutuse metoodikale ja süsteemide auditite kõik etapid olid korralikult dokumenteeritud | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus |
| Põhitegevuse auditite valimi koostamise metoodika | Vaadeldava perioodi põhitegevuse auditite valimite koostamiseks oli asjakohane valimi koostamise metoodika | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele |
| Põhitegevuse auditite valimi moodustamine | Vaadeldava perioodi põhitegevuse auditite valimite moodustamiseks oli asjakohane valimi moodustamise metoodika | Mõjus | Mõjus | Ei ole mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Põhitegevuse auditite auditimetoodika | Põhitegevuse korrektsuse kontrollimiseks tehtav audititöö põhineb kontrollnimekirjal, mis sisaldab kohaldatavast õigusaktist tulenevatele põhinõuetele vastamist kontrollivaid küsimusi ning teeb seda riskide käsitlemist tagava piisava põhjalikkusega | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele |
| Põhitegevuse auditite kontrollimine | Põhitegevuse auditid olid tehtud vastavalt perioodiks kokkulepitud näidisele, auditid vastasid auditeerimisasutuse metoodikale ja auditite kõik etapid olid korralikult dokumenteeritud | Mõjus | Osaliselt mõjus | Ei ole mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus |
| Põhitegevuse auditite uuesti tegemine | Auditeerimisasutuse põhitegevuse auditite kontrollikoja poolse uuesti tegemise leiud sarnanesid auditeerimisasutuse enda tehtud ja komisjonile edastatud leidudele | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Aasta kontrolliaruanne ja auditiarvamus | Aasta kontrolliaruanne ja auditiarvamus koostati vastavalt õigusaktidest tulenevatele nõuetele ning komisjoni ja liikmesriigi vahel kokku lepitud juhenditele; aruanne ja arvamus on kooskõlas auditeerimisasutuse tehtud süsteemide ja põhitegevuse auditite tulemustega | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele | Vastab osaliselt nõudmistele |
| Üldhinnang | | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Ei ole mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |

Kontrollitud põhinõuded

Auditeerimisasutus ERF/ESF – Prantsusmaa

Auditeerimisasutus ERF/ESF – Ühendkuningriik/Põhja-Iirimaa

Auditeerimisasutus ERF/ESF – Itaalia (Sardiinia)

Auditeerimisasutus ERF/Ühtekuuluvusfond – Poola

Auditeerimisasutus ERF/Ühtekuuluvusfond – Hispaania (Andaluusia ja Valencia)

Auditeerimisasutus ESF – Poola

Auditeerimisasutus ESF – Hispaania (Andaluusia)

Auditeerimisasutus ESF – Saksamaa (Bund)

Üldaspektid

Rakenduskava juhtimis- ja kontrollisüsteemide ülesehitus tagab piisava ülesannete määratlemise, jaotuse ja lahususe nii auditeerimisasutuse sees kui ka auditeerimisasutuse ja teiste pädevate haldus- ja kontrolliasutuste vahel

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Auditeerimisjuhendi katvus

On olemas auditeerimisjuhend (nii süsteemide kui ka põhitegevuse auditite jaoks), mis vastab rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandarditele ja kirjeldab selgelt auditiprotseduure

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Süsteemide auditite auditimetoodika

Auditeerimisasutuse poolt juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise hindamiseks tehtav audititöö põhineb kontrollnimekirjal, mis sisaldab kohaldatavatest õigusaktidest tulenevatele põhinõuetele vastamist kontrollivaid küsimusi (korraldus-, vahendus- ja sertifitseerimisasutustele) ning iga põhinõude hindamiseks piisavaid hindamiskriteeriume

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Süsteemide auditite kontroll

Auditeerimisasutuse auditikava oli rakendatud kooskõlas perioodi auditistrateegiaga, süsteemide auditid tehti vastavalt auditeerimisasutuse metoodikale ja süsteemide auditite kõik etapid olid korralikult dokumenteeritud

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Põhitegevuse auditite valimi koostamise metoodika

Vaadeldava perioodi põhitegevuse auditite valimite koostamiseks oli asjakohane valimi koostamise metoodika

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Põhitegevuse auditite valimi moodustamine

Vaadeldava perioodi põhitegevuse auditite valimite moodustamiseks oli asjakohane valimi moodustamise metoodika

Mõjus

Mõjus

Ei ole mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Põhitegevuse auditite auditimetoodika

Põhitegevuse korrektsuse kontrollimiseks tehtav audititöö põhineb kontrollnimekirjal, mis sisaldab kohaldatavast õigusaktist tulenevatele põhinõuetele vastamist kontrollivaid küsimusi ning teeb seda riskide käsitlemist tagava piisava põhjalikkusega

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Põhitegevuse auditite kontrollimine

Põhitegevuse auditid olid tehtud vastavalt perioodiks kokkulepitud näidisele, auditid vastasid auditeerimisasutuse metoodikale ja auditite kõik etapid olid korralikult dokumenteeritud

Mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Põhitegevuse auditite uuesti tegemine

Auditeerimisasutuse põhitegevuse auditite kontrollikoja poolse uuesti tegemise leiud sarnanesid auditeerimisasutuse enda tehtud ja komisjonile edastatud leidudele

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Aasta kontrolliaruanne ja auditiarvamus

Aasta kontrolliaruanne ja auditiarvamus koostati vastavalt õigusaktidest tulenevatele nõuetele ning komisjoni ja liikmesriigi vahel kokku lepitud juhenditele; aruanne ja arvamus on kooskõlas auditeerimisasutuse tehtud süsteemide ja põhitegevuse auditite tulemustega

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Vastab osaliselt nõudmistele

Üldhinnang

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Ei ole mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

LISA 4.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED ÜHTEKUULUVUSE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNAS

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (2) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldus-väärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Regionaalpoliitika peadirektoraat | reservatsiooniga | Reservatsioon, mis puudutab mitmes liikmesriigis ERFi ja Ühtekuuluvusfondi raames deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, põhineb mõlema fondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielementides leitud puudustel. Liikmesriikide ametiasutused ei ole süsteeme küllaldaselt kontrollinud ja parandanud.
  Perioodil 2000–2006 mõjutasid reservatsioonid kuue liikmesriigi 21 rakenduskava (va INTERREG) ja kahe liikmesriigi kahte Ühtekuuluvusfondi projekti. Reservatsioonide suuruseks hinnati 679,4 miljonit eurot (15,8 % aasta vahemaksetest). Käesoleval programmitöö perioodil hinnati ohus olevate ELi toetuste suuruseks 32,5–68,84 miljonit eurot, mis moodustab 0,8–1,5 % aasta vahemaksetest (4 297,3 miljonit eurot).
  Perioodil 2007–2013 mõjutasid reservatsioonid kümne liikmesriigi 69 rakenduskava ja Euroopa territoriaalse koostöö 11 rakenduskava. Reservatsioonide suuruseks hinnati 3 417,1 miljonit eurot (13,4 % aasta vahemaksetest). Käesoleval programmitöö perioodil hinnati ohus olevate ELi toetuste suuruseks 203,7–423,9 miljonit eurot, mis moodustab 0,8–1,6 % aasta vahemaksetest (25 527,8 miljonit eurot). | Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne tervikuna koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.
  Kontrollikoda nõustub, et regionaalpoliitika peadirektoraat esitas ohus olevate ELi toetuste kohta rakenduskavade kaupa rohkem teavet kui 2009. aastal.
  Kontrollikoja hinnangul on tema arvutatud veamäär aga oluliselt suurem kui peadirektori kvantifitseeritud reservatsioonid.
  Regionaalpoliitika peadirektoraat esitas kvantifitseeritud reservatsioone mõlema programmitöö perioodi kohta. Kvantifitseerimine põhineb eeldusel, et juhul kui hinnanguline risk jääb alla 5 % mistahes rakenduskavale seatud maksete kinnipidamise piirist, on rakenduskava sulgemisel tehtavad kontrollid riski vähendamiseks piisavad. Kontrollikoja hinnangul võib see lähenemisviis viia riski alahindamiseni.
  Lisaks märkis siseauditi talitus, et veamäärade hindamiseks ning piisavate ja õigeaegsete tagasinõudmiste tegemiseks tuleb teha edasisi jõupingutusi. 2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonide summa suuruseks oli märgitud 2 823 miljonit eurot. Perioodi 2000–2006 rakenduskavade sulgemisel ei olnud kõik valideerimis- ja kontrolliprotseduurid aga aasta lõpuks veel lõpetatud. Ka 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandele lisatud komisjoni märkuses nr 6 oli rakendatud finantskorrektsioonide suuruseks üksnes 563 miljonit eurot (vt ka
  lisa 1.2
  , punkt 3). | B | A |
| Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat | reservatsiooniga | Reservatsioon, mis puudutab mitmes liikmesriigis teatud ESFi rakenduskavade deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, põhineb rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielementides leitud puudustel, mida liikmesriikide ametiasutused ei ole küllaldaselt kontrollinud ja parandanud.
  Perioodil 2000–2006 mõjutasid reservatsioonid nelja liikmesriigi 13 rakenduskava ja reservatsioonide suuruseks hinnati 0,4 miljonit eurot (0,14 % aasta vahemaksetest).
  Perioodil 2007–2013 mõjutas reservatsioon üheksa liikmesriigi 30 rakenduskava ja selle suuruseks hinnati 71,6 miljonit eurot (1,13 % aasta vahemaksetest). | Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne tervikuna koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.
  Kontrollikoda nõustub, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat esitas ohus olevate ELi toetuste kohta rakendukavade kaupa rohkem teavet kui 2009. aastal.
  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat esitas kvantifitseeritud reservatsioone mõlema programmitöö perioodi kohta. Kvantifitseerimine põhineb eeldusel, et juhul kui hinnanguline risk jääb alla mistahes rakenduskavale seatud 5 % maksete kinnipidamise piirist, on rakendukava sulgemisel tehtavad kontrollid riski vähendamiseks piisavad. Kontrollikoja hinnangul võib see lähenemisviis viia riski alahindamiseni. | A | A |
| Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat | reservatsiooniga | Allesjäänud veamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta: järelkontrollide käigus leitud allesjäänud veamäär on suurem kui eesmärgiks seatud 2 %.
  Allesjäänud veamäär 4,42 % tähendab, et ohus on 1,15 miljonit eurot, mis moodustab 1,95 % teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi maksetest ning 0,5 % liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi kõigist 2010. aastal tehtud maksetest. | Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele. | A | A (1) |
| Energeetika peadirektoraat | reservatsiooniga | Allesjäänud veamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta: järelkontrollide käigus leitud allesjäänud veamäär on suurem kui eesmärgiks seatud 2 %.
  Allesjäänud veamäär 4,42 % tähendab, et ohus on 1,7 miljonit eurot, mis moodustab 1,12 % teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi maksetest ning 0,15 % energeetika peadirektoraadi kõigist 2010. aastal tehtud maksetest. | Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele. | A |
| A: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (2)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldus-väärsusele

2010

2009

Regionaalpoliitika peadirektoraat

reservatsiooniga

Reservatsioon, mis puudutab mitmes liikmesriigis ERFi ja Ühtekuuluvusfondi raames deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, põhineb mõlema fondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielementides leitud puudustel. Liikmesriikide ametiasutused ei ole süsteeme küllaldaselt kontrollinud ja parandanud.

Perioodil 2000–2006 mõjutasid reservatsioonid kuue liikmesriigi 21 rakenduskava (va INTERREG) ja kahe liikmesriigi kahte Ühtekuuluvusfondi projekti. Reservatsioonide suuruseks hinnati 679,4 miljonit eurot (15,8 % aasta vahemaksetest). Käesoleval programmitöö perioodil hinnati ohus olevate ELi toetuste suuruseks 32,5–68,84 miljonit eurot, mis moodustab 0,8–1,5 % aasta vahemaksetest (4 297,3 miljonit eurot).

Perioodil 2007–2013 mõjutasid reservatsioonid kümne liikmesriigi 69 rakenduskava ja Euroopa territoriaalse koostöö 11 rakenduskava. Reservatsioonide suuruseks hinnati 3 417,1 miljonit eurot (13,4 % aasta vahemaksetest). Käesoleval programmitöö perioodil hinnati ohus olevate ELi toetuste suuruseks 203,7–423,9 miljonit eurot, mis moodustab 0,8–1,6 % aasta vahemaksetest (25 527,8 miljonit eurot).

Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne tervikuna koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.

Kontrollikoda nõustub, et regionaalpoliitika peadirektoraat esitas ohus olevate ELi toetuste kohta rakenduskavade kaupa rohkem teavet kui 2009. aastal.

Kontrollikoja hinnangul on tema arvutatud veamäär aga oluliselt suurem kui peadirektori kvantifitseeritud reservatsioonid.

Regionaalpoliitika peadirektoraat esitas kvantifitseeritud reservatsioone mõlema programmitöö perioodi kohta. Kvantifitseerimine põhineb eeldusel, et juhul kui hinnanguline risk jääb alla 5 % mistahes rakenduskavale seatud maksete kinnipidamise piirist, on rakenduskava sulgemisel tehtavad kontrollid riski vähendamiseks piisavad. Kontrollikoja hinnangul võib see lähenemisviis viia riski alahindamiseni.

Lisaks märkis siseauditi talitus, et veamäärade hindamiseks ning piisavate ja õigeaegsete tagasinõudmiste tegemiseks tuleb teha edasisi jõupingutusi. 2010. aastal rakendatud finantskorrektsioonide summa suuruseks oli märgitud 2 823 miljonit eurot. Perioodi 2000–2006 rakenduskavade sulgemisel ei olnud kõik valideerimis- ja kontrolliprotseduurid aga aasta lõpuks veel lõpetatud. Ka 2010. aasta raamatupidamise aastaaruandele lisatud komisjoni märkuses nr 6 oli rakendatud finantskorrektsioonide suuruseks üksnes 563 miljonit eurot (vt ka
  lisa 1.2
  , punkt 3).

B

A

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat

reservatsiooniga

Reservatsioon, mis puudutab mitmes liikmesriigis teatud ESFi rakenduskavade deklareeritud kulude aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, põhineb rakenduskavade juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhielementides leitud puudustel, mida liikmesriikide ametiasutused ei ole küllaldaselt kontrollinud ja parandanud.

Perioodil 2000–2006 mõjutasid reservatsioonid nelja liikmesriigi 13 rakenduskava ja reservatsioonide suuruseks hinnati 0,4 miljonit eurot (0,14 % aasta vahemaksetest).

Perioodil 2007–2013 mõjutas reservatsioon üheksa liikmesriigi 30 rakenduskava ja selle suuruseks hinnati 71,6 miljonit eurot (1,13 % aasta vahemaksetest).

Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne tervikuna koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.

Kontrollikoda nõustub, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat esitas ohus olevate ELi toetuste kohta rakendukavade kaupa rohkem teavet kui 2009. aastal.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat esitas kvantifitseeritud reservatsioone mõlema programmitöö perioodi kohta. Kvantifitseerimine põhineb eeldusel, et juhul kui hinnanguline risk jääb alla mistahes rakenduskavale seatud 5 % maksete kinnipidamise piirist, on rakendukava sulgemisel tehtavad kontrollid riski vähendamiseks piisavad. Kontrollikoja hinnangul võib see lähenemisviis viia riski alahindamiseni.

A

A

Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat

reservatsiooniga

Allesjäänud veamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta: järelkontrollide käigus leitud allesjäänud veamäär on suurem kui eesmärgiks seatud 2 %.

Allesjäänud veamäär 4,42 % tähendab, et ohus on 1,15 miljonit eurot, mis moodustab 1,95 % teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi maksetest ning 0,5 % liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi kõigist 2010. aastal tehtud maksetest.

Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.

A

A (1)

Energeetika peadirektoraat

reservatsiooniga

Allesjäänud veamäära reservatsioon teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta: järelkontrollide käigus leitud allesjäänud veamäär on suurem kui eesmärgiks seatud 2 %.

Allesjäänud veamäär 4,42 % tähendab, et ohus on 1,7 miljonit eurot, mis moodustab 1,12 % teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammi maksetest ning 0,15 % energeetika peadirektoraadi kõigist 2010. aastal tehtud maksetest.

Kontrollikoja hinnangul on peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne koostatud vastavalt kohaldatavatele komisjoni suunistele.

A

A:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Eelarveaasta 2009 aastaaruande lisas 5.3 esitati transpordi ja energeetika peadirektoraadi aasta tegevusaruande läbivaatamise tulemused. 2011. aasta veebruaris jagunes transpordi ja energeetika peadirektoraat liikuvuse ja transpordi peadirektoraadiks ning energeetika peadirektoraadiks.

(2)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| A: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

Peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

4.4 LISA

ÜHTEKUULUVUSE, ENERGEETIKA JA TRANSPORDI VALDKONNA VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja analüüs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühtekuuluvus: |
| 2009 | Komisjon peaks tegema järelevalvet ELi abikõlblikkuseeskirjade järgimise ning ELi ja liikmesriikides riigihanke-eeskirjade korrektse rakendamise üle.
  (vt aastaaruande 2009 punkt 4.38). | Käimas on auditid riigihanke-eeskirjade rakendamise kohta Ühtekuuluvusfondi perioodi 2000–2006 projektides ja perioodi 2007–2013 rakenduskavades. Komisjon on samuti koostanud juhendeid ning koolitanud liikmesriikide korraldus- ja auditeerimisasutusi (nt koolitajate koolitamise seminarid) ja korraldanud kahepoolseid koolitusi korraldus- ja auditeerimisasutustele.
  2011. aasta jaanuaris avaldas komisjon rohelise raamatu ELi riigihangete poliitika uuendamise kohta (KOM(2011) 15 lõplik). Rohelise raamatu põhjal on praegu käimas huvirühmade vahelised konsultatsioonid.
  Komisjonipoolne ELi riigihangete alase õigusliku raamistiku hindamine peaks lõpule jõudma 2011. aastal. | Komisjon on arvamusel, et käesolevat soovitust rakendatakse vastavalt kontrollikoja kirjeldatule erinevate käimasolevate meetmete kaudu.


  Vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 1).


  Vt ka komisjoni vastuseid punktidele 4.20, 4.21 ja 4.29, mis käsitlevad koolitust ja suuniseid. | Kontrollikoda peab soovitust koolituse ja juhtnööride kohta elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat.


  Riigihangete kohta käivate erimeetmete (vt ka arvamus nr 4/2011 (1)) juurde tuleb kontrollikoda veel tagasi. |
| Ühtekuuluvus: |
| 2008 | Komisjon peaks oma järelevalvetegevusega tagama liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise.
  (vt aastaaruande 2008 punktid 6.37(a) ja (c) ning aastaaruande 2009 punkt 4.37(c)) | Vastavalt struktuurifondide õigusaktides sätestatud üldtingimustele on abikõlblikkuseeskirjad kehtestatud liikmesriigi ja mõnel juhul ka rakenduskava tasandil. Komisjon kontrollis sellistes eeskirjades liikmesriikide poolt 2010. aastal tehtud muudatusi.
  2010. aastal kontrollis komisjon auditeerimisasutuste perioodi 2007–2013 rakenduskavasid ning jätkas süsteemide ja projektide eriauditite tegemist.
  2010. aasta tegevusaruanded annavad perioodi 2007–2013 rakenduskavade kaupa üksikasjaliku hinnangu, mis põhineb peamiselt auditeerimisasutustelt saadud andmetel. | Komisjon on arvamusel, et kõnealust soovitust on rakendatud (vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 2).


  Vt ka komisjoni vastuseid punktidele 4.42, 4.43 ja 4.44, mis käsitlevad auditeerimisasutuste kontrollimist.


  Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on arvamusel, et nad on oma iga-aastastes tegevusaruannetes järginud korrektselt kõiki 2007–2013 programmides esitatud reservatsioone. | Kontrollikoda peab soovitust elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat. |
| Ühtekuuluvus: |
| 2008 | Komisjon peaks julgustama liikmesriikide ametiasutusi rakendama rangelt korrektsioonimehhanisme juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist.
  (vt aastaaruande 2008 punktid 6.37(b) ja (d) ning aastaaruande 2009 punktid 4.37(a) ja (b)) | Komisjon on rohkem kasutanud perioodi 2007–2013 struktuurifondide määrustes sätestatud võimalust maksed katkestada või peatada, juhul kui auditiaruandes on tõendeid olulistest puudustest (või veel parandamata vigadest). See motiveerib liikmesriike võtma parandusmeetmeid õigeaegselt.
  Komisjon muutis ka liikmesriikide poolset tagasinõudmistest ja tühistamistest aru andmise korda perioodi 2007–2013 rakenduskavades (nõukogu määruse nr 1828/2006 lisa IX).
  Üksikasjalik teave maksete katkestamiste ja peatamiste kohta on esitatud nii regionaalarengu peadirektoraadi kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes. | Komisjon on arvamusel, et kõnealust soovitust on rakendatud (vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 2). | Kontrollikoda peab soovitust elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja analüüs

Ühtekuuluvus:

2009

Komisjon peaks tegema järelevalvet ELi abikõlblikkuseeskirjade järgimise ning ELi ja liikmesriikides riigihanke-eeskirjade korrektse rakendamise üle.

(vt aastaaruande 2009 punkt 4.38).

Käimas on auditid riigihanke-eeskirjade rakendamise kohta Ühtekuuluvusfondi perioodi 2000–2006 projektides ja perioodi 2007–2013 rakenduskavades. Komisjon on samuti koostanud juhendeid ning koolitanud liikmesriikide korraldus- ja auditeerimisasutusi (nt koolitajate koolitamise seminarid) ja korraldanud kahepoolseid koolitusi korraldus- ja auditeerimisasutustele.

2011. aasta jaanuaris avaldas komisjon rohelise raamatu ELi riigihangete poliitika uuendamise kohta (KOM(2011) 15 lõplik). Rohelise raamatu põhjal on praegu käimas huvirühmade vahelised konsultatsioonid.

Komisjonipoolne ELi riigihangete alase õigusliku raamistiku hindamine peaks lõpule jõudma 2011. aastal.

Komisjon on arvamusel, et käesolevat soovitust rakendatakse vastavalt kontrollikoja kirjeldatule erinevate käimasolevate meetmete kaudu.

Vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 1).

Vt ka komisjoni vastuseid punktidele 4.20, 4.21 ja 4.29, mis käsitlevad koolitust ja suuniseid.

Kontrollikoda peab soovitust koolituse ja juhtnööride kohta elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat.

Riigihangete kohta käivate erimeetmete (vt ka arvamus nr 4/2011 (1)) juurde tuleb kontrollikoda veel tagasi.

Ühtekuuluvus:

2008

Komisjon peaks oma järelevalvetegevusega tagama liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide mõjusa toimimise.

(vt aastaaruande 2008 punktid 6.37(a) ja (c) ning aastaaruande 2009 punkt 4.37(c))

Vastavalt struktuurifondide õigusaktides sätestatud üldtingimustele on abikõlblikkuseeskirjad kehtestatud liikmesriigi ja mõnel juhul ka rakenduskava tasandil. Komisjon kontrollis sellistes eeskirjades liikmesriikide poolt 2010. aastal tehtud muudatusi.

2010. aastal kontrollis komisjon auditeerimisasutuste perioodi 2007–2013 rakenduskavasid ning jätkas süsteemide ja projektide eriauditite tegemist.

2010. aasta tegevusaruanded annavad perioodi 2007–2013 rakenduskavade kaupa üksikasjaliku hinnangu, mis põhineb peamiselt auditeerimisasutustelt saadud andmetel.

Komisjon on arvamusel, et kõnealust soovitust on rakendatud (vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 2).

Vt ka komisjoni vastuseid punktidele 4.42, 4.43 ja 4.44, mis käsitlevad auditeerimisasutuste kontrollimist.

Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on arvamusel, et nad on oma iga-aastastes tegevusaruannetes järginud korrektselt kõiki 2007–2013 programmides esitatud reservatsioone.

Kontrollikoda peab soovitust elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat.

Ühtekuuluvus:

2008

Komisjon peaks julgustama liikmesriikide ametiasutusi rakendama rangelt korrektsioonimehhanisme juba enne kulude komisjonile sertifitseerimist.

(vt aastaaruande 2008 punktid 6.37(b) ja (d) ning aastaaruande 2009 punktid 4.37(a) ja (b))

Komisjon on rohkem kasutanud perioodi 2007–2013 struktuurifondide määrustes sätestatud võimalust maksed katkestada või peatada, juhul kui auditiaruandes on tõendeid olulistest puudustest (või veel parandamata vigadest). See motiveerib liikmesriike võtma parandusmeetmeid õigeaegselt.

Komisjon muutis ka liikmesriikide poolset tagasinõudmistest ja tühistamistest aru andmise korda perioodi 2007–2013 rakenduskavades (nõukogu määruse nr 1828/2006 lisa IX).

Üksikasjalik teave maksete katkestamiste ja peatamiste kohta on esitatud nii regionaalarengu peadirektoraadi kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes.

Komisjon on arvamusel, et kõnealust soovitust on rakendatud (vt komisjoni vastust punktile 4.50 (soovitus nr 2).

Kontrollikoda peab soovitust elluviiduks seni, kuni komisjon jätkab oma praegust poliitikat.

---

(1)  Arvamus nr 4/2011 teemal komisjoni roheline raamat riigihankepoliitika ajakohastamise kohta (ELT C 195, 2.7.2011, lk 1).

4.5a LISA

ERIARUANDE nr 1/2006 PÕHJAL VÕETUD MEETMED: KONTROLLIKOJA SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMETE ANALÜÜS

| Algsed soovitused | Üldhinnang võetud meetmetele | Allesjäänud või lisandunud puudused | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Komisjon peaks vajaduse korral andma liikmesriikidele juhiseid selleks, et tagada ühenduse rahastamise tõhusus, mõjusus ja säästlikkus. |

Algsed soovitused

Üldhinnang võetud meetmetele

Allesjäänud või lisandunud puudused

Komisjoni vastus

—

Komisjon peaks vajaduse korral andma liikmesriikidele juhiseid selleks, et tagada ühenduse rahastamise tõhusus, mõjusus ja säästlikkus.

| — | Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga kaasrahastatud meetmete valdkonnas looma või tugevdama olemasolevaid menetlusi projektide valikuks, leidma kooli poolelijätmise riskirühmad ja toetuse neile suunama. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga kaasrahastatud meetmete valdkonnas looma või tugevdama olemasolevaid menetlusi projektide valikuks, leidma kooli poolelijätmise riskirühmad ja toetuse neile suunama.

Need soovitused on suuremalt jaolt täidetud, kuigi alles mitmed aastad peale kontrollikoja aruande avaldamist. 2011. aasta juunis võttis komisjon vastu soovituse teemal „Kooli poolelijätmise poliitika”, mille eesmärk on aidata liikmesriikide poliitikakujundajatel seda nähtust ning mõjutavaid tegureid mõista. Liikmesriikidele on struktuurifondide kohta antud ka üldised suunised.

Nõukogu poolt alles 2011. aastal vastu võetud konkreetselt kooli poolelijätmise vastu võitlemiseks mõeldud parandusmeetmed ei ole veel märkimisväärseid tulemusi andnud.

Komisjon algatas Euroopa 2020. aasta strateegia raames 2011. aasta alguses koolist väljalangevuse vastu võitlemise tegevuskava, mis hõlmas ka nõukogu soovituse ettepanekut meetmete kohta, mis aitaks kaasa koolist väljalangevuse vähendamisele (kiideti heaks 2011. aasta juunis). Kõnealune soovitus hõlmab suuniseid, mis aitavad liikmesriikidel töötada välja terviklikud ja tõenditel põhinevad koolist väljalangevuse vähendamise meetmed. Töö tegevuskavaga algas juba 2006. aastal, kui loodi elukestvale õppele juurdepääsu ning sotsiaalset kaasatust käsitlev klaster ning määrati kindlaks kõnealuse klastri töökava. Komisjoni poolt 2011. aastal vastu võetud tegevuskava aluseks on klastri töötulemused ning mitmed koolist väljalangevust käsitlevad Euroopa uuringud (tehtud ajavahemikus 2006–2009).

| — | Komisjon peaks kontrollima, kas liikmesriikide haldussüsteemid on kooskõlas ühenduse määrustega ning järgivad säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks kontrollima, kas liikmesriikide haldussüsteemid on kooskõlas ühenduse määrustega ning järgivad säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid.

Soovitust pole veel täidetud. Järgmiseks programmitöö perioodiks on komisjon väljendanud soovi analüüsida oma auditite käigus ELi rahastamisest saadavat lisandväärtust. (1)

Komisjon ei ole oma auditite ulatust veel suurendanud nii, et saaks analüüsida ELi rahastamisest saadavat lisandväärtust.

Järgmise programmitöö perioodi määruste eelnõude ettevalmistamisel kavatsetakse rohkem esile tõsta väljundit, kuna rahastamismehhanismid on suures ulatuses suunatud sisendi asemel pigem väljundi/tulemuse rõhutamisele. Osa komisjoni auditivahenditest tuleks seetõttu praegustelt vastavus-/finantsaudititelt ümber suunata tulemusaudititele.

| — | Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga läbi viima oodatava majandusliku kasu analüüsi, kus on esitatud dokumenteeritud ja asjakohane põhjendus rahastamismäära ja oluliseks peetavate meetmete kohta, ning |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga läbi viima oodatava majandusliku kasu analüüsi, kus on esitatud dokumenteeritud ja asjakohane põhjendus rahastamismäära ja oluliseks peetavate meetmete kohta, ning

| — | vahendite võimalikult mõjusaks kasutamiseks tagama nende jaotamise objektiivsete ja asjakohaste kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

—

vahendite võimalikult mõjusaks kasutamiseks tagama nende jaotamise objektiivsete ja asjakohaste kriteeriumide alusel.

Soovitust on täidetud vaid nii palju, et komisjon on teinud põhimõttelise avalduse. Programmitöö ja perioodi 2007–2013 eelhindamiste üldtingimused käsitlevad põhimõtteliselt kontrollikoja soovitust. Teemat käsitletakse ka viimase eelarve ülevaatamise kontekstis. Rakenduskavades puudub aga endiselt selge seos kooli poolelijätmise teema konkreetsete prioriteetide ja eesmärkide ning sellele eraldatud vahendite vahel.

Probleem on asjakohane ka järgmise finantsraamistiku jaoks.

ESFi tegevuskavad sisaldavad selget seost varasemate prioriteetide, saavutatavate eesmärkide (mida esitatakse ka kvantitatiivsete eesmärkidena prioriteetse põhisuuna tasandil vastavalt õigusraamistikule) ning eesmärkide saavutamiseks vajaliku rahastamise taseme vahel.

| — | Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga seadma mõistlikud aastapõhised kooli poolelijätmise vähendamise sihtarvud, mis aitaksid kaasa Lissaboni strateegias kokku lepitud eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga seadma mõistlikud aastapõhised kooli poolelijätmise vähendamise sihtarvud, mis aitaksid kaasa Lissaboni strateegias kokku lepitud eesmärkide saavutamisele.

Soovitus on suures osas täidetud. Neli aastat peale eriaruande avaldamist jõudsid liikmesriigid Euroopa 2020. aasta strateegia raames kokkuleppele riiklike sihtnäitajate seadmises, mis võtavad arvesse nii iga riigi lähteolukorra kui ka konkreetsed olud.

Üks liikmesriik ei ole endale konkreetset sihtnäitajat veel seadnud.

2013. aasta järgse programmitöö perioodi ettevalmistamine oli esimene võimalus, kus komisjon sai kõnealust soovitust rakendada. Euroopa 2020. aasta strateegia raames määratakse liikmesriikide eesmärgid Euroopa Komisjoniga peetud dialoogi tulemusena, et kontrollida nende kokkusobivust ELi põhieesmärkidega. Iga riik määrab oma siseriiklikud eesmärgid kindlaks oma reformikavas, mis esitatakse iga aasta aprillis. Kõik liikmesriigid peale Ühendkuningriigi esitasid koolist väljalangevust käsitlevad siseriiklikud eesmärgid komisjonile 2011. aasta aprillis/mais esitatud 2011. aasta reformikavades.

| — | Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga soodustama kooli poolelijätmisega võitlemise valdkonnas tegutsevate kõigi kohalike ja riiklike organisatsioonide vahelist parima tava levitamist (kui õigusaktid seda lubavad). |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga soodustama kooli poolelijätmisega võitlemise valdkonnas tegutsevate kõigi kohalike ja riiklike organisatsioonide vahelist parima tava levitamist (kui õigusaktid seda lubavad).

Soovitus on täidetud. Avatud koordinatsiooni meetodi kontekstis loodi 2003. aastal vastu võetud tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” raames liikmesriikide ekspertide grupp, mis on spetsialiseerunud ligipääsu ja sotsiaalse kaasatuse teemale hariduses. Alates 2006. aastast on grupp teinud rühmatööd erinevates liikmesriikides. Komisjon tegi hiljuti ettepaneku uue kooli poolelijätmisega tegeleva temaatilise töögrupi loomiseks.

Uus kooli poolelijätmisega tegelev temaatiline töögrupp tuleb alles luua.

Avatud koordinatsiooni meetodi alusel loodi elukestvale õppele juurdepääsu ning sotsiaalset kaasatust käsitlev liikmesriikide eksperte hõlmav klaster, mis tegutseb 2003. aastal nõukogus vastu võetud hariduse ja koolituse tegevuskava raames. Komisjon loob üleeuroopalise eksperdirühma (Euroopa 2020. aasta strateegia raames). Kõnealune rühm jätkab eelmise elukestvale õppele juurdepääsu ning sotsiaalset kaasatust käsitleva klastri tööd, keskendudes koolist väljalangevusele ning olemasolevate suuniste edasiarendamisele.

| — | Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga aktiivselt edendama ESFi vahendite uuenduslikku kasutamist kooli poolelijätmise probleemi lahendamisel. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga aktiivselt edendama ESFi vahendite uuenduslikku kasutamist kooli poolelijätmise probleemi lahendamisel.

Soovitus on täidetud. Peale eriaruande avaldamist on liikmesriigid organiseerinud noorte tööturule integreerimise konverentse (k.a kooli poolelijätmise teema), kus on esitletud uusi mudeleid.

Komisjon peaks soodustama tegevust, mis edendab ESFi vahendite uuenduslikku kasutamist.

Komisjon jätkab tööd ESFi innovaatilise kasutamise edendamiseks.

---

(1)  See kajastub komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises ELi eelarve läbivaatamise kohta (KOM(2010) 700 lõplik) ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevas 5. aruandes.

4.5b LISA

ERIARUANDE NR 10/2006 PÕHJAL VÕETUD MEETMED: KONTROLLIKOJA SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMETE ANALÜÜS

| Algsed soovitused


  (Eriaruande punktid 119–123) | Üldhinnang võetud meetmetele


  (2000–2006 järelhindamised) | Allesjäänud või lisandunud puudused


  (2007–2013 kavandatud järelhindamised) | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. soovitus: |
| Järelhindamiste ulatus ning kasutatud menetlused ja lähenemisviis vajavad kiiremas korras uut hindamist, mis tuleks läbi viia enne järgmiste järelhindamistega seotud lepingute sõlmimist (...). | Selleks, et 27 liikmesriigiga ELis keskenduda paremini strateegilistele teemadele, on mõlemad peadirektoraadid alustanud üleminekut riigipõhiselt lähenemisviisilt peamistel teemavaldkondadel põhinevale lähenemisviisile. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis tehakse analüüsi kokkuvõte põhiliste hindamisküsimuste alusel. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi analüüsi kokkuvõte peaks vastama peamistele sidusrühmadele strateegilist huvi pakkuvatele teemadele. See peaks sisaldama energeetikat kui eraldi teemat. Arvesse peaks võtma Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke. | 2000.–2006. aasta tegevuskavade järelhindamine hõlmab kokkuvõtvat aruannet, mis koondab järelhindamise osana teostatud märkimisväärse hulga hindamiste põhileide.


  Tulevastes järelhindamistes võetakse arvesse praeguse programmitöö perioodi kõige olulisemaid punkte. Regionaalpoliitika peadirektoraat tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia võeti vastu alles 2010. aastal ehk mitu aastat pärast praeguste programmide heakskiitmist komisjonis. Regionaalpoliitika peadirektoraat on hiljutistes meetmetes lahendama hakanud taastuvenergiaga seotud küsimusi. |
| 2. soovitus: |
| Hindamisprotsessi parandamiseks peaks komisjon kasutusele võtma paremad kvaliteedikontrolli menetlused ja tagama nende tõhusa rakendamise (...). Nimetatud menetlused peaksid tagama, et: | | | |
| a) | asjaomaseid ja usaldusväärseid andmeid kogutakse regulaarselt ja et andmed oleksid kättesaadavad hindamisprotsessi kõikides etappides; |

Algsed soovitused

(Eriaruande punktid 119–123)

Üldhinnang võetud meetmetele

(2000–2006 järelhindamised)

Allesjäänud või lisandunud puudused

(2007–2013 kavandatud järelhindamised)

Komisjoni vastus

1. soovitus:

Järelhindamiste ulatus ning kasutatud menetlused ja lähenemisviis vajavad kiiremas korras uut hindamist, mis tuleks läbi viia enne järgmiste järelhindamistega seotud lepingute sõlmimist (...).

Selleks, et 27 liikmesriigiga ELis keskenduda paremini strateegilistele teemadele, on mõlemad peadirektoraadid alustanud üleminekut riigipõhiselt lähenemisviisilt peamistel teemavaldkondadel põhinevale lähenemisviisile. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadis tehakse analüüsi kokkuvõte põhiliste hindamisküsimuste alusel.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi analüüsi kokkuvõte peaks vastama peamistele sidusrühmadele strateegilist huvi pakkuvatele teemadele. See peaks sisaldama energeetikat kui eraldi teemat. Arvesse peaks võtma Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke.

2000.–2006. aasta tegevuskavade järelhindamine hõlmab kokkuvõtvat aruannet, mis koondab järelhindamise osana teostatud märkimisväärse hulga hindamiste põhileide.

Tulevastes järelhindamistes võetakse arvesse praeguse programmitöö perioodi kõige olulisemaid punkte. Regionaalpoliitika peadirektoraat tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia võeti vastu alles 2010. aastal ehk mitu aastat pärast praeguste programmide heakskiitmist komisjonis. Regionaalpoliitika peadirektoraat on hiljutistes meetmetes lahendama hakanud taastuvenergiaga seotud küsimusi.

2. soovitus:

Hindamisprotsessi parandamiseks peaks komisjon kasutusele võtma paremad kvaliteedikontrolli menetlused ja tagama nende tõhusa rakendamise (...). Nimetatud menetlused peaksid tagama, et:

a)

asjaomaseid ja usaldusväärseid andmeid kogutakse regulaarselt ja et andmed oleksid kättesaadavad hindamisprotsessi kõikides etappides;

On võetud terve rida meetmeid, mis on suunatud järelhindamisi tegevatele organisatsioonidele.

Vajalikud on edasised jõupingutused projektide tulemuslikkust puudutava teabe kättesaadavuse, asjakohasuse ja usaldusväärsuse parandamiseks.

| a) | Regionaalpoliitika peadirektoraat on hinnanguga nõus. Andmete kvaliteedi parandamist käsitlevaid nõudmisi rakendati juba programmitöö perioodi 2007–2013 ajal: liikmesriigid peavad osalejatele esitama mitmetele ühtlustatud tunnustele vastavad andmed (nt tööhõive seisund, ebasoodsas olukorras isikud, haridus). |
| --- | --- |

a)

| b) | tööjuhend (pädevus) oleks asjakohane ja sätestaks, et osapooled peavad rakendama sobivaid meetodeid; |
| --- | --- |

b)

tööjuhend (pädevus) oleks asjakohane ja sätestaks, et osapooled peavad rakendama sobivaid meetodeid;

Mõlemad peadirektoraadid võtsid põhilised hindamispõhimõtted perioodi 2000–2006 pädevusse.

| c) | hindamisprotsessidele eraldatakse piisavalt vahendeid ja aega; |
| --- | --- |

c)

hindamisprotsessidele eraldatakse piisavalt vahendeid ja aega;

Mõlemad peadirektoraadid eraldasid järelhindamisele piisavalt vahendeid.

| d) | komisjon teostaks asjakohast järelevalvet ja kontrolli selleks, et tagada protsessi üldist kvaliteeti. |
| --- | --- |

d)

komisjon teostaks asjakohast järelevalvet ja kontrolli selleks, et tagada protsessi üldist kvaliteeti.

Mõlemad peadirektoraadid parandasid kvaliteedikontrolli: eraldati rohkem vahendeid, loodi erapooletutest ekspertidest töörühmi ja viidi regulaarselt läbi juhtrühmade kohtumisi.

3. soovitus:

Erilist tähelepanu tuleks pöörata majandusliku mõju hindamisel ja mõõtmisel kasutatavate asjakohaste meetodite valikule. (...)

Regionaalpoliitika peadirektoraat kasutas kahte makromajanduslikku mudelit ja hakkas mõjuanalüüsi meetodina kasutama võrdlusanalüüsi (1).

Praegust tava, mille kohaselt struktuuripoliitika edu mõõdetakse SKT kasvul põhinevate makromajanduslike mudelitega, tuleks täiendada sotsiaal- ja keskkonnanäitajatega.

Regionaalpoliitika peadirektoraat peaks laiendama võrdlusanalüüsi kasutamist ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat peaks selle kasutusele võtma. Komisjon peaks soovitama liikmesriikidel seda metoodikat kasutada.

Regionaalpoliitika peadirektoraat nõustub, et makromajanduslikud mudelid mängivad ühtekuuluvuspoliitika mõjude mõistmisel jätkuvalt olulist rolli. Regionaalpoliitika peadirektoraat soovib välja selgitada, millised mudelid peegeldavad tema poliitikaeesmärke kõige paremini.

Regionaalpoliitika peadirektoraat nõustub, et faktivõrdlusanalüüsi kasutamist tuleks veelgi laiendada.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi töö faktivõrdlusanalüüsi kasutamisel ei ole veel lõpule jõudnud (vt vastust punktile 4.56).

4. soovitus:

Suuremat rõhku tuleks pöörata järelhindamiste ja temaatiliste uuringute vaheliste seoste loomisele ning selle tagamisele, et tulemused oleksid omavahel ühtlustatud.

Vt 1. soovitus.

Vt 1. soovitus.

5. soovitus:

Tulevaste hindamiste, eelkõige eesmärgi 1 piirkondade puhul võib esitada järgnevad soovitused:

| a) | oleks soovitatav uurida, miks erasektori poolt struktuurifondide projektidesse tehtud investeeringutes on liikmesriikide vahel märkimisväärseid erinevusi (...); |
| --- | --- |

a)

oleks soovitatav uurida, miks erasektori poolt struktuurifondide projektidesse tehtud investeeringutes on liikmesriikide vahel märkimisväärseid erinevusi (...);

Teema puudutab peamiselt regionaalpoliitikat. Regionaalpoliitika peadirektoraat hindas struktuurifondide mõju erasektori kulutustele, kuid see piirdus vaid uurimis- ja arendustegevusse tehtud investeeringutega.

Regionaalpoliitika peadirektoraat peaks jätkama uuringuid selle kohta, kuidas saaks stimuleerida erasektori investeeringuid.

| a) | Komisjoni sees ja väljaspool seda on ettevõtjate toetamise mõju käsitlevaid empiirilisi tõendeid väga vähe. Regionaalpoliitika peadirektoraat jätkab jõupingutusi lisatõendite saamiseks. |
| --- | --- |

a)

| b) | veel oleks kasulik uurida, kas tulevikus peaks toetuse maksmiselt üle minema uue finantskorralduse meetmetele, (...), kuna need võivad pikemas perspektiivis osutuda jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

b)

veel oleks kasulik uurida, kas tulevikus peaks toetuse maksmiselt üle minema uue finantskorralduse meetmetele, (...), kuna need võivad pikemas perspektiivis osutuda jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks.

Programmitöö perioodil 2007–2013 peaks panema rõhku uue finantskorralduse tehnikate kasutamisele riskikapitali, laenude ja intressmääratoetuste ning linnade taaselustamisprojektide valdkonnas.

Komisjon peaks uurima võimalusi, kuidas minna toetuse maksmiselt üle teistele rahastamisviisidele.

| b) | Regionaalpoliitika peadirektoraat jätkab jõupingutusi lisatõendite saamiseks (vt vastust eelmisele punktile). |
| --- | --- |

b)

| c) | suuremat tähelepanu tuleks pöörata ühikukulude ja erinevate projektitüüpide võrdlusnäitajate kehtestamisele; |
| --- | --- |

c)

suuremat tähelepanu tuleks pöörata ühikukulude ja erinevate projektitüüpide võrdlusnäitajate kehtestamisele;

Regionaalpoliitika peadirektoraat on loonud infrastruktuuri ühikuhinna andmebaasi, kuid see ei ole veel kasutusel.

Regionaalpoliitika peadirektoraat peaks lõpetama oma infrastruktuuri ühikuhinna andmebaasi loomise. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraat peaks toetama liikmesriike koolitusprojektide ühikuhinda ja peamisi omadusi sisaldavate andmebaaside loomisel.

| c) | Ühtekuuluvusfondi aastaid 2000–2006 hõlmav järelhindamine rikastab olemasolevat andmebaasi märkimisväärse hulga projektidega. |
| --- | --- |

c)

| d) | nagu hindajad märkisid, tuleks täiendavalt pöörata tähelepanu projekti taotlemise ja heakskiitmise protsessile; |
| --- | --- |

d)

nagu hindajad märkisid, tuleks täiendavalt pöörata tähelepanu projekti taotlemise ja heakskiitmise protsessile;

Regionaalpoliitika peadirektoraat tellis juhtimis- ja rakendussüsteeme hõlmava uuringu, mida ta tahab 2014. aastal algava perioodi kavandamisel arvesse võtta.

| e) | tulevastes järelhindamistes tuleks suuremat tähelepanu pöörata asjaomaste ministeeriumide või piirkondlike ametiasutuste koostatud sisemistele hindamistele. |
| --- | --- |

e)

tulevastes järelhindamistes tuleks suuremat tähelepanu pöörata asjaomaste ministeeriumide või piirkondlike ametiasutuste koostatud sisemistele hindamistele.

Kuigi vahehindamised olid kohustuslikud, keskendus enamik liikmesriikide vahehindamisi väljundite ja tulemuste asemel nõuetele vastavusele.

Komisjon peaks nõudma liikmesriikidelt tulemuspõhiste sisemiste hindamiste tegemist ning edendama selle valdkonna hea tava jagamist.

| e) | Käimasoleva programmitöö perioodi puhul on kohustuslik vahehindamine asendatud vajadustel põhinevate jätkuvate hindamistega. Samalaadne lähenemisviis nähakse ette perioodiks pärast 2013. aastat. Vt komisjoni vastust punktile 4.55. |
| --- | --- |

e)

---

(1)  Võrdlusanalüüsi käigus võrreldakse tegelikult toimunut sellega, mis oleks juhtunud juhul, kui sekkumist ei oleks toimunud.

LISA 4.5c

ERIARUANDE NR 7/2009 PÕHJAL VÕETUD MEETMED: KONTROLLIKOJA SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMETE ANALÜÜS

| Algsed soovitused | Üldhinnang võetud meetmetele | Allesjäänud või lisandunud puudused | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. soovitus: |
| Programmijuhina mõjuvõimu saavutamiseks peaks komisjon kohandama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt tööstusprogrammi arendamise ja juhtimise eripäradele: | Soovitus on osaliselt ellu viidud. | Paljud programmi edukuse jaoks olulised otsused on endiselt tegemata (nt selged strateegilised, poliitilised ja tegevuseesmärgid ning üldised programmi rahastamise ja kulude jagamise mudelid) | GNSSi programmide juhtimise eest vastutav Euroopa Komisjon kehtestas kõnealuste programmide rakendamiseks vajaliku õigusliku ja tehnilise raamistiku, võttes seejuures arvesse kontrollikoja soovitusi.


  Komisjon esitab uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames uue seadusandliku ettepaneku, millega jätkata programmide Galileo ja EGNOS rakendamist. See hõlmab muu hulgas kõnealuste programmide juhtimisraamistikku ning vajalike eelarvevahendite ajakohastatud prognoose.


  Nii transpordinõukogu 2011. aasta märtsi järeldustes kui ka Euroopa Parlamendi 2011. aasta juuni resolutsioonis toetatakse programmide rahastamist ELi eelarvest.


  Programmide eelarvete ekstrapoleerimine olukorras, kus ei teata tulevase avaliku finantstoetuse suurust, ei võimalda teha järeldusi netokulutuste kogusumma kohta. |
| a) | inimressursside suurus ja pädevus peaksid olema proportsionaalsed programmijuhi ülesannetega; |

Algsed soovitused

Üldhinnang võetud meetmetele

Allesjäänud või lisandunud puudused

Komisjoni vastus

1. soovitus:

Programmijuhina mõjuvõimu saavutamiseks peaks komisjon kohandama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt tööstusprogrammi arendamise ja juhtimise eripäradele:

Soovitus on osaliselt ellu viidud.

Paljud programmi edukuse jaoks olulised otsused on endiselt tegemata (nt selged strateegilised, poliitilised ja tegevuseesmärgid ning üldised programmi rahastamise ja kulude jagamise mudelid)

GNSSi programmide juhtimise eest vastutav Euroopa Komisjon kehtestas kõnealuste programmide rakendamiseks vajaliku õigusliku ja tehnilise raamistiku, võttes seejuures arvesse kontrollikoja soovitusi.

Komisjon esitab uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames uue seadusandliku ettepaneku, millega jätkata programmide Galileo ja EGNOS rakendamist. See hõlmab muu hulgas kõnealuste programmide juhtimisraamistikku ning vajalike eelarvevahendite ajakohastatud prognoose.

Nii transpordinõukogu 2011. aasta märtsi järeldustes kui ka Euroopa Parlamendi 2011. aasta juuni resolutsioonis toetatakse programmide rahastamist ELi eelarvest.

Programmide eelarvete ekstrapoleerimine olukorras, kus ei teata tulevase avaliku finantstoetuse suurust, ei võimalda teha järeldusi netokulutuste kogusumma kohta.

a)

inimressursside suurus ja pädevus peaksid olema proportsionaalsed programmijuhi ülesannetega;

| a) | Komisjonis GNSS programmidega töötavate inimeste arv on suurenenud 13 inimeselt (2007) 75 inimeseni 2010. aasta märtsis. Järgmine suur ülesanne on inimressursside järjepidevuse säilitamine peale 2013. aastat. |
| --- | --- |

a)

Komisjonis GNSS programmidega töötavate inimeste arv on suurenenud 13 inimeselt (2007) 75 inimeseni 2010. aasta märtsis. Järgmine suur ülesanne on inimressursside järjepidevuse säilitamine peale 2013. aastat.

| b) | tuleks luua asjakohane ELi ja ESA vahelise koostöö tegevusraamistik; |
| --- | --- |

b)

tuleks luua asjakohane ELi ja ESA vahelise koostöö tegevusraamistik;

| b) | Komisjon on sõlminud Euroopa Kosmoseagentuuriga EGNOSt ja Galileod hõlmavad delegeerimiskokkulepped, mis kehtivad 2015. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on sõlminud Euroopa Kosmoseagentuuriga EGNOSt ja Galileod hõlmavad delegeerimiskokkulepped, mis kehtivad 2015. aasta lõpuni.

| c) | komisjon peaks tagama finantsvahendite olemasolu infrastruktuuri rahastamiseks (muul viisil kui toetuste kaudu) ja võtma pikaajalise kohustuse katta selle infrastruktuuri tegevus- ja täiendamiskulud; |
| --- | --- |

c)

komisjon peaks tagama finantsvahendite olemasolu infrastruktuuri rahastamiseks (muul viisil kui toetuste kaudu) ja võtma pikaajalise kohustuse katta selle infrastruktuuri tegevus- ja täiendamiskulud;

| c) | Hoolimata sellest, et komisjon on teinud prognoosi projekti keskpika ja pika perspektiivi kulude kohta, ei ole vajaliku rahastamise allikaid veel kindlustatud. Komisjoni andmetele tuginedes märgib kontrollikoda, et keskpikas ja pikas perspektiivis (kuni aastani 2030) võib projekti maksumus ulatuda 20,4 miljardi euroni ning kommertstegevusest saadav tulu katab hinnanguliselt vähem kui 10 % prognoositud aastastest tegevuskuludest. |
| --- | --- |

c)

Hoolimata sellest, et komisjon on teinud prognoosi projekti keskpika ja pika perspektiivi kulude kohta, ei ole vajaliku rahastamise allikaid veel kindlustatud. Komisjoni andmetele tuginedes märgib kontrollikoda, et keskpikas ja pikas perspektiivis (kuni aastani 2030) võib projekti maksumus ulatuda 20,4 miljardi euroni ning kommertstegevusest saadav tulu katab hinnanguliselt vähem kui 10 % prognoositud aastastest tegevuskuludest.

| d) | programmi juhtimisstruktuur peaks võimaldama programmijuhil oma ülesandeid järjepidevalt täita (määratleda ootused, anda volitused ja kontrollida tegevust). |
| --- | --- |

d)

programmi juhtimisstruktuur peaks võimaldama programmijuhil oma ülesandeid järjepidevalt täita (määratleda ootused, anda volitused ja kontrollida tegevust).

| d) | Delegeerimislepingud ja projektijuhtimiskavad on alusdokumendid, millele programmijuht oma ülesannete täitmisel tugineb. |
| --- | --- |

d)

Delegeerimislepingud ja projektijuhtimiskavad on alusdokumendid, millele programmijuht oma ülesannete täitmisel tugineb.

2. soovitus:

Komisjon peaks kiiremas korras selgitama programmi poliitilisi eesmärke ja muutma need strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks, mis annavad Galileole täpse tegevuskava alates praegusest hetkest kuni lõpliku kasutuselevõtuni. Näiteks:

| a) | Milline oleks Galileo positsioon kommertssüsteemina? Kas programm peab oma kulud tasa tegema või vajab see pidevat avaliku sektori toetust? Kas programmi eesmärk on toota võimalikult palju tulu või võimalikult palju makromajanduslikku kasu ja teenindada kogu Galileo väärtusahelat selle rakenduste abil toodetud teenuste ja toodete kaudu? |
| --- | --- |

a)

Milline oleks Galileo positsioon kommertssüsteemina? Kas programm peab oma kulud tasa tegema või vajab see pidevat avaliku sektori toetust? Kas programmi eesmärk on toota võimalikult palju tulu või võimalikult palju makromajanduslikku kasu ja teenindada kogu Galileo väärtusahelat selle rakenduste abil toodetud teenuste ja toodete kaudu?

Soovitus on ellu viimata.

Komisjon on palunud liikmesriikidel selgitada programmi poliitilisi eesmärke (eriti just avalikud reguleeritud teenused ja inimelude ohutusega seotud teenused) selleks, et need saaks muuta strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks. Ühist seisukohta pole aga veel kokku lepitud ja see toob endaga kaasa viivitusi programmi täpse kavandamisega seotud tähtsate otsuste vastuvõtmisel.

Programmi poliitilisi eesmärke tuleb kiiremas korras selgitada ja need tuleb muuta strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks.

Komisjon on arvamusel, et määrusega (EÜ) nr 683/2008 (1) selgitati Galileo programmi üldiseid poliitilisi ja strateegilisi eesmärke.

Rakenduslikud eesmärgid, nagu avalik reguleeritud teenus, ohutusteenus, otsingu- ja päästeteenus, kaubandusteenus, on praegu ettevalmistamisel ning võetakse vastu 2011. ja 2012. aasta jooksul.

4. soovitus:

Komisjon peaks tagama järgmiste teemade käsitlemise:

Soovitus on osaliselt täidetud.

Lõpliku tehnilise testimise võimaldamiseks peab Galileo teenuste lõplik spetsifikatsioon olema fikseeritud.

Õiguslik ja reguleeriv raamistik, k.a tsiviilvastutuse poliitika, peaks olema lõplikult valmis.

Komisjon esitab uue mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames uue seadusandliku ettepaneku, millega jätkata programmide Galileo ja EGNOS rakendamist. See hõlmab muu hulgas kõnealuste programmide juhtimisraamistikku ning vajalike eelarvevahendite ajakohastatud prognoose.

Üksikasjalikud määrused on ettevalmistamisel ning need võetakse vastu 2011. ja 2012. aasta jooksul.

| a) | asjakohaste ja hästi põhjendatud kasutajanõuete analüüs, konsolideerimine ja kinnitamine; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste ja hästi põhjendatud kasutajanõuete analüüs, konsolideerimine ja kinnitamine;

| a) | Kuna kasutajanõudeid ei ole veel kindlaks määratud (nimelt avalikud reguleeritud teenused, inimelude ohutusega seotud teenused ning otsingu- ja päästeteenused), pole komisjon neid veel Euroopa Kosmoseagentuurile edastanud, et see saaks lõpetada vastavate tehniliste tingimuste väljatöötamise. |
| --- | --- |

a)

Kuna kasutajanõudeid ei ole veel kindlaks määratud (nimelt avalikud reguleeritud teenused, inimelude ohutusega seotud teenused ning otsingu- ja päästeteenused), pole komisjon neid veel Euroopa Kosmoseagentuurile edastanud, et see saaks lõpetada vastavate tehniliste tingimuste väljatöötamise.

| b) | toetavate tegevuste arendamine (nt nõutav õiguslik ja reguleeriv raamistik). |
| --- | --- |

b)

toetavate tegevuste arendamine (nt nõutav õiguslik ja reguleeriv raamistik).

| b) | Euroopa Parlamendis on praegu käimas avalike reguleeritud teenuste määruse arutelu. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendis on praegu käimas avalike reguleeritud teenuste määruse arutelu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, 9. juuli 2008, Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta.

---

5. PEATÜKK

Välisabi, arengukoostöö ja laienemine

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

EuropeAid

Välissuhete peadirektoraat

Laienemise peadirektoraat

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Laienemise peadirektoraat

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsus

Kokkuvõte ja soovitused

Eriaruande nr 9/2008 (vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal antava ELi abi mõjususe kohta Valgevenes, Moldovas ja Ukrainas) alusel võetud meetmed

Sissejuhatus

Soovituste alusel võetud meetmed

Järeldused

Eriaruande nr 10/2008 (EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas) alusel võetud meetmed

Sissejuhatus

Soovituste alusel võetud meetmed

Soovitused vahendite eraldamise ja eelisjärjekorda seadmise kohta

Soovitused vahendite juhtimise ja tõhususe kohta

Järeldused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 19 – välissuhted; 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega, (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. 2010. aastal hõlmatud tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 5.1
  . Peatükis esitatakse ka kahe eriaruande põhjal komisjoni poolt võetud meetmed. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

5.1.

Peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 19 – välissuhted; 21 – arengukoostöö ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega, (1) 22 – laienemine ja 23 – humanitaarabi. 2010. aastal hõlmatud tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 5.1
  . Peatükis esitatakse ka kahe eriaruande põhjal komisjoni poolt võetud meetmed.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

| 5.2. | 2010. aastal haldasid välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutusi koostöötalitus EuropeAid (edaspidi „EuropeAid”) (2) ja välissuhete peadirektoraat (3). Laienemiskulutusi haldas laienemise peadirektoraat ja humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga, tegeles humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat. |
| --- | --- |

5.2.

2010. aastal haldasid välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutusi koostöötalitus EuropeAid (edaspidi „EuropeAid”) (2) ja välissuhete peadirektoraat (3). Laienemiskulutusi haldas laienemise peadirektoraat ja humanitaarabiga, sealhulgas ka toiduabiga, tegeles humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat.

| 5.3. | Enamik nelja peadirektoraadi hallatud kulutustest tehakse ettemaksete alusel, mis peavad vastama ainult piiratud arvule tingimustele, kuna vahe- ja lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelike kulude esitamisest ja tõendamisest ning on üldiselt seotud suuremate riskidega kui ettemaksed. |
| --- | --- |

5.3.

Enamik nelja peadirektoraadi hallatud kulutustest tehakse ettemaksete alusel, mis peavad vastama ainult piiratud arvule tingimustele, kuna vahe- ja lõppmaksed sõltuvad kõikide projekti tegelike kulude esitamisest ja tõendamisest ning on üldiselt seotud suuremate riskidega kui ettemaksed.

EuropeAid

| 5.4. | EuropeAidi hallatud kulutuste hulka kuuluvad:






  a) | Aasia, Ladina-Ameerika ja AKV riidele arenguabi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EuropeAidi hallatud kulutuste hulka kuuluvad:

a)

Aasia, Ladina-Ameerika ja AKV riidele arenguabi andmine ja nende riikidega tehtav majanduskoostöö;

| b) | Euroopa naabruspoliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga; |
| --- | --- |

b)

Euroopa naabruspoliitika, kaasa arvatud strateegiline partnerlus Venemaaga;

| c) | temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused. |
| --- | --- |

c)

temaatilised programmid, sealhulgas toiduainetega kindlustatus, valitsusvälised osalejad ja kohalikud omavalitsused, keskkond, tervis ja haridus, demokraatia ja inimõigused.

Tabel 5.1 –   Välisabi, arengukoostöö ja laienemine – põhiteave 2010

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarve-jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed | Haldamise viis |
| 19 | Välissuhted | Halduskulud | 443 | Otsene tsentraliseeritud |
| Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega | 50 | Otsene tsentraliseeritud |
| Ühine välis- ja julgeolekupoliitika | 256 | Kaudne tsentraliseeritud / ühine |
| Euroopa algatus demokraatia ja inimõiguste toetuseks | 152 | Otsene tsentraliseeritud |
| Suhted ja koostöö ELi-väliste tööstusriikidega | 20 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kriisidele reageerimine ja ohud ülemaailmsele julgeolekule | 242 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa naabruspoliitika ja suhted Venemaaga | 1 520 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Suhted Ladina-Ameerikaga | 287 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Suhted Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidega | 678 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 35 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 3 683 | |
| 21 | Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega | Halduskulud | 386 | Otsene tsentraliseeritud |
| Toiduainetega kindlustatus | 537 | Otsene tsentraliseeritud |
| Valitsusvälised osalejad arengukoostöös | 250 | Otsene tsentraliseeritud |
| Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine | 105 | Otsene tsentraliseeritud |
| Inimeste ja ühiskonna areng | 131 | Otsene tsentraliseeritud / ühine |
| Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega | 254 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine |
| Arengukoostöömeetmed ja ühekordsed programmid | 29 | Otsene tsentraliseeritud |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 16 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 708 | |
| 22 | Laienemine | Halduskulud | 91 | Otsene tsentraliseeritud |
| Laienemisprotsess ja -strateegia | 1 005 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne / detsentraliseeritud |
| Ühinemisjärgne rahaline toetus | 22 | Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud |
| Teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia | 12 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 130 | |
| 23 | Humanitaarabi | Halduskulud | 29 | Otsene tsentraliseeritud |
| Humanitaarabi | 942 | Otsene tsentraliseeritud / ühine |
| | 971 | |
| Halduskulud kokku (25) | 949 | |
| Muud tegevuskulud | 6 543 | |
| Nendest: | — | ettemaksed |

(miljonit eurot)

Eelarve-jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed

Haldamise viis

19

Välissuhted

Halduskulud

443

Otsene tsentraliseeritud

Sisserände- ja varjupaigaalane koostöö kolmandate riikidega

50

Otsene tsentraliseeritud

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika

256

Kaudne tsentraliseeritud / ühine

Euroopa algatus demokraatia ja inimõiguste toetuseks

152

Otsene tsentraliseeritud

Suhted ja koostöö ELi-väliste tööstusriikidega

20

Otsene tsentraliseeritud

Kriisidele reageerimine ja ohud ülemaailmsele julgeolekule

242

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa naabruspoliitika ja suhted Venemaaga

1 520

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Suhted Ladina-Ameerikaga

287

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Suhted Aasia, Kesk-Aasia ja Lähis-Ida riikidega

678

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

35

Otsene tsentraliseeritud

3 683

21

Arengukoostöö ja suhted AKV riikidega

Halduskulud

386

Otsene tsentraliseeritud

Toiduainetega kindlustatus

537

Otsene tsentraliseeritud

Valitsusvälised osalejad arengukoostöös

250

Otsene tsentraliseeritud

Keskkond ja loodusvarade, sealhulgas energia säästev majandamine

105

Otsene tsentraliseeritud

Inimeste ja ühiskonna areng

131

Otsene tsentraliseeritud / ühine

Piirkondlik koostöö Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani (AKV) riikidega

254

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud / ühine

Arengukoostöömeetmed ja ühekordsed programmid

29

Otsene tsentraliseeritud

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

16

Otsene tsentraliseeritud

1 708

22

Laienemine

Halduskulud

91

Otsene tsentraliseeritud

Laienemisprotsess ja -strateegia

1 005

Otsene tsentraliseeritud / kaudne / detsentraliseeritud

Ühinemisjärgne rahaline toetus

22

Otsene tsentraliseeritud / detsentraliseeritud

Teavitamis- ja kommunikatsioonistrateegia

12

Otsene tsentraliseeritud

1 130

23

Humanitaarabi

Halduskulud

29

Otsene tsentraliseeritud

Humanitaarabi

942

Otsene tsentraliseeritud / ühine

971

Halduskulud kokku (25)

949

Muud tegevuskulud

6 543

Nendest:

—

4 067

| — | vahe-/lõppmaksed |
| --- | --- |

—

2 476

Eelarveaasta maksed kokku

7 492

Eelarveaasta kulukohustused kokku

8 126

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

| 5.5. | Suuremat osa välistegevuse kulutustest haldavad komisjoni talitused otsese tsentraliseeritud halduse kaudu kas komisjoni peakorteris või haldavad neid komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi hallatakse ühiselt. |
| --- | --- |

5.5.

Suuremat osa välistegevuse kulutustest haldavad komisjoni talitused otsese tsentraliseeritud halduse kaudu kas komisjoni peakorteris või haldavad neid komisjoni delegatsioonid vastavates kolmandates riikides. Rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu antavat abi hallatakse ühiselt.

| 5.6. | Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui kogemustelt. ELi toetuse saamiseks peavad projektid olema kooskõlas keerukate eeskirjadega, sh ka hanke- ja lepingute sõlmimise menetlustega. |
| --- | --- |

5.6.

Toetatavad projektid paiknevad hajutatult enam kui 150 riigis ja rakendusorganisatsioonid varieeruvad nii suuruselt kui kogemustelt. ELi toetuse saamiseks peavad projektid olema kooskõlas keerukate eeskirjadega, sh ka hanke- ja lepingute sõlmimise menetlustega.

Välissuhete peadirektoraat

| 5.7. | Välissuhete peadirektoraadi hallatud kulutused on peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, stabiliseerimisvahendi ja tööstusriikide rahastamisvahendi alusel rakendatavate meetmetega. Põhieesmärgid on rahu säilitamine; konfliktide ärahoidmine, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ja ELi välispoliitika, majandusintegratsiooni ja globaalsete küsimustega seotud huvide edendamine peamiste suure sissetulekuga tööstuspartnerite hulgas. Välissuhete peadirektoraat haldab samuti muid tegevuskulusid, mis on seotud peadirektoraadi poliitika strateegia ja kooskõlastamisega välissuhete poliitikavaldkonnas. |
| --- | --- |

5.7.

Välissuhete peadirektoraadi hallatud kulutused on peamiselt seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika, stabiliseerimisvahendi ja tööstusriikide rahastamisvahendi alusel rakendatavate meetmetega. Põhieesmärgid on rahu säilitamine; konfliktide ärahoidmine, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine ja ELi välispoliitika, majandusintegratsiooni ja globaalsete küsimustega seotud huvide edendamine peamiste suure sissetulekuga tööstuspartnerite hulgas. Välissuhete peadirektoraat haldab samuti muid tegevuskulusid, mis on seotud peadirektoraadi poliitika strateegia ja kooskõlastamisega välissuhete poliitikavaldkonnas.

| 5.8. | Ühise välis- ja julgeolekupoliitika vallas on kulutused peamiselt seotud Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika elluviimisega tsiviilmissioonide kaudu tavaliselt suure poliitilise riskiga ebastabiilsetes riikides ja piirkondades. |
| --- | --- |

5.8.

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika vallas on kulutused peamiselt seotud Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika elluviimisega tsiviilmissioonide kaudu tavaliselt suure poliitilise riskiga ebastabiilsetes riikides ja piirkondades.

Laienemise peadirektoraat

| 5.9. | Laienemise peadirektoraat haldab laienemisstrateegia ja -protsessi kulutusi peamiselt ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, Phare programmi (kaasa arvatud ühinemisjärgne abi), programmi Cards (4) ja Türgi ühinemiseelse abiprogrammi raames. |
| --- | --- |

5.9.

Laienemise peadirektoraat haldab laienemisstrateegia ja -protsessi kulutusi peamiselt ühinemiseelse abiprogrammi rahastamisvahendi, Phare programmi (kaasa arvatud ühinemisjärgne abi), programmi Cards (4) ja Türgi ühinemiseelse abiprogrammi raames.

| 5.10. | Oluline osa kulutusi tehakse otsemaksete alusel abisaajariikide riigiasutustele (detsentraliseeritud haldus). Reeglina tehakse esimene makse asjaomaste riiklike programmidega seonduvate rahastamislepingute allkirjastamisel. Eelrahastamise järgmiste osamaksete tegemine sõltub eduaruande heakskiitmisest, milles kinnitatakse, et teatud protsent eelnevalt ülekantud vahenditest on juba välja makstud. |
| --- | --- |

5.10.

Oluline osa kulutusi tehakse otsemaksete alusel abisaajariikide riigiasutustele (detsentraliseeritud haldus). Reeglina tehakse esimene makse asjaomaste riiklike programmidega seonduvate rahastamislepingute allkirjastamisel. Eelrahastamise järgmiste osamaksete tegemine sõltub eduaruande heakskiitmisest, milles kinnitatakse, et teatud protsent eelnevalt ülekantud vahenditest on juba välja makstud.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

| 5.11. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab oma peakorterist teostatava ELi humanitaarabiga seotud kulutuste haldamise eest (5). Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv haldus). Rahastamislepingud sõlmitakse ainult nende valitsusväliste organisatsioonidega, mis on sõlminud partnerluse raamlepingu, või nende ÜRO organisatsioonidega, mis on sõlminud finants- ja haldusraamistiku lepingu. Alates 2010. aastast vastutab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ka Euroopa kodanikukaitse (6) kulutuste haldamise eest, mille ta võttis üle keskkonna peadirektoraadilt. |
| --- | --- |

5.11.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab oma peakorterist teostatava ELi humanitaarabiga seotud kulutuste haldamise eest (5). Ligikaudu pooled maksetest on seotud valitsusväliste organisatsioonidega (otsene tsentraliseeritud haldus) ja teine pool kas ÜRO või teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega (rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv haldus). Rahastamislepingud sõlmitakse ainult nende valitsusväliste organisatsioonidega, mis on sõlminud partnerluse raamlepingu, või nende ÜRO organisatsioonidega, mis on sõlminud finants- ja haldusraamistiku lepingu. Alates 2010. aastast vastutab humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ka Euroopa kodanikukaitse (6) kulutuste haldamise eest, mille ta võttis üle keskkonna peadirektoraadilt.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 5.12. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma auditi puhul tuleks märkida järgmist:






  a) | kontrolliti 165 maksest koosnevat valimit, mis hõlmas 75 ettemakset ning 90 vahe- ja lõppmakset; |
| --- | --- | --- |

5.12.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma auditi puhul tuleks märkida järgmist:

a)

kontrolliti 165 maksest koosnevat valimit, mis hõlmas 75 ettemakset ning 90 vahe- ja lõppmakset;

| b) | hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi peakorterites ning ka ELi delegatsioonides, sealhulgas:






  i) | eelkontrollid, |
| --- | --- | --- |

b)

hinnati järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi peakorterites ning ka ELi delegatsioonides, sealhulgas:

i)

eelkontrollid,

| ii) | kontroll ja järelevalve, |
| --- | --- |

ii)

kontroll ja järelevalve,

| iii) | välisauditid ja heakskiidumenetlused (7), |
| --- | --- |

iii)

välisauditid ja heakskiidumenetlused (7),

| iv) | siseaudit. |
| --- | --- |

iv)

siseaudit.

| c) | vaadati läbi komisjoni juhtkonna esitatud teave, mis hõlmas EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi iga-aastaseid aasta tegevusaruandeid. |
| --- | --- |

c)

vaadati läbi komisjoni juhtkonna esitatud teave, mis hõlmas EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi iga-aastaseid aasta tegevusaruandeid.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 5.13. | Tehingute kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leidis kontrollikoda, et vigadest on mõjutatud 23 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 1,7 % (8). Kõik kvantifitseeritavad vead esinesid vahe- ja lõppmaksetes. Lisaks avastas kontrollikoda mittekvantifitseeritavate vigade suure sageduse. |
| --- | --- |

5.13.

Tehingute kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leidis kontrollikoda, et vigadest on mõjutatud 23 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 1,7 % (8). Kõik kvantifitseeritavad vead esinesid vahe- ja lõppmaksetes. Lisaks avastas kontrollikoda mittekvantifitseeritavate vigade suure sageduse.

| 5.13. | Komisjon väljendab heameelt kontrollikoja järelduse üle, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkonna rühma 2010. aasta tehingud ei sisaldanud olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Enamik tuvastatud kvantifitseeritavaid vigu on seotud abikõlblikkusega: väljaspool abikõlblikkusperioodi tehtud kulutused, abikõlbmatud kulud seoses projektide väljamaksetaotlustega, ilma piisavate tõendavate dokumentideta tehtud kulud, komisjonipoolsed asjakohastes lepingutes ette nägemata maksed. Näited vigade kohta on esitatud allpool (vt näide 5.1). |
| --- | --- |

5.14.

Enamik tuvastatud kvantifitseeritavaid vigu on seotud abikõlblikkusega: väljaspool abikõlblikkusperioodi tehtud kulutused, abikõlbmatud kulud seoses projektide väljamaksetaotlustega, ilma piisavate tõendavate dokumentideta tehtud kulud, komisjonipoolsed asjakohastes lepingutes ette nägemata maksed. Näited vigade kohta on esitatud allpool (vt näide 5.1).

Näide 5.1

Väljaspool rakendusperioodi tehtud tööd (Serbia)

Üks auditeeritud tehingutest oli vahemakse, mis tehti reoveepuhasti taastamis- ja laiendamistööde lepingu raames. Tööde lõpetamise tähtaeg oli 5. märts 2009. Auditeeritud maksega seotud töid tehti peale lepingujärgse rakendusperioodi lõppu ja kulusertifikaadil märgitust erineval perioodil. Seega hinnati üle 800 000 euro suurune makse abikõlbmatuks.

Lepingus ettenähtust suuremad vahemaksed

Ukrainas oli tehnilise abi lepingu eritingimustena sätestatud, et vahemaksed ei tohi olla suuremad kui 90 % lepingu kogumaksumusest. Komisjon tegi vahemakseid kuni 96 % lepingu kogusummast, mistõttu tekkis 309 478 euro suurune enammakse.

Näited 5.1

Väljaspool abikõlblikkusperioodi tehtud tööd (Serbia)

Tööde puhul, mille lepingus määratud tähtaja lõpus leiab insener, et tööd ei ole lõpetatud või ei vasta nõutavatele spetsifikatsioonidele, on tööandjal õigus nõuda tööde lõpetamist.

Kõnealusel konkreetsel juhul lükkas komisjon tasumata maksete maksmise edasi, kuni tööd vastasid lepingus sätestatud standarditele.

Lepingus ette nähtust suuremad vahemaksed

Komisjon tunnistab, et tehti arvutusviga. Samas ei oleks kõnealusel maksel, mille tulemusena oli ettemaksete kogusumma 96 % õige ülemmäära 90 % asemel, EÜ eelarvele allesjäävat finantsmõju, sest lõppmakset vähendataks vastava summa võrra või algatataks tagastamismenetlus (panga finantstagatise toel). Kõnealune näide illustreerib komisjoni kontrollisüsteemi mitmeaastast struktuuri.

| 5.15. | Enamik tuvastatud mittekvantifitseeritavaid vigu on seotud hankemenetlusega ja komisjonipoolse lepingute pikendamisega ning 53 maksest, kus oli kasutatud hankemenetlust, sisaldasid vigu 14 (9). |
| --- | --- |

5.15.

Enamik tuvastatud mittekvantifitseeritavaid vigu on seotud hankemenetlusega ja komisjonipoolse lepingute pikendamisega ning 53 maksest, kus oli kasutatud hankemenetlust, sisaldasid vigu 14 (9).

| 5.16. | Üks kolmandik vigadest avastati vahemaksetes, mida võib sisekontrolli käigus järgnevate kontrollidega parandada. Kaks kolmandikku vigadest leiti lõppmaksetes, mida komisjoni kontrollid ei olnud avastanud. Selle kohta on toodud alljärgnev näide (vt näide 5.2). |
| --- | --- |

5.16.

Üks kolmandik vigadest avastati vahemaksetes, mida võib sisekontrolli käigus järgnevate kontrollidega parandada. Kaks kolmandikku vigadest leiti lõppmaksetes, mida komisjoni kontrollid ei olnud avastanud. Selle kohta on toodud alljärgnev näide (vt näide 5.2).

| 5.16. | Komisjon on seisukohal, et meetmed, mida võetakse vigade avastamiseks ja nende parandamiseks (nt aruannete koostamine, välisauditid, komisjoni töötajate kontroll kulude ja tehingute üle) enne lõppmaksete tegemist, on mõjusad. Lisaks saab võimalikke vigu parandada hiljem järelauditite ja asjaomaste tagasimaksete kaudu. Sellegipoolest ei ole kontrolliga võimalik finantsvea riski määra nullini vähendada. |
| --- | --- |

5.16.

Näide 5.2

Komisjoni kontrollidega avastamata vead lõppmakses

Nicaraguas leiti erinevat tüüpi vigu lõppmakses, mis tehti maal elavate perekondade orgaaniliste kašupähklite tootmise ja turustamise toetamise projekti raames. Nimetatud vead olid kulude deklareerimisel: lõpparuandes deklareeritud summad, mida ei olnud kajastatud raamatupidamisdokumentides, arvete ja maksmist tõendavate dokumentide puudumine, riigihanke-eeskirjade rikkumine ja päritolusertifikaatide puudumine. Leitud vigade tõttu on 157 629,89 euro suurune summa (ehk 21,7 % projekti kogusummast) abikõlbmatu. Komisjon ei avastanud neist vigadest lõppmakse tegemisel mitte ühtegi.

Näide 5.2

Komisjoni avastamata vead lõppmakses

Esitatud näites ei olnud EuropeAidi kavandatud kontroll veel lõppenud. Kõnealune leping oli juba delegatsiooni enda riskihindamise (2009) põhjal valitud 2010. aasta auditikavasse täiendava järelauditi tegemiseks (lisaks kohustuslikule kulude kontrolli auditile lõppmakse ajal). Nimetatud audit, millega leiti, et 0,28 miljoni euro väärtuses kulusid on abikõlbmatud, ei olnud kontrollikoja kontrollkäigu ajal, mille käigus leiti 0,16 miljoni euro väärtuses abikõlbmatuid kulusid, veel lõppenud. Nii omaenda auditi kui ka Euroopa Kontrollikoja kontrollkäigu tulemusel on delegatsioon juba algatanud tagastamismenetluse. Selle näitega tõendatakse nii ELi kontrolli olulist ulatust (arvestades seda, et kõnealust 0,7 miljonit euro suurust projekti kontrollisid ELi audiitorid 2009. ja 2010. aasta jooksul kolmel korral) kui ka EuropeAidi kohustusliku auditi metoodika, sealhulgas igal aastal tehtava riskihindamise tulemuslikkust.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 5.17. | EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi süsteemide kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.2
  . Kontrollikoda leidis, et mõlema peadirektoraadi süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. EuropeAidi süsteemide hindamise üksikasjalikud tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta (aruanne arengufondide kohta). |
| --- | --- |

5.17.

EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi süsteemide kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.2
  . Kontrollikoda leidis, et mõlema peadirektoraadi süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. EuropeAidi süsteemide hindamise üksikasjalikud tulemused on esitatud kontrollikoja aastaaruandes kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta (aruanne arengufondide kohta).

| 5.17. | Komisjon tänab kontrollikoda kontrollikoja aastaaruandes kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta (aruandes arengufondide kohta) esitatud järelduse eest, et EuropeAidi kontrollikeskkonda hinnatakse mõjusaks (punkt 30). |
| --- | --- |

5.17.

Laienemise peadirektoraat

Eelkontrollid

| 5.18. | 2010. aastal võeti sisekontrollimenetluste parandamiseks positiivseid samme. Sellest hoolimata ei olnud võimalik kinnitada sisekontrollimenetluste parandamise täielikku mõjusust ja seega hinnati need osaliselt mõjusaks. |
| --- | --- |

5.18.

2010. aastal võeti sisekontrollimenetluste parandamiseks positiivseid samme. Sellest hoolimata ei olnud võimalik kinnitada sisekontrollimenetluste parandamise täielikku mõjusust ja seega hinnati need osaliselt mõjusaks.

| 5.18. | Komisjon nõustus kontrollikoja 2009. aasta aruandes esitatud soovitustega ning võttis kiiresti vastu hulga meetmeid ja juhiseid. Kõnealuseid meetmeid hakati rakendama 2010. aastal ning nende täielik mõju kavatsetakse saavutada 2011. aastal. |
| --- | --- |

5.18.

| 5.19. | 2009. aastal koostas laienemise peadirektoraat põhjaliku dokumendi „Sisekontrollistrateegia”, millele 2010. aastal järgnes uute (10) ja läbivaadatud (11) menetluste arendamine. |
| --- | --- |

5.19.

2009. aastal koostas laienemise peadirektoraat põhjaliku dokumendi „Sisekontrollistrateegia”, millele 2010. aastal järgnes uute (10) ja läbivaadatud (11) menetluste arendamine.

| 5.20. | Komisjon koostas riikide ametiasutustele akrediteerimiskriteeriumide rakenduseeskirjad eesmärgiga anda riiklikele ametiasutustele volitused detsentraliseeritud halduseks, kuid need ei olnud piisavalt üksikasjalikud (nt ei ole määratletud eelkontrollide tühistamiseks vajalikke võrdlusaluseid või haldusvolituste andmise peatamise tingimusi). |
| --- | --- |

5.20.

Komisjon koostas riikide ametiasutustele akrediteerimiskriteeriumide rakenduseeskirjad eesmärgiga anda riiklikele ametiasutustele volitused detsentraliseeritud halduseks, kuid need ei olnud piisavalt üksikasjalikud (nt ei ole määratletud eelkontrollide tühistamiseks vajalikke võrdlusaluseid või haldusvolituste andmise peatamise tingimusi).

| 5.20. | Kriteeriumid haldusvolituste andmiseks riiklikele asutustele (ja, vastupidi, haldamise delegeerimise peatamise tingimused) on sätestatud ühinemiseelse abi rahastamisvahendi rakendusmääruses (EÜ) nr 718/2007.

  Lisatingimused (või võrdlusalused) saab leppida abisaajariigiga kokku igal juhul eraldi ning need võiksid sisalduda detsentraliseeritud halduse puhul sõlmitavates rahastamislepingutes. |
| --- | --- |

5.20.

Lisatingimused (või võrdlusalused) saab leppida abisaajariigiga kokku igal juhul eraldi ning need võiksid sisalduda detsentraliseeritud halduse puhul sõlmitavates rahastamislepingutes.

| 5.21. | Peakorteri ja delegatsioonide maksete kontrollimises ja lõppdeklaratsioonides ilmneb jätkuvalt puudusi nende kontrollide auditijäljes, mida komisjon teeb finantsaruannete aluseks olevate kulude kinnitamiseks (vt näide 5.1 – Serbia). |
| --- | --- |

5.21.

Peakorteri ja delegatsioonide maksete kontrollimises ja lõppdeklaratsioonides ilmneb jätkuvalt puudusi nende kontrollide auditijäljes, mida komisjon teeb finantsaruannete aluseks olevate kulude kinnitamiseks (vt näide 5.1 – Serbia).

| 5.21. | Jätkuvalt tehakse tugevaid jõupingutusi, et kõrvaldada ülejäänud puudused, millele kontrollikoda juhtis tähelepanu maksetehingute kontrollimisel. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | 17 auditeeritud tehingu juures, kus oli kasutatud hankemenetlusi, avastati seitsme puhul (12) vigu hanke läbiviimise etapis (nt valikukriteeriumide mitteasjakohane määratlemine või kohandamine ja vale hankemenetluse kasutamine) või vastavates lepingumuudatustes (nt eeskirjadevastased läbirääkimistega menetlused pärast rakendusaja möödumist). |
| --- | --- |

5.22.

17 auditeeritud tehingu juures, kus oli kasutatud hankemenetlusi, avastati seitsme puhul (12) vigu hanke läbiviimise etapis (nt valikukriteeriumide mitteasjakohane määratlemine või kohandamine ja vale hankemenetluse kasutamine) või vastavates lepingumuudatustes (nt eeskirjadevastased läbirääkimistega menetlused pärast rakendusaja möödumist).

Kontroll ja järelevalve

| 5.23. | Laienemise peadirektoraadi poolne kontroll ja järelevalve on mõjus. |
| --- | --- |

5.23.

Laienemise peadirektoraadi poolne kontroll ja järelevalve on mõjus.

| 5.24. | 2010. aastal jätkas laienemise peadirektoraat uue juhtimisinfosüsteemi arendamist. Kontrollikoda leidis, et uue juhtimisinfosüsteemi puhul kasutatavatesse infosüsteemidesse (CRIS, i-Perseus) (13) sisestatud teabe kvaliteedi kontroll on ebapiisav, mille tõendiks on kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrollimise käigus avastatud kodeerimisvead. |
| --- | --- |

5.24.

2010. aastal jätkas laienemise peadirektoraat uue juhtimisinfosüsteemi arendamist. Kontrollikoda leidis, et uue juhtimisinfosüsteemi puhul kasutatavatesse infosüsteemidesse (CRIS, i-Perseus) (13) sisestatud teabe kvaliteedi kontroll on ebapiisav, mille tõendiks on kontrollikoja läbiviidud tehingute kontrollimise käigus avastatud kodeerimisvead.

| 5.24. | Laienemise peadirektoraat kontrollib CRISis kodeeritud andmeid a) rahavoogude abil (neli inimest vaatab läbi), mis põhineb menetlusjuhenditel, kontrollnimekirjadel ja töötajate korrapärasel koolitusel, b) CRISis sisalduvate andmete automaatsete kontrollimistega ning c) laienemise peadirektoraadi raamatupidamiskorrespondendi tehtava raamatupidamisandmete kvaliteedi kontrolli kaudu. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | Laienemise peadirektoraat on avaldanud delegatsioonidele juhiseid projektide delegatsioonide poolsete kohapealsete kontrollkäikude kohta. Neid ei ole aga täiendatud abivahendiga, mis hõlbustaks kontrollkäikude seaduslikkuse ja korrektsuse alaste tulemuste konsolideerimist. |
| --- | --- |

5.25.

Laienemise peadirektoraat on avaldanud delegatsioonidele juhiseid projektide delegatsioonide poolsete kohapealsete kontrollkäikude kohta. Neid ei ole aga täiendatud abivahendiga, mis hõlbustaks kontrollkäikude seaduslikkuse ja korrektsuse alaste tulemuste konsolideerimist.

| 5.25. | Laienemise peadirektoraat on andnud välja üksikasjaliku kontrollkäikude juhendi, mis on kõigest üks vahend, mille abil saavutada, et finantsaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus oleksid piisavalt tagatud. Kontrollkäikude tulemusi kajastatakse süstemaatiliselt asjaomasele projektikaustale lisatavates lähetusaruannetes. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Seoses detsentraliseeritud haldusega kontrollib laienemise peadirektoraat riikide süsteemide mõjusust ja nende akrediteerimiseks esitatud nõuete täitmist. Peakorteripoolsete süsteemide audititega kontrollitakse ainult riiklike süsteemide (sh sisekontrollisüsteemide) kavandamist, kuna süsteemi toimimise kontrollimise eest vastutavad delegatsioonid kohapeal. Delegatsioonidepoolsete süstemaatiliste kohapealsete kontrollidega saab seda siiski parandada. |
| --- | --- |

5.26.

Seoses detsentraliseeritud haldusega kontrollib laienemise peadirektoraat riikide süsteemide mõjusust ja nende akrediteerimiseks esitatud nõuete täitmist. Peakorteripoolsete süsteemide audititega kontrollitakse ainult riiklike süsteemide (sh sisekontrollisüsteemide) kavandamist, kuna süsteemi toimimise kontrollimise eest vastutavad delegatsioonid kohapeal. Delegatsioonidepoolsete süstemaatiliste kohapealsete kontrollidega saab seda siiski parandada.

| 5.26. | Detsentraliseeritud haldusega abisaajariikide delegatsioonid (2010. aastal Horvaatia ja Türgi) teevad süstemaatilisi kohapealseid kontrolle, mis on kõikide delegatsioonide jaoks iga-aastase kinnitamisstrateegia üks osa, ning vaatavad korralistel kohtumistel asjaomaste riiklike asutustega korrapäraselt läbi riiklike süsteemide toimimise. Laienemise peadirektoraat saab igal aastal kinnitavaid avaldusi, millele on lisatud riikliku eelarvevahendite käsutaja üksikasjalik aruanne ülejäänud puuduste kohta. Et kõrvaldada riikliku süsteemi nõrkused või puudused, lepitakse vajaduse korral abisaajariigiga kokku üksikasjalikes tegevuskavades. |
| --- | --- |

5.26.

Välisauditid ja heakskiidumenetlused

| 5.27. | Välisauditid ja heakskiidumenetlused hinnati mõjusaks. |
| --- | --- |

5.27.

Välisauditid ja heakskiidumenetlused hinnati mõjusaks.

| 5.28. | Seoses tsentraliseeritud haldusega rakendas laienemise peadirektoraat komisjoni soovituste alusel eristrateegiat selleks, et hakata tegema tsentraliseeritult hallatavate lepingute järelauditeid. 2010. aasta lõpuks oli valminud ainult üks auditiaruanne. Juhised ja järelmeetmed iga-aastaste auditikavade ettevalmistamiseks delegatsioonide tasandil ei olnud piisavalt üksikasjalikud (nt laienemise peadirektoraat ei määratlenud delegatsioonide poolt auditeeritavate kulude miinimummäära ja delegatsioonid ei ole kohustatud teavitama peakorterit auditiaruannete alusel võetud meetmetest). |
| --- | --- |

5.28.

Seoses tsentraliseeritud haldusega rakendas laienemise peadirektoraat komisjoni soovituste alusel eristrateegiat selleks, et hakata tegema tsentraliseeritult hallatavate lepingute järelauditeid. 2010. aasta lõpuks oli valminud ainult üks auditiaruanne. Juhised ja järelmeetmed iga-aastaste auditikavade ettevalmistamiseks delegatsioonide tasandil ei olnud piisavalt üksikasjalikud (nt laienemise peadirektoraat ei määratlenud delegatsioonide poolt auditeeritavate kulude miinimummäära ja delegatsioonid ei ole kohustatud teavitama peakorterit auditiaruannete alusel võetud meetmetest).

| 5.28. | Ülejäänud küsimused, millele kontrollikoda iga-aastaste auditikavade raames tähelepanu juhtis, võeti arvesse ja nendega tegeldakse. |
| --- | --- |

5.28.

Siseaudit

| 5.29. | Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2010. aasta auditiaruanded hinnati asjakohasteks ja põhjendatuteks ning need aitasid peadirektoril teha kindlaks peamised riskivaldkonnad laienemise peadirektoraadi sisekontrollisüsteemides. |
| --- | --- |

5.29.

Siseaudit hinnati üldiselt mõjusaks. 2010. aasta auditiaruanded hinnati asjakohasteks ja põhjendatuteks ning need aitasid peadirektoril teha kindlaks peamised riskivaldkonnad laienemise peadirektoraadi sisekontrollisüsteemides.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

| 5.30. | Kontrollikoda ei andnud 2010. aastal erihinnangut humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele. Substantiivsel testimisel ilmnesid siiski mõned humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ülesannetega seonduvate süsteemide eripärad, mis võimaldavad olulisel määral paindlikkust abikõlblike kulude kindlaksmääramisel, nagu on esitatud alljärgnevas näites 5.3. Seega sisaldavad maksed vaid harva abikõlbmatuid kulusid. |
| --- | --- |

5.30.

Kontrollikoda ei andnud 2010. aastal erihinnangut humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi järelevalve- ja kontrollisüsteemidele. Substantiivsel testimisel ilmnesid siiski mõned humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ülesannetega seonduvate süsteemide eripärad, mis võimaldavad olulisel määral paindlikkust abikõlblike kulude kindlaksmääramisel, nagu on esitatud alljärgnevas näites 5.3. Seega sisaldavad maksed vaid harva abikõlbmatuid kulusid.

| 5.30. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat töötab kehtivate õigusnormide raames ning järgib neid täielikult.

  Tegevus humanitaarabi vallas on tulemuspõhine, millest lähtuvalt analüüsis humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat nimetatud valdkonda ning leidis, et kavandatud tulemused on saavutatud. See on ülioluline humanitaarabi raames, kus üks komisjoni peamisi ülesandeid on päästa elusid. Seepärast tunnustatakse finantsmääruses vajalikku paindlikkusmäära, mida selles valdkonnas ka kohaldatakse.


  2010. aastal jätkus järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamine, mida kontrollikoda oma 2009. aasta aruandes humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadile hindas mõjusaks, ning selle tulemuseks oli, et kontrollorganid, kas siis kontrollikoja või komisjoni audiitorid, leidsid väga vähe vigu. |
| --- | --- |

5.30.

Tegevus humanitaarabi vallas on tulemuspõhine, millest lähtuvalt analüüsis humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat nimetatud valdkonda ning leidis, et kavandatud tulemused on saavutatud. See on ülioluline humanitaarabi raames, kus üks komisjoni peamisi ülesandeid on päästa elusid. Seepärast tunnustatakse finantsmääruses vajalikku paindlikkusmäära, mida selles valdkonnas ka kohaldatakse.

2010. aastal jätkus järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamine, mida kontrollikoda oma 2009. aasta aruandes humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadile hindas mõjusaks, ning selle tulemuseks oli, et kontrollorganid, kas siis kontrollikoja või komisjoni audiitorid, leidsid väga vähe vigu.

Näide 5.3

Laiendatud abikõlblikkustingimused

Finants- ja haldusraamistiku lepingute ja partnerluse raamlepingute raames sõlmitud toetuslepingute üldtingimuste kohaselt loetakse abikõlblikeks mõningaid väljaspool meetme konkreetset rakendusperioodi tekkinud kulusid. Ühe projekti raames rahastatud põhivara (nt autod) loetakse abikõlblikuks isegi siis, kui neid võidakse kasutada peamiselt järgneva ELi projekti tarbeks. Põhivara amortisatsiooni võib samuti lugeda abikõlblikuks, mis tähendab kontrollide teostamise vajalikkust selleks, et käsitleda riski, et põhivara ise ei ole rahastatud mõne muu rahastamisvahendiga. Seetõttu on raske teada mingi kindla tegevuse tegelikku kogukulu.

Kaasrahastamismeetmete abikõlblikkuse paindlik tõlgendamine

ÜRO organisatsioonide poolt rakendatavate mitme rahastajaga meetmete puhul kohaldab komisjon „eeldavat lähenemisviisi”. Sellise lähenemisviisi puhul makstakse komisjoni toetus (tavaliselt kindlaksmääratud summa) täies mahus välja juhul, kui projekti raames on tehtud küllaldases mahus abikõlblikke kulusid ning tegevuse üldeesmärgid on saavutatud. Kui mõnel teisel rahastajal on komisjoniga sarnased abikõlblikkustingimused, võib tekkida oht, et samad kulud deklareeritakse nii komisjonile kui ka teisele rahastajale.

Näited 5.3

Laiendatud abikõlblikkustingimused

Väljaspool meetme konkreetset rakendusperioodi tekkinud kulud on seotud peamiselt toidu ja humanitaarotstarbelise varustusega, mida komisjon peab vastuvõetavaks tavaks, selleks et tagada humanitaarabi kiire kogumine ja jaotamine.

Rääkides ostmisest projekti hilisemas etapis, siis seda tehakse humanitaarmeetme enda olemuse ja lühikese kestuse tõttu. Samas uuritakse iga juhtumi puhul, kui ostud tehti projekti lõpu poole, üksikasju, sealhulgas annetuse/ülekande suurust, käimasoleva projekti lõpus eraldi, et hinnata ostu vajalikkust ja põhjendatust.

Kaasrahastamismeetmete abikõlblikkuse paindlik tõlgendamine

Näiline lähenemisviis on välja töötatud selleks, et tagada ELi rahastamisele välistegevuses kohaldatavate õiguslike nõuete täitmine, kui järgitakse kohustust kasutada ELi vahendeid kõige tõhusamalt kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega.

Komisjon vähendab nimetatud riski sellega, et on humanitaarvaldkonnas kooskõlastaja rollis, saadab välja oma eksperte ning vaatab läbi ÜRO esitatud ülevaate ülemaailmse tegevuse rahastamise kohta.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 5.31. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.3
  . Alljärgnevalt on üksikasjalikult esitatud kontrollikoja olulised tähelepanekud. |
| --- | --- |

5.31.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüsi tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 5.3
  . Alljärgnevalt on üksikasjalikult esitatud kontrollikoja olulised tähelepanekud.

| 5.32. | Hoolimata EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi pingutustest iga-aastaste tegevusaruannete koostamisel ja võetud parandusmeetmetest, on endiselt küsimusi, mida komisjonil tuleb veel lahendada. |
| --- | --- |

5.32.

Hoolimata EuropeAidi ja laienemise peadirektoraadi pingutustest iga-aastaste tegevusaruannete koostamisel ja võetud parandusmeetmetest, on endiselt küsimusi, mida komisjonil tuleb veel lahendada.

| 5.33. | Laienemise peadirektoraadi aasta tegevusaruandes arvutatud allesjäänud veamäär piirdub detsentraliseeritud haldusega, mis moodustas 2010. aastal sooritatud maksetest ainult 30 %. |
| --- | --- |

5.33.

Laienemise peadirektoraadi aasta tegevusaruandes arvutatud allesjäänud veamäär piirdub detsentraliseeritud haldusega, mis moodustas 2010. aastal sooritatud maksetest ainult 30 %.

| 5.33. | Asjaolu, et laienemise peadirektoraat arvutas 2010. aasta tegevusaruandes allesjäänud veamäära üksnes detsentraliseeritud halduse juures, ei sea kahtluse alla juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsust. Nagu iga-aastases tegevusaruandes on selgitatud, tekib detsentraliseeritud halduse puhul (mille raames tehti 2010. aastal arvestuslikult umbes 30 % maksetest) kõige rohkem riske. Kui hiljuti kasutusele võetud tsentraliseeritud halduse järelkontrollid on andnud selleks statistiliselt olulise aluse, töötatakse sama näitaja välja ka nimetatud haldusviisi jaoks. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | EuropeAidi peadirektori esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud aruandes EAFide kohta. Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad Euroopa Arengufondide ja Euroopa Liidu üldeelarve korrektsuse seisukohalt finantsjuhtimisele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

5.34.

EuropeAidi peadirektori esitatud teabe analüüsi tulemused on esitatud aruandes EAFide kohta. Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad Euroopa Arengufondide ja Euroopa Liidu üldeelarve korrektsuse seisukohalt finantsjuhtimisele osaliselt õiglase hinnangu.

| 5.34. | Komisjon arvab, et EuropeAidi iga-aastase tegevusaruande kinnitava avalduse neljas osas esitatud kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad on tõepoolest piisavad, et peadirektor saaks nende alusel esitada piisava kinnituse. |
| --- | --- |

5.34.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 5.35. | Kontrollikoda järeldab oma auditööle tuginedes, et välja arvatud vahe- ja lõppmaksed, ei sisaldanud välisabi, arengukoostöö ja laienemise peadirektoraadi 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta maksed olulisel määral vigu. Siiski esines olulisi vigu vahe- ja lõppmaksetes (14). |
| --- | --- |

5.35.

Kontrollikoda järeldab oma auditööle tuginedes, et välja arvatud vahe- ja lõppmaksed, ei sisaldanud välisabi, arengukoostöö ja laienemise peadirektoraadi 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta maksed olulisel määral vigu. Siiski esines olulisi vigu vahe- ja lõppmaksetes (14).

| 5.35. | Komisjon märgib, et 2010. aastal ei sisaldanud välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkonna rühma maksed olulisel määral vigu. Selleks et vähendada vigu vahe- ja lõppmaksetes, jätkatakse kontrollisüsteemi mitmeaastase struktuuri toimimise parandamist. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Kontrollikoda järeldab oma auditööle tuginedes, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

5.36.

Kontrollikoda järeldab oma auditööle tuginedes, et välisabi, arengukoostöö ja laienemise poliitikavaldkondade rühma järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 5.36. | Komisjon on kavandanud oma kontrollid nii, et need hõlmaksid mitmeaastaseid projekte algusest lõpuni. Ollakse seisukohal, et nimetatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tõhusad ning need on aasta-aastalt oluliselt paranenud. Tegeldud on kontrollikoja eelmistel aastatel esitatud soovitustega. Kontrollikoda on tunnustanud paljusid tehtud parandusi, mille tagajärjel on peamise kontrollisüsteemi olulised elemendid tunnistatud mõjusateks. Riskantsest välisabikeskkonnast tingitud raskustele vaatamata ei leitud 2009. aastal Euroopa Arengufondi portfellist ega 2010. aastal eelarverahastuse portfellist olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

5.36.

Soovitused

| 5.37. | Lisas 5.4
  esitatakse kontrollikoja komisjonipoolsete edusammude läbivaatamise tulemused eelmises aastaaruandes (2009) antud soovituste rakendamisel. EuropeAidiga seonduvad soovitused on esitatud aruandes EAFide kohta. Nimetatud läbivaatamise, leidude ja 2010. aasta kohta tehtud järelduste alusel soovitab kontrollikoda, et: |
| --- | --- |

5.37.

Lisas 5.4
  esitatakse kontrollikoja komisjonipoolsete edusammude läbivaatamise tulemused eelmises aastaaruandes (2009) antud soovituste rakendamisel. EuropeAidiga seonduvad soovitused on esitatud aruandes EAFide kohta. Nimetatud läbivaatamise, leidude ja 2010. aasta kohta tehtud järelduste alusel soovitab kontrollikoda, et:

5.37.

| — | laienemise peadirektoraat peaks üksikasjalikumalt määratlema eelkontrollide tühistamise ja haldamise delegeerimise peatamise kriteeriumid detsentraliseeritud riikidele ning riikide ametiasutuste kasutatud süsteemide toimimise testimise kriteeriumid (vt punktid 5.20 ja 5.26); |
| --- | --- |

—

laienemise peadirektoraat peaks üksikasjalikumalt määratlema eelkontrollide tühistamise ja haldamise delegeerimise peatamise kriteeriumid detsentraliseeritud riikidele ning riikide ametiasutuste kasutatud süsteemide toimimise testimise kriteeriumid (vt punktid 5.20 ja 5.26);

| — | Komisjon otsib kõige sobivamat viisi, kuidas kriteeriume edasi arendada.

  Laienemise peadirektoraat ja tema alluvuses tegutsevad delegatsioonid katsetavad juba riiklike süsteemide toimimist. |
| --- | --- |

—

Laienemise peadirektoraat ja tema alluvuses tegutsevad delegatsioonid katsetavad juba riiklike süsteemide toimimist.

| — | laienemise peadirektoraat jätkaks juhtimisinfosüsteemi andmete kvaliteedi parandamist (vt punkt 5.24); |
| --- | --- |

—

laienemise peadirektoraat jätkaks juhtimisinfosüsteemi andmete kvaliteedi parandamist (vt punkt 5.24);

| — | Laienemise peadirektoraat võtab asjakohaseid meetmeid, et tihedas koostöös süsteemi omanikuga pidevalt parandada andmete kvaliteeti. |
| --- | --- |

—

| — | laienemise peadirektoraat peaks välja töötama kontrollkäikude seaduslikkuse ja korrektsuse alaste tulemuste konsolideerimist hõlbustava abivahendi (vt punkt 5.25); |
| --- | --- |

—

laienemise peadirektoraat peaks välja töötama kontrollkäikude seaduslikkuse ja korrektsuse alaste tulemuste konsolideerimist hõlbustava abivahendi (vt punkt 5.25);

| — | Komisjon otsib kõige sobivamat viisi, kuidas kontrollkäikude tulemusi koondada. |
| --- | --- |

—

| — | laienemise peadirektoraat peaks suurendama tsentraliseeritud halduse raames tehtud tehingute järelkontrolli (vt punkt 5.29); |
| --- | --- |

—

laienemise peadirektoraat peaks suurendama tsentraliseeritud halduse raames tehtud tehingute järelkontrolli (vt punkt 5.29);

| — | Arvesse võeti ja edaspidi käsitletakse muid kontrollikoja tõstatatud küsimusi iga-aastaste auditikavade, sealhulgas tsentraliseeritud halduse raames tehtud tehingute järelkontrolli tihendamise kohta. |
| --- | --- |

—

| — | komisjon peaks koostama selge ja arusaadava metoodika selleks, et arvutada välissuhete direktoraatide allesjäänud veamäära, mille alusel peadirektor esitab kinnitused (vt punktid 5.33 ja 5.34). |
| --- | --- |

—

komisjon peaks koostama selge ja arusaadava metoodika selleks, et arvutada välissuhete direktoraatide allesjäänud veamäära, mille alusel peadirektor esitab kinnitused (vt punktid 5.33 ja 5.34).

| — | EuropeAid alustas 2010. aastal tööd allesjäänud veamäära metoodika kallal. Et panna alus võimalikule laiemale lähenemisviisile, teavitatakse kõnealuse uue algatuse tulemusest teisigi välissuhete peadirektoraate (vt ka vastus Euroopa Arengufondi aruande punktidele 1.22, 55 ja punkti 62 alapunktile a). |
| --- | --- |

—

ERIARUANDE NR 9/2008 (VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEVAL ALAL ANTAVA EL-i ABI MÕJUSUSE KOHTA VALGEVENES, MOLDOVAS JA UKRAINAS) ALUSEL VÕETUD MEETMED

Sissejuhatus

| 5.38. | 2008. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 9/2008 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ELi abi mõjususe kohta Valgevenes, Moldovas ja Ukrainas. |
| --- | --- |

5.38.

2008. aastal avaldas Euroopa Kontrollikoda eriaruande nr 9/2008 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ELi abi mõjususe kohta Valgevenes, Moldovas ja Ukrainas.

| 5.39. | Audit hõlmas kolmele riigile antavat abi selleks, et parandada nende suutlikkust järgmistes valdkondades: piirikontroll, sisserände/varjupaiga taotlemise haldamine, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu ja kohtusüsteem ning hea valitsemistava. Suurem osa abist anti rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu (ÜRO allasutused, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, Euroopa Nõukogu jne). Kuni 2007. aastani rahastati suuremat osa abist TACISe programmi kaudu, pärast seda on rahaliste vahendite peamiseks allikaks Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument. |
| --- | --- |

5.39.

Audit hõlmas kolmele riigile antavat abi selleks, et parandada nende suutlikkust järgmistes valdkondades: piirikontroll, sisserände/varjupaiga taotlemise haldamine, võitlus organiseeritud kuritegevuse vastu ja kohtusüsteem ning hea valitsemistava. Suurem osa abist anti rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu (ÜRO allasutused, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon, Euroopa Nõukogu jne). Kuni 2007. aastani rahastati suuremat osa abist TACISe programmi kaudu, pärast seda on rahaliste vahendite peamiseks allikaks Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument.

| 5.40. | Kontrollikoja eriaruande nr 9/2008 soovitustes püüti leida lahendust auditeeritud projektide konkreetsetele puudustele ning ka üldistele küsimustele, mis olid seotud koostööabi kavandamise ja rakendamisega nendes riikides. Nõukogu (15) ja parlament (16) kiitsid kõik soovitused heaks. |
| --- | --- |

5.40.

Kontrollikoja eriaruande nr 9/2008 soovitustes püüti leida lahendust auditeeritud projektide konkreetsetele puudustele ning ka üldistele küsimustele, mis olid seotud koostööabi kavandamise ja rakendamisega nendes riikides. Nõukogu (15) ja parlament (16) kiitsid kõik soovitused heaks.

| 5.41. | 2009. aasta oktoobris avaldas komisjon töödokumendi Euroopa Parlamendi 2007. aasta eelarvele heakskiitu andva otsuse alusel võetud meetmete (17) kohta, viidates eriaruande nr 9/2008 soovitustele. |
| --- | --- |

5.41.

2009. aasta oktoobris avaldas komisjon töödokumendi Euroopa Parlamendi 2007. aasta eelarvele heakskiitu andva otsuse alusel võetud meetmete (17) kohta, viidates eriaruande nr 9/2008 soovitustele.

Soovituste alusel võetud meetmed

| 5.42. | Komisjon esitas tõendusmaterjali selle kohta, et ELi Chișinăus ja Kiievis asuvad delegatsioonid toetasid koostööd Euroopa Liidu Moldovas ja Ukrainas toimunud piirikontrolli abimissiooni (EUBAM) ning Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) vahel nii poliitika- kui ka operatiivtasandil. |
| --- | --- |

5.42.

Komisjon esitas tõendusmaterjali selle kohta, et ELi Chișinăus ja Kiievis asuvad delegatsioonid toetasid koostööd Euroopa Liidu Moldovas ja Ukrainas toimunud piirikontrolli abimissiooni (EUBAM) ning Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) vahel nii poliitika- kui ka operatiivtasandil.

| 5.42. | Komisjon soovib rõhutada head koostööd Frontexi, ELi Kiievis asuva delegatsiooni ja ELi piirihaldamise abimissiooni vahel. |
| --- | --- |

5.42.

| 5.43. | Komisjon on kiitnud heaks selle, et enne ebaseaduslike sisserändajate ja varjupaigataotlejate keskustele täiendavate vahendite eraldamist peab ta veenduma, et abisaajariigi valitsus tasub vähemalt tegevuskulud, misläbi tagataks jätkusuutlikkus. Viimases tulemuspõhises järelevalvearuandes siiski tõstetakse esile probleem, et partnerriikide poolne kaasrahastamine on ebapiisav. Ühise hindamisüksuse koostatud hindamisaruandes tõepoolest leiti, et Ukraina valitsuse poolt eraldatud vahendid sisserändajate majutuskeskuste ja ajutiste kinnipidamiskeskuste toimimiseks ja talitluskuludeks on olnud ebapiisavad. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on avalikult mõistnud hukka pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste rikkumise. Sellest lähtuvalt nõudis komisjon enne täiendavate vahendite eraldamist antud poliitikavaldkonnas abisaajariigilt kirjalikku kinnitust selle kohta, et need katavad rahastatava infrastruktuuri jooksvad kulud. |
| --- | --- |

5.43.

Komisjon on kiitnud heaks selle, et enne ebaseaduslike sisserändajate ja varjupaigataotlejate keskustele täiendavate vahendite eraldamist peab ta veenduma, et abisaajariigi valitsus tasub vähemalt tegevuskulud, misläbi tagataks jätkusuutlikkus. Viimases tulemuspõhises järelevalvearuandes siiski tõstetakse esile probleem, et partnerriikide poolne kaasrahastamine on ebapiisav. Ühise hindamisüksuse koostatud hindamisaruandes tõepoolest leiti, et Ukraina valitsuse poolt eraldatud vahendid sisserändajate majutuskeskuste ja ajutiste kinnipidamiskeskuste toimimiseks ja talitluskuludeks on olnud ebapiisavad. Kodanikuühiskonna organisatsioonid on avalikult mõistnud hukka pagulaste ja varjupaigataotlejate õiguste rikkumise. Sellest lähtuvalt nõudis komisjon enne täiendavate vahendite eraldamist antud poliitikavaldkonnas abisaajariigilt kirjalikku kinnitust selle kohta, et need katavad rahastatava infrastruktuuri jooksvad kulud.

| 5.43. | Enne hankemenetluse alustamist esitas ELi Kiievis asuv delegatsioon tagasivõtmisabi programmi alla kuuluvatele abisaajatele, eelkõige Ukraina siseministeeriumile ja Ukraina riiklikule piirivalveteenistusele, taotluseelarve ELi vahenditega rajatava taristu jooksvate kulude kohta (vesi, elekter, gaas jne). Alles pärast seda, kui mõlemad abisaajad olid kirjalikult kinnitanud, et nad on suutelised hankima ehitiste haldamiseks vajalikud vahendid ning ka maksma ehitiste käitamiseks vajalike teenuste ja koolitatud personali eest, algatas ELi delegatsioon 2010. aasta detsembris hankemenetluse. |
| --- | --- |

5.43.

| 5.44. | Puudub põhjalik hinnang edusammudele, mida kolm riiki on saavutanud projekti tegevustes seoses mõjusa rikkumise eest vastutusele võtmise ja süstemaatilise teabevahetusega õiguskaitseasutuste vahel. |
| --- | --- |

5.44.

Puudub põhjalik hinnang edusammudele, mida kolm riiki on saavutanud projekti tegevustes seoses mõjusa rikkumise eest vastutusele võtmise ja süstemaatilise teabevahetusega õiguskaitseasutuste vahel.

| 5.44. | Põhjaliku hinnangu puudumisest hoolimata jälgib komisjon pidevalt selles valdkonnas tehtavaid edusamme ning kaasnevate meetmetena on kavandatud eraldada 6 miljonit eurot 2010. aasta piirihalduse valdkondliku poliitika toetusprogrammi eelarvetoetusele, mis hõlmab teabevahetust õiguskaitseasutuste eri üksuste vahel. |
| --- | --- |

5.44.

| 5.45. | Komisjon on esitanud tõendusmaterjali selle kohta, et Ukrainas on korruptsioonivastase võitluse poliitika arendamisse kaasatud ka kodanikuühiskond. Komisjon ei ole siiski esitanud hinnangut kõnealuste projektide tõhususele, mõjususele ja jätkusuutlikkusele. Kodanikuühiskonna organisatsioonide rakendatud üksikprojektid jäid tulemuspõhise järelevalve valimist välja. |
| --- | --- |

5.45.

Komisjon on esitanud tõendusmaterjali selle kohta, et Ukrainas on korruptsioonivastase võitluse poliitika arendamisse kaasatud ka kodanikuühiskond. Komisjon ei ole siiski esitanud hinnangut kõnealuste projektide tõhususele, mõjususele ja jätkusuutlikkusele. Kodanikuühiskonna organisatsioonide rakendatud üksikprojektid jäid tulemuspõhise järelevalve valimist välja.

| 5.45. | Komisjoni tulemustele keskenduva järelevalvesüsteemi abil hinnatakse projektide viit kriteeriumi: asjakohasust, tõhusust, tulemuslikkust, mõju ja jätkusuutlikkust. Selle süsteemi eesmärk on toetada valitud projekte ja parandada nende kvaliteeti, mitte mõõta projektide kvaliteeti valimi põhjal. Tulemustele keskenduva järelevalvesüsteemi toimimine piirkonnas on pärast kontrollikoja auditit põhjalikult läbi vaadatud. |
| --- | --- |

5.45.

| 5.46. | ELi delegatsioonid Ukrainas ja Moldovas on korraldanud ümber ja tugevdanud neid toiminguid haldavat personali. Delegatsioon Valgevenes on võtnud Kiievi delegatsioonilt üle osalise vastutuse programmi juhtimise eest. Delegatsioonid ei hallanud abisekkumiste auditit ega hindamist siiski mõjusalt. |
| --- | --- |

5.46.

ELi delegatsioonid Ukrainas ja Moldovas on korraldanud ümber ja tugevdanud neid toiminguid haldavat personali. Delegatsioon Valgevenes on võtnud Kiievi delegatsioonilt üle osalise vastutuse programmi juhtimise eest. Delegatsioonid ei hallanud abisekkumiste auditit ega hindamist siiski mõjusalt.

| 5.47. | Alates 2007. aastast on suurenenud valdkondlik eelarvetoetus ja programmiabi, kuna samas tehnilise abi projekte on vähem. Valdkondliku eelarvetoetuse puhul on nõutav riigi rahanduse juhtimise teatav tase. Kui riiklike kulude ja finantsaruandluse hinnangu kohaselt on riigi rahanduse juhtimine nõrk ja finantskriisi tingimustes valitseb poliitiline ebakindlus, siis on olulisel määral ohustatud ka abisekkumiste rakendamise mõjusus ja tõhusus (18). Kuni tänaseni ei ole ükski rahastaja eelarvetoetuse andmist nendele riikidele heaks kiitnud, kuigi mõned arengupartnerid annavad eelarvetoetust laenude kaudu. |
| --- | --- |

5.47.

Alates 2007. aastast on suurenenud valdkondlik eelarvetoetus ja programmiabi, kuna samas tehnilise abi projekte on vähem. Valdkondliku eelarvetoetuse puhul on nõutav riigi rahanduse juhtimise teatav tase. Kui riiklike kulude ja finantsaruandluse hinnangu kohaselt on riigi rahanduse juhtimine nõrk ja finantskriisi tingimustes valitseb poliitiline ebakindlus, siis on olulisel määral ohustatud ka abisekkumiste rakendamise mõjusus ja tõhusus (18). Kuni tänaseni ei ole ükski rahastaja eelarvetoetuse andmist nendele riikidele heaks kiitnud, kuigi mõned arengupartnerid annavad eelarvetoetust laenude kaudu.

| 5.47. | Komisjon nõustub, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendis on suures osas üle mindud valdkondlikule eelarvetoetusele. Kuigi eelarvetoetusele on omased teatavad riskid, on kõnealuse viisi eelis see, et saadakse ülevaade kogu valdkonnast ning vahendeid eraldatakse üksnes siis, kui valdkonnas on saavutatud konkreetseid tulemusi ja tehtud edusamme. Samuti on selle eelis kaasata valitsust pidevasse valdkondliku poliitika dialoogi ning sellele lisandub vajadusel täiendav tehniline abi. |
| --- | --- |

5.47.

| 5.48. | Komisjon kontrollib rangemalt neid rahvusvahelisi organisatsioone, kellega ta on sõlminud meetmete rakendamise lepingu. Komisjon on hakanud süstemaatiliselt hindama kõnealuste organisatsioonide poolset raamatupidamisarvestuse, auditeerimise, hangete ja sisekontrollisüsteemide rahvusvaheliste standardite täitmist. Üksikprojektide tasandil on kontrollkäigud rahvusvaheliste organisatsioonide raamlepingutes tavaliselt sätestatud. Asjakohaseid juhiseid kohapealsete kontrollkäikude kohta ei täideta siiski mõjusalt ja auditikava ei rakendatud täielikult. Lisaks on mitmes valdkonnas veel arvukalt avatud projekte (vaatamata kolme delegatsiooni jõupingutustele neid sulgeda). |
| --- | --- |

5.48.

Komisjon kontrollib rangemalt neid rahvusvahelisi organisatsioone, kellega ta on sõlminud meetmete rakendamise lepingu. Komisjon on hakanud süstemaatiliselt hindama kõnealuste organisatsioonide poolset raamatupidamisarvestuse, auditeerimise, hangete ja sisekontrollisüsteemide rahvusvaheliste standardite täitmist. Üksikprojektide tasandil on kontrollkäigud rahvusvaheliste organisatsioonide raamlepingutes tavaliselt sätestatud. Asjakohaseid juhiseid kohapealsete kontrollkäikude kohta ei täideta siiski mõjusalt ja auditikava ei rakendatud täielikult. Lisaks on mitmes valdkonnas veel arvukalt avatud projekte (vaatamata kolme delegatsiooni jõupingutustele neid sulgeda).

| 5.48. | Suunised kohapealseteks kontrollkäikudeks ei ole kohustuslikud. Samas on auditi metoodikat (sealhulgas kontrollkäikude kavandamine rahvusvahelistele organisatsioonidele) käsitlev juhend järgimiseks kohustuslik ning delegatsioonid ja peakorter järgivad auditikava alusel võetud meetmeid väga tähelepanelikult. |
| --- | --- |

5.48.

| 5.49. | Olemasolevate tõendite kohaselt teevad ELi delegatsioonid rahastajate vahelisel kooskõlastamisel koostööd ELi liikmesriikide ja teiste rahastajatega. Haldusreform ja sagedased abisaajariikide poolsed personali ja kontaktisikute vahetused siiski vähendavad oluliselt rahastajate vahelise koostöö tõhusust, eelkõige Ukrainas. |
| --- | --- |

5.49.

Olemasolevate tõendite kohaselt teevad ELi delegatsioonid rahastajate vahelisel kooskõlastamisel koostööd ELi liikmesriikide ja teiste rahastajatega. Haldusreform ja sagedased abisaajariikide poolsed personali ja kontaktisikute vahetused siiski vähendavad oluliselt rahastajate vahelise koostöö tõhusust, eelkõige Ukrainas.

| 5.50. | Komisjon on analüüsinud poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda abisaajariikides ning on paremini kajastanud partnerite prioriteete ELi strateegilistes dokumentides. Poliitiline ebastabiilsus ning planeerimata muudatused seoses institutsioonilise raamistiku, personali ja menetlustega mõjutavad siiski kahjustavalt abisekkumiste tõhusust. Komisjon on parandanud programmide eesmärkide määratlemist, kuid järelevalve ja vajaliku tagasiside saamise eesmärgil on vaja teha rohkem tööd selleks, et määratleda selged ja mõõdetavad eesmärgid ja näitajad ning samuti projektide teostamise vahe-eesmärgid. |
| --- | --- |

5.50.

Komisjon on analüüsinud poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset olukorda abisaajariikides ning on paremini kajastanud partnerite prioriteete ELi strateegilistes dokumentides. Poliitiline ebastabiilsus ning planeerimata muudatused seoses institutsioonilise raamistiku, personali ja menetlustega mõjutavad siiski kahjustavalt abisekkumiste tõhusust. Komisjon on parandanud programmide eesmärkide määratlemist, kuid järelevalve ja vajaliku tagasiside saamise eesmärgil on vaja teha rohkem tööd selleks, et määratleda selged ja mõõdetavad eesmärgid ja näitajad ning samuti projektide teostamise vahe-eesmärgid.

| 5.50. | EuropeAid kavatseb esitada mitmeaastased järelevalve- ja hindamiskavad ning arendada järelevalvet käsitlevaid suuniseid ja aruandlust – nimelt kujundada 2011. aastal ümber välisabi korraldamise aruanded (mida delegatsioonid esitavad kaks korda aastas) – ning töötada välja uued programmi- ja projektitsükli juhtimise suunised. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Komisjon on võtnud saadud kogemusi arvesse oma kavandamisdokumentides (sh riigistrateegia dokumendid ja näidisprogrammid ning aasta tegevusplaanid). Sarnaseid abisekkumisi rakendavad delegatsioonid ei ole siiski vahetanud kogemusi süstemaatiliselt. Ühise hindamisüksuse koostatud ajavahemikku 2002–2008 hõlmav hindamisaruanne Ukraina kohta esitati alles detsembris 2010 pärast riikliku näidisprogrammi 2011–2013 heakskiitmist. |
| --- | --- |

5.51.

Komisjon on võtnud saadud kogemusi arvesse oma kavandamisdokumentides (sh riigistrateegia dokumendid ja näidisprogrammid ning aasta tegevusplaanid). Sarnaseid abisekkumisi rakendavad delegatsioonid ei ole siiski vahetanud kogemusi süstemaatiliselt. Ühise hindamisüksuse koostatud ajavahemikku 2002–2008 hõlmav hindamisaruanne Ukraina kohta esitati alles detsembris 2010 pärast riikliku näidisprogrammi 2011–2013 heakskiitmist.

| 5.51. | Riigisisese hindamise järeldusi ja soovitusi kasutatakse igapäevaselt. Et hõlbustada parima tava ja saadud kogemuste vahetust, on projekti- ja programmitsükli juhtimisplatvormi osana väljatöötamisel andmebaas projektihindamisteks ja tulemustele keskenduv järelevalvesüsteem. Kõnealune andmebaas lihtsustab välisprojektide järelevalve, hindamiste ja nende tulemuste kavandamist, juhtimist, konsulteerimist ja analüüsi. |
| --- | --- |

5.51.

Järeldused

| 5.52. | Komisjon on kiitnud heaks kontrollikoja soovitused ja esitanud nende rakendamise kohta tõendusmaterjali. 2008. aastal Valgevenes avatud ELi delegatsiooni ning ELi Moldova ja Ukraina delegatsioonide töö korraldati ümber eesmärgiga omada kohapeal vajalike asjatundjate teadmisi selleks, et arendada tõhusat poliitilist dialoogi, edendada kodanikuühiskonna kaasamist poliitika kujundamisel ja parandada abisekkumiste jätkusuutlikkust. ELi delegatsioonid edendasid koostööd liikmesriikide, ELi ametite ja teiste rahastajate vahel eriliselt ebastabiilses poliitilises ja halduskeskkonnas. |
| --- | --- |

5.52.

Komisjon on kiitnud heaks kontrollikoja soovitused ja esitanud nende rakendamise kohta tõendusmaterjali. 2008. aastal Valgevenes avatud ELi delegatsiooni ning ELi Moldova ja Ukraina delegatsioonide töö korraldati ümber eesmärgiga omada kohapeal vajalike asjatundjate teadmisi selleks, et arendada tõhusat poliitilist dialoogi, edendada kodanikuühiskonna kaasamist poliitika kujundamisel ja parandada abisekkumiste jätkusuutlikkust. ELi delegatsioonid edendasid koostööd liikmesriikide, ELi ametite ja teiste rahastajate vahel eriliselt ebastabiilses poliitilises ja halduskeskkonnas.

| 5.52. | Komisjon väljendab heameelt, et kontrollikoda on tema märkimisväärseid edusamme tunnustanud. |
| --- | --- |

5.52.

| 5.53. | Kõiki kontrollikoja soovitusi ei ole siiski rakendatud. Puudub kolme delegatsiooni järelevalve ning kooskõlastamise ja süstemaatilise kogemuste vahetamise tegevuskava. Pooleli on veel täielik hindamine, milles vaadeldakse rikkumise eest mõjusa vastutusele võtmise ja õiguskaitseasutuste vahelise süstemaatilise teabevahetuse vallas tehtud edusamme. Veel on vaja integreerida kavandamisdokumentidesse asjakohased tulemusnäitajad ja strateegilised eesmärgid, mis võimaldaksid abisekkumisi tõhusamalt hinnata. Üleminek valdkondlikule eelarvetoetusele kui domineerivale abi andmise viisile sisaldab ka märkimisväärseid ohte, pidades silmas praegust ebasoodsat finants- ja haldusolukorda. Kuni tänaseni ei ole ükski rahastaja eelarvetoetuse andmist nendele riikidele heaks kiitnud, kuigi mõned arengupartnerid annavad eelarvetoetust laenude kaudu. |
| --- | --- |

5.53.

Kõiki kontrollikoja soovitusi ei ole siiski rakendatud. Puudub kolme delegatsiooni järelevalve ning kooskõlastamise ja süstemaatilise kogemuste vahetamise tegevuskava. Pooleli on veel täielik hindamine, milles vaadeldakse rikkumise eest mõjusa vastutusele võtmise ja õiguskaitseasutuste vahelise süstemaatilise teabevahetuse vallas tehtud edusamme. Veel on vaja integreerida kavandamisdokumentidesse asjakohased tulemusnäitajad ja strateegilised eesmärgid, mis võimaldaksid abisekkumisi tõhusamalt hinnata. Üleminek valdkondlikule eelarvetoetusele kui domineerivale abi andmise viisile sisaldab ka märkimisväärseid ohte, pidades silmas praegust ebasoodsat finants- ja haldusolukorda. Kuni tänaseni ei ole ükski rahastaja eelarvetoetuse andmist nendele riikidele heaks kiitnud, kuigi mõned arengupartnerid annavad eelarvetoetust laenude kaudu.

| 5.53. | Järgides kontrollikoja soovitusi, juurutab ELi delegatsioon Ukrainas ja Valgevenes riskiregistrit, mille abil on võimalik projekti rakendamisel riskimäärasid õigesti hinnata.

  Kõnealuse vahendi abil saab pöörata pidevalt tähelepanu peamistele riskiteguritele, mis võivad projekti edukust tõenäoliselt mõjutada.


  Veelgi enam on kavas kogemusi vahetada piirkondlikel seminaridel, sealhulgas sellistel, kus käsitletakse sisekontrollimetoodikat.


  Vt ka vastused punktidele 5.43, 5.44, 5.45, 5.47, 5.48, 5.50 ja 5.51. |
| --- | --- |

5.53.

Kõnealuse vahendi abil saab pöörata pidevalt tähelepanu peamistele riskiteguritele, mis võivad projekti edukust tõenäoliselt mõjutada.

Veelgi enam on kavas kogemusi vahetada piirkondlikel seminaridel, sealhulgas sellistel, kus käsitletakse sisekontrollimetoodikat.

Vt ka vastused punktidele 5.43, 5.44, 5.45, 5.47, 5.48, 5.50 ja 5.51.

ERIARUANDE NR 10/2008 (EÜ ARENGUABI TERVISHOIUTEENUSTELE SAHARA-TAGUSES AAFRIKAS) ALUSEL VÕETUD MEETMED

Sissejuhatus

| 5.54. | 2009. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 10/2008 „EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas”. Auditiga uuriti, kas komisjoni poolt tervishoiuvaldkonnale eraldatud vahendite hulk peegeldab komisjoni poliitilisi kohustusi. Auditi käigus hinnati ka, kui mõjusalt on komisjon kasutanud erinevaid vahendeid tervishoiuvaldkonna abistamiseks, eriti üldist ja valdkondlikku eelarvetoetust, projekte ning ülemaailmset AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastase võitluse fondi (edaspidi „ülemaailmne fond”). |
| --- | --- |

5.54.

2009. aastal avaldas kontrollikoda eriaruande nr 10/2008 „EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas”. Auditiga uuriti, kas komisjoni poolt tervishoiuvaldkonnale eraldatud vahendite hulk peegeldab komisjoni poliitilisi kohustusi. Auditi käigus hinnati ka, kui mõjusalt on komisjon kasutanud erinevaid vahendeid tervishoiuvaldkonna abistamiseks, eriti üldist ja valdkondlikku eelarvetoetust, projekte ning ülemaailmset AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastase võitluse fondi (edaspidi „ülemaailmne fond”).

| 5.55. | Eriaruandes nr 10/2008 tegi kontrollikoda komisjonile mitmeid soovitusi. Neist mõned soovitused olid seotud vahendite eraldamise ja prioriteetide eelisjärjekorda seadmisega. Seega soovitas kontrollikoda komisjonil vaadata üle oma rahastamise jaotus ja kaaluda tervishoiuvaldkonnale antava toetuse suurendamist selleks, et täita Euroopa Komisjoni poliitilisi kohustusi tervishoiuvaldkonna toetamisel. Lisaks peaks komisjon oma tervishoiuvaldkonna poliitika rakendamiseks tagama piisava tervishoiualase asjatundlikkuse. |
| --- | --- |

5.55.

Eriaruandes nr 10/2008 tegi kontrollikoda komisjonile mitmeid soovitusi. Neist mõned soovitused olid seotud vahendite eraldamise ja prioriteetide eelisjärjekorda seadmisega. Seega soovitas kontrollikoda komisjonil vaadata üle oma rahastamise jaotus ja kaaluda tervishoiuvaldkonnale antava toetuse suurendamist selleks, et täita Euroopa Komisjoni poliitilisi kohustusi tervishoiuvaldkonna toetamisel. Lisaks peaks komisjon oma tervishoiuvaldkonna poliitika rakendamiseks tagama piisava tervishoiualase asjatundlikkuse.

| 5.56. | Aruande ülejäänud soovitustes keskendutakse juhtimise ja abivahendite tõhususe parandamisele. Kontrollikoda soovitas muu hulgas komisjonil kasutada rohkem valdkondlikku eelarvetoetust ja tugevdada üldise eelarvetoetuse valdkondlikku mõõdet. Kontrollikoja arvates peaks komisjon tegema samuti tihedamat koostööd ülemaailmase fondiga selleks, et toetada ja kontrollida selle sekkumisi riigi tasandil. Lisaks on vaja laialdasemat projektipõhist lähenemist ning ka suuniseid olemasolevate vahendite optimaalse ja üksteist täiendava kasutamise kohta. Lõpuks soovitati komisjonil vahendite valimisel võtta rohkem arvesse olukorda riigis ja tihedamalt kooskõlastada sekkumisi valdkondlike lähenemisviisidega. |
| --- | --- |

5.56.

Aruande ülejäänud soovitustes keskendutakse juhtimise ja abivahendite tõhususe parandamisele. Kontrollikoda soovitas muu hulgas komisjonil kasutada rohkem valdkondlikku eelarvetoetust ja tugevdada üldise eelarvetoetuse valdkondlikku mõõdet. Kontrollikoja arvates peaks komisjon tegema samuti tihedamat koostööd ülemaailmase fondiga selleks, et toetada ja kontrollida selle sekkumisi riigi tasandil. Lisaks on vaja laialdasemat projektipõhist lähenemist ning ka suuniseid olemasolevate vahendite optimaalse ja üksteist täiendava kasutamise kohta. Lõpuks soovitati komisjonil vahendite valimisel võtta rohkem arvesse olukorda riigis ja tihedamalt kooskõlastada sekkumisi valdkondlike lähenemisviisidega.

| 5.56. | Komisjon nõustus kõigi kontrollikoja soovitustega seoses kõnealuse eriaruandega tervishoiuteenuste kohta Sahara-taguses Aafrikas. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | Euroopa Liidu Nõukogu (19) ja Euroopa Parlament (20) ning üldjoontes ka komisjon nõustusid aruandes esitatud soovitustega. |
| --- | --- |

5.57.

Euroopa Liidu Nõukogu (19) ja Euroopa Parlament (20) ning üldjoontes ka komisjon nõustusid aruandes esitatud soovitustega.

Soovituste alusel võetud meetmed

Soovitused vahendite eraldamise ja eelisjärjekorda seadmise kohta

| 5.58. | Kümnenda EAFi vahekokkuvõtte osana on komisjon võtnud samme selleks, et suurendada aastatuhande arengueesmärkide algatuse kaudu tervishoiuvaldkonna rahastamist. Nimetatud algatuse otstarbeks on eraldatud üks miljard eurot ja see käivitus septembris 2010. Algatusega tõdetakse, et paljud Sahara-tagused riigid on tõsiselt maha jäänud oma püüdlustes saavutada kolmest tervishoiuga seonduvast aastatuhande arengueesmärgist kahte, nimelt aastatuhande arengueesmärki number neli (vähendada laste suremust), ja aastatuhande arengueesmärki number viis (parandada emade tervislikku olukorda) ning veel kahte peamist aastatuhande arengueesmärki (21). Ometi ei ole selge, kui palju aastatuhande arengueesmärgi algatuse raames eraldatud rahalistest vahenditest läheb tegelikult tervishoiule. |
| --- | --- |

5.58.

Kümnenda EAFi vahekokkuvõtte osana on komisjon võtnud samme selleks, et suurendada aastatuhande arengueesmärkide algatuse kaudu tervishoiuvaldkonna rahastamist. Nimetatud algatuse otstarbeks on eraldatud üks miljard eurot ja see käivitus septembris 2010. Algatusega tõdetakse, et paljud Sahara-tagused riigid on tõsiselt maha jäänud oma püüdlustes saavutada kolmest tervishoiuga seonduvast aastatuhande arengueesmärgist kahte, nimelt aastatuhande arengueesmärki number neli (vähendada laste suremust), ja aastatuhande arengueesmärki number viis (parandada emade tervislikku olukorda) ning veel kahte peamist aastatuhande arengueesmärki (21). Ometi ei ole selge, kui palju aastatuhande arengueesmärgi algatuse raames eraldatud rahalistest vahenditest läheb tegelikult tervishoiule.

| 5.58. | Kuna aastatuhande arengueesmärkide algatuse (tähtaeg juuni 2011) raames olid tugevasti esindatud tervishoiuga seotud ettepanekud (ideid esitanud 43 riigist 20 ehk 47 % keskendus tervishoiuküsimustele), on tõenäoline, et tervishoid hakkab olemasolevate vahendite üldises jaotuses välja paistma. |
| --- | --- |

5.58.

| 5.59. | 2010. aastal avaldas komisjon koos liikmesriikidega poliitilise teatise „ELi roll ülemaailmses tervishoius”, (22) milles rõhutati ELi poliitika keskse osana tervishoiusüsteemide toetamist. Seega on nüüd vaja luua poliitika rakendamiseks tegevuskava ja tagada selle piisav rahastamine. |
| --- | --- |

5.59.

2010. aastal avaldas komisjon koos liikmesriikidega poliitilise teatise „ELi roll ülemaailmses tervishoius”, (22) milles rõhutati ELi poliitika keskse osana tervishoiusüsteemide toetamist. Seega on nüüd vaja luua poliitika rakendamiseks tegevuskava ja tagada selle piisav rahastamine.

| 5.59. | Aastal 2010 avaldatud teatise „ELi roll ülemaailmses tervishoius” eesmärk on edendada komisjoni ja liikmesriikide tervishoiuvaldkonnas toetatava tegevuse koordineerimist, täiendatavust ja tulemuslikkust arengumaades. Teatise rakendamise ja selle tulemuste kontrollimise eest vastutab komisjoni talituste vaheline töörühm. 2011. aastal töötati välja ülemaailmse tervishoiu tegevuskava. |
| --- | --- |

5.59.

| 5.60. | Komisjon on jätkanud ülemaailmse fondi rahalist toetamist iga-aastaste suurte summade näol (2008–2010: 300 miljonit eurot) selleks, et toetada võitlust fondi pädevusse kuuluva kolme haigusega. Ülemaailmne fond peab esmatähtsaks tervishoiusüsteemide toetamist ja komisjon on innustanud ülemaailmset fondi selles suunas rohkem tegutsema. Hinnanguliselt on 15 % nimetatud fondi vahenditest kulutatud tervishoiusüsteemide tugevdamisele ning eeldatavasti see määr veelgi tõuseb. Pidades silmas fondi volitusi ja ülesehitust, tuleb siiski tõdeda piiranguid, mil määral saab ülemaailmne fond otseselt rahaliselt toetada tervishoiusüsteemide tugevdamist. |
| --- | --- |

5.60.

Komisjon on jätkanud ülemaailmse fondi rahalist toetamist iga-aastaste suurte summade näol (2008–2010: 300 miljonit eurot) selleks, et toetada võitlust fondi pädevusse kuuluva kolme haigusega. Ülemaailmne fond peab esmatähtsaks tervishoiusüsteemide toetamist ja komisjon on innustanud ülemaailmset fondi selles suunas rohkem tegutsema. Hinnanguliselt on 15 % nimetatud fondi vahenditest kulutatud tervishoiusüsteemide tugevdamisele ning eeldatavasti see määr veelgi tõuseb. Pidades silmas fondi volitusi ja ülesehitust, tuleb siiski tõdeda piiranguid, mil määral saab ülemaailmne fond otseselt rahaliselt toetada tervishoiusüsteemide tugevdamist.

| 5.61. | Komisjon on võtnud täiendavalt peakorterisse tööle liikmesriikide asjatundjaid selleks, et tõhustada tervishoiuvaldkonnas tehtavat tööd. Seoses tervishoiualase asjatundlikkusega on delegatsioonides siiski jätkuvalt probleeme. Komisjoni 2009. aasta sellealane uuring näitas, et riikides, kus tervishoid oli EAFi toetuse sihtvaldkond, oli delegatsioonides üldiselt olemas ka mõningane tervishoiualane asjatundlikkus. Teistes riikides vastav asjatundlikkus puudus vaatamata komisjonipoolsetele olulistele sekkumistele nende riikide tervishoiuvaldkonnas. Näiteks ei olnud komisjon võtnud tööle tervishoiueksperte selleks, et toetada aastatuhande arengueesmärkide lepingu kohaseid uusi eelarvetoetuse programme, mille komisjon käivitas 2007. aastal (23). Siiamaani on komisjon teinud nimetatud soovituse täitmisel vähe edusamme ega ole suutnud suunata rohkem liikmesriikide tervishoiueksperte delegatsioonidesse, kuigi riikide tasandil on komisjon tõhustanud koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO). Piirkondlike mitut delegatsiooni teenindavate tervishoiuvaldkonna nõustajate ametikohtade loomine on veel arutluse all. Komisjoni üldiselt piiratud suutlikkus delegatsioonides tekitab probleeme ajal, kus aastatuhande arengueesmärkide algatuse tõttu on vaja süvendada dialoogi tervishoiupoliitika alal selleks, et paremini teha kindlaks ja ületada takistusi aastatuhande arengueesmärkide number neli ja viis saavutamisel. |
| --- | --- |

5.61.

Komisjon on võtnud täiendavalt peakorterisse tööle liikmesriikide asjatundjaid selleks, et tõhustada tervishoiuvaldkonnas tehtavat tööd. Seoses tervishoiualase asjatundlikkusega on delegatsioonides siiski jätkuvalt probleeme. Komisjoni 2009. aasta sellealane uuring näitas, et riikides, kus tervishoid oli EAFi toetuse sihtvaldkond, oli delegatsioonides üldiselt olemas ka mõningane tervishoiualane asjatundlikkus. Teistes riikides vastav asjatundlikkus puudus vaatamata komisjonipoolsetele olulistele sekkumistele nende riikide tervishoiuvaldkonnas. Näiteks ei olnud komisjon võtnud tööle tervishoiueksperte selleks, et toetada aastatuhande arengueesmärkide lepingu kohaseid uusi eelarvetoetuse programme, mille komisjon käivitas 2007. aastal (23). Siiamaani on komisjon teinud nimetatud soovituse täitmisel vähe edusamme ega ole suutnud suunata rohkem liikmesriikide tervishoiueksperte delegatsioonidesse, kuigi riikide tasandil on komisjon tõhustanud koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga (WHO). Piirkondlike mitut delegatsiooni teenindavate tervishoiuvaldkonna nõustajate ametikohtade loomine on veel arutluse all. Komisjoni üldiselt piiratud suutlikkus delegatsioonides tekitab probleeme ajal, kus aastatuhande arengueesmärkide algatuse tõttu on vaja süvendada dialoogi tervishoiupoliitika alal selleks, et paremini teha kindlaks ja ületada takistusi aastatuhande arengueesmärkide number neli ja viis saavutamisel.

| 5.61. | Korrapärase poliitilise dialoogi järgimisel, mis on põhiline üldise eelarvetoetuse abivahendi jaoks, on väga oluline kvalifitseeritud töötajate olemasolu kohapeal. Samas ei saa igas delegatsioonis alati töötada kogu vajaliku oskusteabega eksperdid.

  Peakorter varustab delegatsioone tervishoiualase erioskusteabega hariduse, tervishoiu, teaduse ja kultuuri üksuse kaudu, kes annab tegevussuuniseid ja arendab rakendusstrateegiaid, pakkudes sealhulgas koolitust, ning annab ühtlasi kinnitust kvaliteedisüsteemide ja vahendite kasutamise kohta programmi koostamisel ning rakendamisel kõnealuses valdkonnas. Selleks et levitada olemasolevat oskusteavet, luuakse delegatsioonide jaoks peakorteri valdkondlikes ja piirkondlikes direktoraatides temaatilisi võrgustikke.


  Tegevuse muude valdkondadega seoses analüüsitakse tervishoiuküsimustega tegelevates piirkondlikes kontaktpunktides kõnealuse lähenemisviisi vajadusi, eeliseid ja puudusi. Nimetatud arutelus osalejaid teavitatakse praeguste delegatsioonide töökoormuse tulemustest ning nad võtavad arvesse eelarvepiirangute kehtivat raamistikku ja nullkasvu põhimõtet komisjoni personalipoliitikas. |
| --- | --- |

5.61.

Peakorter varustab delegatsioone tervishoiualase erioskusteabega hariduse, tervishoiu, teaduse ja kultuuri üksuse kaudu, kes annab tegevussuuniseid ja arendab rakendusstrateegiaid, pakkudes sealhulgas koolitust, ning annab ühtlasi kinnitust kvaliteedisüsteemide ja vahendite kasutamise kohta programmi koostamisel ning rakendamisel kõnealuses valdkonnas. Selleks et levitada olemasolevat oskusteavet, luuakse delegatsioonide jaoks peakorteri valdkondlikes ja piirkondlikes direktoraatides temaatilisi võrgustikke.

Tegevuse muude valdkondadega seoses analüüsitakse tervishoiuküsimustega tegelevates piirkondlikes kontaktpunktides kõnealuse lähenemisviisi vajadusi, eeliseid ja puudusi. Nimetatud arutelus osalejaid teavitatakse praeguste delegatsioonide töökoormuse tulemustest ning nad võtavad arvesse eelarvepiirangute kehtivat raamistikku ja nullkasvu põhimõtet komisjoni personalipoliitikas.

Soovitused vahendite haldamise ja tõhususe kohta

| 5.62. | Komisjonil on Sahara-taguses Aafrikas kaks EAFi kaudu rahastatavat valdkondliku eelarvetoetuse programmi, kuigi kaalutakse ka võimalust anda osa tervishoiuvaldkonnale mõeldud aastatuhande arengueesmärkide rahalistest vahenditest valdkondliku eelarvetoetuse kaudu. Komisjon vaatab praegu läbi oma üldist eelarvetoetust käsitlevat lähenemisviisi, sh rahastamisvahendi osatähtsust tervishoiuvaldkonnas. Komisjon on teema kohta avaldanud rohelise raamatu (24). |
| --- | --- |

5.62.

Komisjonil on Sahara-taguses Aafrikas kaks EAFi kaudu rahastatavat valdkondliku eelarvetoetuse programmi, kuigi kaalutakse ka võimalust anda osa tervishoiuvaldkonnale mõeldud aastatuhande arengueesmärkide rahalistest vahenditest valdkondliku eelarvetoetuse kaudu. Komisjon vaatab praegu läbi oma üldist eelarvetoetust käsitlevat lähenemisviisi, sh rahastamisvahendi osatähtsust tervishoiuvaldkonnas. Komisjon on teema kohta avaldanud rohelise raamatu (24).

| 5.62. | Komisjonil tuleb tunnustada abisaajariikide isevastutust seoses nende valikuga sihtvaldkondade kavandamisel (praegu on tervishoid seitsme Euroopa Arengufondist rahastust saanud Sahara-taguse Aafrika riigi sihtvaldkond). Samuti on eelarvetoetusel selged abikõlblikkuse kriteeriumid. Seepärast kasutatakse tervishoiuvaldkonna eelarvetoetust praegu võimalikult paljudes riikides. Lisaks on aastatuhande arengueesmärkide algatuse raames saadud kolm eelarvetoetuse ettepanekut tervishoiu valdkonnas (riikidelt, kus tervishoid ei ole sihtvaldkond). |
| --- | --- |

5.62.

| 5.63. | 2009. aastal avaldas komisjon delegatsioonidele juhised tööks ülemaailmse fondiga. Juhiste eesmärk oli tõhustada komisjoni toetust ülemaailmsele fondile, suurendades delegatsioonide osalust ülemaailmse fondi mehhanismides ja parandades delegatsioonide aruandlust komisjoni peakorterile. |
| --- | --- |

5.63.

2009. aastal avaldas komisjon delegatsioonidele juhised tööks ülemaailmse fondiga. Juhiste eesmärk oli tõhustada komisjoni toetust ülemaailmsele fondile, suurendades delegatsioonide osalust ülemaailmse fondi mehhanismides ja parandades delegatsioonide aruandlust komisjoni peakorterile.

| 5.64. | Olulist osa uutest tervishoiusektori sekkumistest rakendatakse jätkuvalt projektide kaudu. Komisjonil tuleb siiski välja töötada juhised, kuidas kasutada projekte teiste abivahendite toetamiseks kõige paremini. Komisjon on avaldanud mitmeid praktilisi juhtnööre tervishoiuvaldkonnaga seonduvate teemade kohta (vt näiteks punkt 5.63), kuid ei ole veel koostanud põhjalikke tervishoiuvaldkonna arenguabi alaseid juhiseid. |
| --- | --- |

5.64.

Olulist osa uutest tervishoiusektori sekkumistest rakendatakse jätkuvalt projektide kaudu. Komisjonil tuleb siiski välja töötada juhised, kuidas kasutada projekte teiste abivahendite toetamiseks kõige paremini. Komisjon on avaldanud mitmeid praktilisi juhtnööre tervishoiuvaldkonnaga seonduvate teemade kohta (vt näiteks punkt 5.63), kuid ei ole veel koostanud põhjalikke tervishoiuvaldkonna arenguabi alaseid juhiseid.

| 5.64. | EuropeAid töötab praegu välja programmi- ja projektitsükli juhtimise suuniseid, mille tähelepanu keskmes on parem kontekstianalüüs. Sellega seoses on komisjon ja liikmesriigid hakanud 2010. aasta mais vastu võetud ülemaailmset tervishoidu käsitlevate nõukogu järelduste alusel võetud meetmena koostama ELi tervishoiuvaldkonna arenguabi ühtlustatud ja põhjalikke suuniseid. |
| --- | --- |

5.64.

| 5.65. | Rahvusvahelised partnerid on komisjoni kaasabil välja töötanud tähtsa töövahendi, milleks on riiklike strateegiate ühise hindamise metoodika. See on ühiseks aluseks tervishoiustrateegiate hindamisel eesmärgiga kasutada laialdasemalt valdkondlikku lähenemisviisi ja viia rahastajate toetus kooskõlla riiklike süsteemidega. |
| --- | --- |

5.65.

Rahvusvahelised partnerid on komisjoni kaasabil välja töötanud tähtsa töövahendi, milleks on riiklike strateegiate ühise hindamise metoodika. See on ühiseks aluseks tervishoiustrateegiate hindamisel eesmärgiga kasutada laialdasemalt valdkondlikku lähenemisviisi ja viia rahastajate toetus kooskõlla riiklike süsteemidega.

Järeldused

| 5.66. | Üldiselt on komisjon kontrollikoja soovituste rakendamisel teinud edusamme. Kümnenda EAFi vahekokkuvõtte kontekstis on komisjon eraldanud olulisi uusi vahendeid tervishoiu aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks aastatuhande arengueesmärkide algatuse kaudu. See on etendanud keskset osa ülemaailmses tervishoius ELi rolli käsitleva uue poliitika kujundamisel, milles rõhutatakse tervishoiusüsteemide toetamise tähtsust. Komisjon on olulisel määral jätkanud ülemaailmse fondi rahastamist, kuid samas on toetanud ülemaailmse fondi suurema tähelepanu pööramist tervishoiusüsteemidele. Samuti on komisjon parandanud ülemaailmsele fondile antava toetuse mõjusust. |
| --- | --- |

5.66.

Üldiselt on komisjon kontrollikoja soovituste rakendamisel teinud edusamme. Kümnenda EAFi vahekokkuvõtte kontekstis on komisjon eraldanud olulisi uusi vahendeid tervishoiu aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks aastatuhande arengueesmärkide algatuse kaudu. See on etendanud keskset osa ülemaailmses tervishoius ELi rolli käsitleva uue poliitika kujundamisel, milles rõhutatakse tervishoiusüsteemide toetamise tähtsust. Komisjon on olulisel määral jätkanud ülemaailmse fondi rahastamist, kuid samas on toetanud ülemaailmse fondi suurema tähelepanu pööramist tervishoiusüsteemidele. Samuti on komisjon parandanud ülemaailmsele fondile antava toetuse mõjusust.

| 5.66. | Komisjon väljendab heameelt, et kontrollikoda on tunnustanud tema märkimisväärseid edusamme tervishoiualastes algatustes aastatuhande arengueesmärkide elluviimisel. |
| --- | --- |

5.66.

| 5.67. | Siiski tuleks pöörata mitmele põhivaldkonnale suuremat tähelepanu. Komisjonil on vaja rakendada ellu uus ELi ülemaailmne tervishoiupoliitika, koostades tegevuskava, mida saab kasutada EAFi rahastamise kavandamisel tulevikus. Komisjonil ei ole delegatsioonide tasandil veel piisavalt tervishoiualast asjatundlikkust selleks, et tõhusamalt tugevdada ja arendada tervishoiu aastatuhande arengueesmärkidega seonduvat dialoogi, mis on Sahara-taguses Aafrikas veel ajast maas, kuigi aasta 2015 ei ole enam kaugel. Komisjon peaks jätkuvalt edendama valdkondliku eelarvetoetuse kasutamist tervishoiuvaldkonnas, määratledes täiendavalt ka üldise eelarvetoetuse programmide osa tervishoiuvaldkonna toetamisel. Samuti tuleks välja anda juhised tervishoiuvaldkonna erinevate abi osutamise vahendite valiku ja terviklikkuse kohta. |
| --- | --- |

5.67.

Siiski tuleks pöörata mitmele põhivaldkonnale suuremat tähelepanu. Komisjonil on vaja rakendada ellu uus ELi ülemaailmne tervishoiupoliitika, koostades tegevuskava, mida saab kasutada EAFi rahastamise kavandamisel tulevikus. Komisjonil ei ole delegatsioonide tasandil veel piisavalt tervishoiualast asjatundlikkust selleks, et tõhusamalt tugevdada ja arendada tervishoiu aastatuhande arengueesmärkidega seonduvat dialoogi, mis on Sahara-taguses Aafrikas veel ajast maas, kuigi aasta 2015 ei ole enam kaugel. Komisjon peaks jätkuvalt edendama valdkondliku eelarvetoetuse kasutamist tervishoiuvaldkonnas, määratledes täiendavalt ka üldise eelarvetoetuse programmide osa tervishoiuvaldkonna toetamisel. Samuti tuleks välja anda juhised tervishoiuvaldkonna erinevate abi osutamise vahendite valiku ja terviklikkuse kohta.

| 5.67. | Komisjonil on kohustus järgida nii eelarvetoetuse abikõlblikkustingimusi kui ka sihtvaldkondade kokkulepitud programme (sealhulgas rahastajate tööjaotuse põhimõtete hulgas abi tõhususe põhimõtteid).

  Komisjon on







  — | koostanud 2011. aastaks tegevuskava, mille abil ellu viia ELi ülemaailmse tervishoiu poliitikat; |
| --- | --- | --- |

5.67.

Komisjon on

—

koostanud 2011. aastaks tegevuskava, mille abil ellu viia ELi ülemaailmse tervishoiu poliitikat;

| — | kohustunud keskpika perioodi jooksul kaardistama delegatsioonide personali oskusteabe; |
| --- | --- |

—

kohustunud keskpika perioodi jooksul kaardistama delegatsioonide personali oskusteabe;

| — | kaasatud eelarvetoetuse suuniste ulatuslikku läbivaatamisse; |
| --- | --- |

—

kaasatud eelarvetoetuse suuniste ulatuslikku läbivaatamisse;

| — | alustanud EuropeAidi uute programmi- ja projektitsükli juhtimise suuniste väljatöötamist, kus muu hulgas pööratakse tähelepanu põhitöötajate juhendamisele, kuidas abimehhanisme optimaalselt valida; |
| --- | --- |

—

alustanud EuropeAidi uute programmi- ja projektitsükli juhtimise suuniste väljatöötamist, kus muu hulgas pööratakse tähelepanu põhitöötajate juhendamisele, kuidas abimehhanisme optimaalselt valida;

| — | koos liikmesriikidega hakanud 2010. aasta mais vastu võetud ülemaailmset tervishoidu käsitlevate nõukogu järelduste alusel võetud meetmena koostama ELi tervishoiuvaldkonna arenguabi ühtlustatud ja põhjalikke suuniseid. |
| --- | --- |

—

koos liikmesriikidega hakanud 2010. aasta mais vastu võetud ülemaailmset tervishoidu käsitlevate nõukogu järelduste alusel võetud meetmena koostama ELi tervishoiuvaldkonna arenguabi ühtlustatud ja põhjalikke suuniseid.

---

(1)  Euroopa Arengufondide rahastatava abi kohta esitatakse eraldi aruanne, kuna seda ei rahastata üldeelarvest.

(2)  Alates 1. jaanuarist on ühendatud EuropeAidi ja arengukoostöö peadirektoraadi nimetuseks arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid.

(3)  Alates 1. jaanuarist lõpetas oma tegevuse välissuhete peadirektoraat, mille suurem osa viidi üle Euroopa Liidu välisteenistuse koosseisu.

(4)  Phare oli Kesk- ja Ida-Euroopa riikide ühinemiseelse strateegia peamine rahastamisvahend. Programm Cards on ühenduse ülesehituse, arengu ja stabiliseerimise abiprogramm Balkani piirkonnas.

(5)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96 (EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1).

(6)  Selle eesmärk on toetada jõupingutusi liikmesriikides, EFTA riikides ja kandidaatriikides loodus- või inimtegevuse tagajärjel toimunud õnnetustele, terroriaktidele, tehnoloogilistele, kiirgus- ja keskkonnaõnnetustele reageerimise, nendeks valmisoleku ja nende vältimise meetmete kohta.

(7)  Heakskiidumenetlused hõlmavad parandusmeetmete ja järelkontrollide alusel võetud meetmeid.

(8)  Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang e kõige tõenäolisem veamäär. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et üldkogumi veamäär on vahemikus 0,1 % ja 3,3 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(9)  Ühe vigadega hanke korraldajaks oli endine Euroopa Ülesehitusamet.

(10)  Iga-aastase kindluse strateegiad, mille määratlejateks ja kavandajateks on komisjoni edasivolituse alusel eelarvevahendite käsutajad (peakorteri direktorid ja delegatsiooni juhid) ja järelkontrollide poliitika tsentraliseeritult hallatavate lepingute puhul.

(11)  Juhised akrediteerimise kohta, mille tulemusena antakse volitused detsentraliseeritud halduseks; kontrollnimekirjad korrektseteks sertifitseeritud maksete ja lõppdeklaratsioonide kohta ning raamatupidamise heakskiitmise poliitika.

(12)  Ühe vigadega hanke korraldajaks oli endine Euroopa Ülesehitusamet.

(13)  35st läbivaadatud tehingust oli 17 (ehk 49 %) mõjutatud kodeerimisvigadest ühtses RELEX infosüsteemis (CRIS). Enamik vigu oli seotud rakenduskuupäevade ebatäieliku või ebatäpse kodeerimisega ning maksete vale klassifitseerimisega.

(14)  Vt punktid 5.13–5.16.

(15)  Euroopa Liidu Nõukogu, 6932/09, 26/2/2009, nõukogu järelduste eelnõu.

(16)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2007. aasta üldeelarve (III jagu – komisjon ja rakendusametid) täitmisele heakskiidu andmist käsitlevate otsuste lahutamatu osa (P6_TA(2009) 289).

(17)  Euroopa Komisjon, SEK(2009) 1427 lõplik, 16.10.2009, komisjoni personali töödokument, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile koos oma aruandega 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse alusel võetud meetmete kohta.

(18)  Vt eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”.

(19)  Euroopa Liidu Nõukogu 23. aprilli 2009. aasta järeldused eriaruande nr 10/2008 kohta (EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas) koos komisjoni vastustega.

(20)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2009. aasta resolutsioon EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Saharast lõunasse jäävates Aafrika riikides käsitleva lähenemisviisi kohta (P6_TA-PROV(2009) 138).

(21)  Aastatuhande arengueesmärk 1c – vähendada poole võrra nende inimeste arvu, kes on näljas. Aastatuhande arengueesmärk 7c – vähendada poole võrra nende inimeste arvu, kel ei ole piisavalt ligipääsu puhtale joogiveele ja esmastele sanitaartingimustele.

(22)  KOM(2010) 128 (lõplik). Brüssel, 31.3.2010.

(23)  Komisjon eraldas ligikaudu 1 500 miljonit eurot aastatuhande arengueesmärke käsitlevatele lepingutele kaheksas riigis. Nende programmidega antakse üldist eelarvetoetust kuue aasta jooksul eesmärgiga pöörata pearõhk aastatuhande arengueesmärkidele.

(24)  Roheline raamat „Kolmandatele riikidele antava ELi eelarvetoetuse tulevik” (KOM(2010) 586 lõplik), Brüssel, 19.10.2010.

(25)  Halduskulude auditit käsitletakse 7. peatükis.

5.1 LISA

TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONNAS

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | Välissuhete peadirektoraat | Laienemise peadirektoraat | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat | Arengu peadirektoraat | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 92 | 14 | 35 | 22 | 2 | 165 | 180 | 180 | 145 |
| ettemaksed | 43 | 12 | 8 | 12 | 0 | 75 | 83 | 71 | 46 |
| vahe-/lõppmaksed | 49 | 2 | 27 | 10 | 2 | 90 | 97 | 109 | 99 |
| KONTROLLI TULEMUSED
   (1)
   (2) |
| Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgmiselt: |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 79 % | (73) | 100 % | (14) | 74 % | (26) | 64 % | (14) | 0 % | — | 77 % | (127) | 87 % | 73 % | 74 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 21 % | (19) | 0 % | — | 26 % | (9) | 36 % | (8) | 100 % | (2) | 23 % | (38) | 13 % | 27 % | 26 % |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 16 % | (3) | 0 % | — | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 11 % | (4) | 17 % | 19 % | 19 % |
| Vahe-/lõppmaksed | 84 % | (16) | 0 % | — | 89 % | (8) | 100 % | (8) | 100 % | (2) | 89 % | (34) | 83 % | 81 % | 81 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead: | 53 % | (10) | 0 % | — | 78 % | (7) | 38 % | (3) | 0 % | — | 53 % | (20) | 74 % | 60 % | 73 % |
| Kvantifitseeritavad vead: | 47 % | (9) | 0 % | — | 22 % | (2) | 62 % | (5) | 100 % | (2) | 47 % | (18) | 26 % | 40 % | 27 % |
| Abikõlblikkusvead | 67 % | (6) | 0 % | — | 100 % | (2) | 100 % | (5) | 0 % | — | 72 % | (13) | 100 % | 79 % | 100 % |
| Tõendamisvead | 22 % | (2) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 17 % | (3) | (0) | 21 % | (0) |
| Täpsusvead | 11 % | (1) | 0 % | — | 0 % | — | 0 % | — | 50 % | (1) | 11 % | (2) | (0) | (0) | (0) |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär: | 1,7 % | | | |
| Alumine veapiir | 0,1 % | | | |
| Ülemine veapiir | 3,3 % | | | |

2010

2009

2008

2007

EuropeAid

Välissuhete peadirektoraat

Laienemise peadirektoraat

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat

Arengu peadirektoraat

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

92

14

35

22

2

165

180

180

145

ettemaksed

43

12

8

12

0

75

83

71

46

vahe-/lõppmaksed

49

2

27

10

2

90

97

109

99

KONTROLLI TULEMUSED
   (1)
   (2)

Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgmiselt:

Vigadest mõjutamata tehingud

79 %

(73)

100 %

(14)

74 %

(26)

64 %

(14)

0 %

—

77 %

(127)

87 %

73 %

74 %

Vigadest mõjutatud tehingud

21 %

(19)

0 %

—

26 %

(9)

36 %

(8)

100 %

(2)

23 %

(38)

13 %

27 %

26 %

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

16 %

(3)

0 %

—

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

11 %

(4)

17 %

19 %

19 %

Vahe-/lõppmaksed

84 %

(16)

0 %

—

89 %

(8)

100 %

(8)

100 %

(2)

89 %

(34)

83 %

81 %

81 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead:

53 %

(10)

0 %

—

78 %

(7)

38 %

(3)

0 %

—

53 %

(20)

74 %

60 %

73 %

Kvantifitseeritavad vead:

47 %

(9)

0 %

—

22 %

(2)

62 %

(5)

100 %

(2)

47 %

(18)

26 %

40 %

27 %

Abikõlblikkusvead

67 %

(6)

0 %

—

100 %

(2)

100 %

(5)

0 %

—

72 %

(13)

100 %

79 %

100 %

Tõendamisvead

22 %

(2)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

17 %

(3)

(0)

21 %

(0)

Täpsusvead

11 %

(1)

0 %

—

0 %

—

0 %

—

50 %

(1)

11 %

(2)

(0)

(0)

(0)

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär:

1,7 %

Alumine veapiir

0,1 %

Ülemine veapiir

3,3 %

---

(1)  Selleks, et paremini arvesse võtta poliitikavaldkondade grupi valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(2)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

5.2 LISA

VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONNA SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang EuropeAidi valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| | Kontrollikeskkond | Eelkontrollid | Kontroll ja järelevalve | Välisauditid ja heakskiidumenetlused | Siseaudit | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kesksüsteemid | Mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Delegatsioonid | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | E/K |

Kontrollikeskkond

Eelkontrollid

Kontroll ja järelevalve

Välisauditid ja heakskiidumenetlused

Siseaudit

Üldhinnang

Kesksüsteemid

Mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Delegatsioonid

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

Hinnang laienemise peadirektoraadi valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Eelkontrollid | Kontroll ja järelevalve | Välisauditid ja heakskiidumenetlused | Siseaudit | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |

Eelkontrollid

Kontroll ja järelevalve

Välisauditid ja heakskiidumenetlused

Siseaudit

Üldhinnang

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Üldhinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

5.3 LISA

KOMISJONI JUHTKONNA VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONNA KOHTA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Laienemise peadirektoraat | Reservatsioonideta | E/K | Allesjäänud veamäära arvutamist ei ole korrektselt määratletud ja see põhineb ainult detsentraliseeritud haldamisel, mis moodustab üksnes 30 % laienemise peadirektoraadi 2010. aasta maksetest. Kontrollikoda leidis, et veel on lahendamist vajavaid probleeme. | B | A |
| EuropeAid | Reservatsioonideta | E/K | EuropeAid on koostanud põhjaliku kontrollistrateegia ning oluliselt parandanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditiga leiti siiski, et teatavates kontrollides on endiselt puudusi ja et maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. | B | B |
| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

Laienemise peadirektoraat

Reservatsioonideta

E/K

Allesjäänud veamäära arvutamist ei ole korrektselt määratletud ja see põhineb ainult detsentraliseeritud haldamisel, mis moodustab üksnes 30 % laienemise peadirektoraadi 2010. aasta maksetest. Kontrollikoda leidis, et veel on lahendamist vajavaid probleeme.

B

A

EuropeAid

Reservatsioonideta

E/K

EuropeAid on koostanud põhjaliku kontrollistrateegia ning oluliselt parandanud oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditiga leiti siiski, et teatavates kontrollides on endiselt puudusi ja et maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

B

B

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

5.4 LISA

KONTROLLIKOJA VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONDA PUUDUTAVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja analüüs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Välissuhete peadirektoraat peaks konsolideerima järelkontrolli metoodika ning võtma koheselt meetmed siseaudiitori sellekohaste soovituste rakendamiseks. | Vastavalt oma tegevuskavale parandas välissuhete peadirektoraat järelkontrollide metoodikat. Osa ettenähtud leevendavatest meetmetest on võimalik rakendada uue välispoliitikainstrumentide talituse juhtimisel alles 2011. aastal. | | |
| Välissuhete peadirektoraat peaks suunama piisavalt vahendeid nende kiirreageerimise korra ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika lepingute analüüsimiseks ja sulgemiseks, mille rakendustähtajad on juba möödas. | Välissuhete peadirektoraat rakendas soovitust ainult osaliselt. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika puhul probleemiga küll tegeletakse (2010. aasta alguses avatud 133 projektist on suletud 25), kuid mahajäämus on endiselt oluline. | Hoolikas järelkontroll vanade projektide sulgemisel on osa tegevuskavast, mis koostati siseauditi talituse ja siseauditi üksuse korraldatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika auditeerimise alusel. Kõigi vanade ja lõppenud lepingute olukord vaadatakse regulaarselt läbi ning et lõppenud projektid sulgeda, võetakse asjakohaseid meetmeid. Välis- ja julgeolekupoliitikaalaste projektide arv on pidevalt kasvanud ning koos sellega on viimastel aastatel oluliselt suurenenud ka välis- ja julgeolekupoliitika eelarve (nt 2010. aastal oli 51 uut lepingut), mis võib jätta vale mulje, et olukord ei parane. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Laienemise peadirektoraat peaks andma selgemad suunised juhtimise delegeerimiseks, et paremini selgitada komisjoni erinevate osalejate rolle selles protsessis. | Laienemise peadirektoraat töötas 2010. aasta lõpuks välja uued juhised. Uusi juhiseid saab kohaldada siiski alles 2011. aastal ja kontrollikoda on arvamusel, et need ei ole piisavalt üksikasjalikud. | Pärast juulis ilmunud soovitusi võetud algatused hõlmasid väga tihedat kooskõlastamist ja vastastikust konsulteerimist ning nende tulemusel ilmus õigel ajal, tähtajaga 2010. aasta, hulk juhiseid. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Laienemise peadirektoraat peaks vaatama üle oma sisekontrolli kontrollnimekirjad, et dokumenteerida kõik läbiviidud kontrollimised. | Laienemise peadirektoraadis töötati välja uued sisekontrolli kontrollnimekirjad, kuid nende täielik kasutamine laienemisega seotud riikides asuvates ELi delegatsioonides tuleb alles tagada. | On tehtud vajalikke jõupingutusi, et tagada nende maksimaalne kasutamine delegatsioonides. |
| Laienemise peadirektoraat peaks võtma meetmed, et parandada oma juhtimisinfosüsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteeti (näiteks andmete kvaliteedi regulaarne analüüs ja kontroll). | Kontrollikojapoolsel süsteemide ja tehingute läbivaatamisel ei täheldatud andmete kvaliteedis olulist paranemist. Laienemise peadirektoraat peaks nimetatud soovituse nõuetekohaseks rakendamiseks koostama tegevuskava. | Peakorteri ja delegatsioonide töötajad peaksid tagama andmete õige kodeerimise, kuid üldiselt esinevad märgitud probleemid mujal kui laienemise peadirektoraadi infosüsteemides, seega tuleb lahendusi otsida komisjoni tasemel. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Laienemise peadirektoraat peaks töötama välja ja võtma kasutusele süsteemi, mis lihtsustaks läbiviidud kohapealsete kontrollide analüüsi ja järelemeetmete võtmist. | Laienemise peadirektoraat ei ole veel nimetatud soovitust rakendanud. See puudus leidis 2010. aastal kinnitust ELi delegatsioonidesse tehtud külastuste käigus kõikides laienemisega seotud riikides. | Soovitusega hakati tegelema 2010. aastal, kuid selle iseloomu tõttu ei saa tulemusi kohe tegevuse alguses näha. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| 2009 | Laienemise peadirektoraat peaks jätkuvalt suunama piisavalt vahendeid PHARE ja üleminekutoetuste raames esitatud kuhjunud lõpparuannete analüüsimiseks uutes liikmesriikides. | Kontrollikoda toetab laienemise peadirektoraadi jõupingutusi, kuid lõppdeklaratsioonide kuhjumist on ainult osaliselt vähendatud. | Selle tulemusel, et 12 uue liikmesriigi lõppdeklaratsiooni hindamisele anti eelisõigus, vähenes 2010. aastal mahajäämus veelgi märkimisväärsemalt võrreldes 2009. aastal täheldatud kerge vähenemisega. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks parandama humanitaarabimeetmete taotluste hindamise dokumenteerimist (näiteks viima sisse standardsed hindamisaruanded). | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat on hakanud ettepanekute hindamise põhjendamiseks välja töötama standardset menetlust. Kava kohaselt võetakse uus menetlus kasutusele alles 2011. aastal. Ühe valikuvõimalusena on kaalumisel standardse hindamisaruande kasutamine. | 2011. aasta veebruari alguses alustas tegevust humanitaarabi ettepanekute hindamise töörühm. Muu hulgas on selle eesmärk ühtlustada ja omavahel seostada hindamisprotsessi käsitlevaid dokumente, andes näidikute abil kogu protsessist parema ülevaate ja kehtestades ühise hindamiskriteeriumi. Seda rakendatakse 2011. aastal. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks määratlema ja võtma kasutusele süsteemi partnerite poolt kasutatavate humanitaarhankekeskuste kohta käivate andmete kogumiseks ja analüüsimiseks. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat pidas kontrollikoja soovitust kasulikuks, kuid mitte esmatähtsaks. Humanitaarhankekeskustele teatati, et neil on vaja esitada üksikasjalik teave selle kohta, mil määral kasutavad nende teenuseid humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi partnerid. Tulevikus töötatakse välja uus menetlus. | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja analüüs

2009

Välissuhete peadirektoraat peaks konsolideerima järelkontrolli metoodika ning võtma koheselt meetmed siseaudiitori sellekohaste soovituste rakendamiseks.

Vastavalt oma tegevuskavale parandas välissuhete peadirektoraat järelkontrollide metoodikat. Osa ettenähtud leevendavatest meetmetest on võimalik rakendada uue välispoliitikainstrumentide talituse juhtimisel alles 2011. aastal.

Välissuhete peadirektoraat peaks suunama piisavalt vahendeid nende kiirreageerimise korra ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika lepingute analüüsimiseks ja sulgemiseks, mille rakendustähtajad on juba möödas.

Välissuhete peadirektoraat rakendas soovitust ainult osaliselt. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika puhul probleemiga küll tegeletakse (2010. aasta alguses avatud 133 projektist on suletud 25), kuid mahajäämus on endiselt oluline.

Hoolikas järelkontroll vanade projektide sulgemisel on osa tegevuskavast, mis koostati siseauditi talituse ja siseauditi üksuse korraldatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika auditeerimise alusel. Kõigi vanade ja lõppenud lepingute olukord vaadatakse regulaarselt läbi ning et lõppenud projektid sulgeda, võetakse asjakohaseid meetmeid. Välis- ja julgeolekupoliitikaalaste projektide arv on pidevalt kasvanud ning koos sellega on viimastel aastatel oluliselt suurenenud ka välis- ja julgeolekupoliitika eelarve (nt 2010. aastal oli 51 uut lepingut), mis võib jätta vale mulje, et olukord ei parane.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Laienemise peadirektoraat peaks andma selgemad suunised juhtimise delegeerimiseks, et paremini selgitada komisjoni erinevate osalejate rolle selles protsessis.

Laienemise peadirektoraat töötas 2010. aasta lõpuks välja uued juhised. Uusi juhiseid saab kohaldada siiski alles 2011. aastal ja kontrollikoda on arvamusel, et need ei ole piisavalt üksikasjalikud.

Pärast juulis ilmunud soovitusi võetud algatused hõlmasid väga tihedat kooskõlastamist ja vastastikust konsulteerimist ning nende tulemusel ilmus õigel ajal, tähtajaga 2010. aasta, hulk juhiseid.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Laienemise peadirektoraat peaks vaatama üle oma sisekontrolli kontrollnimekirjad, et dokumenteerida kõik läbiviidud kontrollimised.

Laienemise peadirektoraadis töötati välja uued sisekontrolli kontrollnimekirjad, kuid nende täielik kasutamine laienemisega seotud riikides asuvates ELi delegatsioonides tuleb alles tagada.

On tehtud vajalikke jõupingutusi, et tagada nende maksimaalne kasutamine delegatsioonides.

Laienemise peadirektoraat peaks võtma meetmed, et parandada oma juhtimisinfosüsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteeti (näiteks andmete kvaliteedi regulaarne analüüs ja kontroll).

Kontrollikojapoolsel süsteemide ja tehingute läbivaatamisel ei täheldatud andmete kvaliteedis olulist paranemist. Laienemise peadirektoraat peaks nimetatud soovituse nõuetekohaseks rakendamiseks koostama tegevuskava.

Peakorteri ja delegatsioonide töötajad peaksid tagama andmete õige kodeerimise, kuid üldiselt esinevad märgitud probleemid mujal kui laienemise peadirektoraadi infosüsteemides, seega tuleb lahendusi otsida komisjoni tasemel.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Laienemise peadirektoraat peaks töötama välja ja võtma kasutusele süsteemi, mis lihtsustaks läbiviidud kohapealsete kontrollide analüüsi ja järelemeetmete võtmist.

Laienemise peadirektoraat ei ole veel nimetatud soovitust rakendanud. See puudus leidis 2010. aastal kinnitust ELi delegatsioonidesse tehtud külastuste käigus kõikides laienemisega seotud riikides.

Soovitusega hakati tegelema 2010. aastal, kuid selle iseloomu tõttu ei saa tulemusi kohe tegevuse alguses näha.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

2009

Laienemise peadirektoraat peaks jätkuvalt suunama piisavalt vahendeid PHARE ja üleminekutoetuste raames esitatud kuhjunud lõpparuannete analüüsimiseks uutes liikmesriikides.

Kontrollikoda toetab laienemise peadirektoraadi jõupingutusi, kuid lõppdeklaratsioonide kuhjumist on ainult osaliselt vähendatud.

Selle tulemusel, et 12 uue liikmesriigi lõppdeklaratsiooni hindamisele anti eelisõigus, vähenes 2010. aastal mahajäämus veelgi märkimisväärsemalt võrreldes 2009. aastal täheldatud kerge vähenemisega.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks parandama humanitaarabimeetmete taotluste hindamise dokumenteerimist (näiteks viima sisse standardsed hindamisaruanded).

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat on hakanud ettepanekute hindamise põhjendamiseks välja töötama standardset menetlust. Kava kohaselt võetakse uus menetlus kasutusele alles 2011. aastal. Ühe valikuvõimalusena on kaalumisel standardse hindamisaruande kasutamine.

2011. aasta veebruari alguses alustas tegevust humanitaarabi ettepanekute hindamise töörühm. Muu hulgas on selle eesmärk ühtlustada ja omavahel seostada hindamisprotsessi käsitlevaid dokumente, andes näidikute abil kogu protsessist parema ülevaate ja kehtestades ühise hindamiskriteeriumi. Seda rakendatakse 2011. aastal.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat peaks määratlema ja võtma kasutusele süsteemi partnerite poolt kasutatavate humanitaarhankekeskuste kohta käivate andmete kogumiseks ja analüüsimiseks.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat pidas kontrollikoja soovitust kasulikuks, kuid mitte esmatähtsaks. Humanitaarhankekeskustele teatati, et neil on vaja esitada üksikasjalik teave selle kohta, mil määral kasutavad nende teenuseid humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi partnerid. Tulevikus töötatakse välja uus menetlus.

---

6. PEATÜKK

Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Teadusuuringute raamprogrammid

Elukestva õppe programm

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Teadusuuringute raamprogrammid

Dokumentide eelkontroll

Väljamaksetaotluste kontrollitõendid

Seitsmenda raamprogrammi abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamine

Komisjoni järelauditite strateegia

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

Muud sisepoliitika valdkonnad

Elukestva õppe programmi Erasmus süsteemid

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

Välistegevuse tagatisfondi auditi tulemused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 01 – majandus- ja rahandusküsimused; 02 – ettevõtlus; 03 – konkurents; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia; 10 – otsene teadustegevus; 12 – siseturg; 15 – haridus ja kultuur; 16 – teabeedastus; 18 – õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond ja 20 – kaubandus. Seejärel esitatakse kontrollikoja välistegevuse tagatisfondi korduvauditi tulemused (1). Põhiteave 2010. aasta tegevuse ja kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 6.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

6.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade kohta, mis hõlmab järgmisi poliitikavaldkondi: 01 – majandus- ja rahandusküsimused; 02 – ettevõtlus; 03 – konkurents; 08 – teadusuuringud; 09 – infoühiskond ja meedia; 10 – otsene teadustegevus; 12 – siseturg; 15 – haridus ja kultuur; 16 – teabeedastus; 18 – õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkond ja 20 – kaubandus. Seejärel esitatakse kontrollikoja välistegevuse tagatisfondi korduvauditi tulemused (1). Põhiteave 2010. aasta tegevuse ja kulutuste kohta on esitatud
  tabelis 6.1
  .

Tabel 6.1.   Teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad – põhiteave 2010

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Eelarve jaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | Maksed | Haldamise viis |
| 8 | Teadusuuringud | Halduskulud | 308 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 2 981 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm, Euratom | 318 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine | 848 | Otsene tsentraliseeritud |
| ESTÜ – Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 51 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 4 506 | |
| 9 | Infoühiskond ja meedia | Halduskulud | 137 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 1 226 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine | 160 | Otsene tsentraliseeritud |
| Meedia | 111 | Otsene tsentraliseeritud |
| Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ja muu | 152 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 1 786 | |
| 15 | Haridus ja kultuur | Halduskulud | 122 | Otsene tsentraliseeritud |
| Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus | 1 223 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Kultuurialase koostöö edendamine Euroopas | 47 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine | 145 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Euroopa kodakondsuse edendamine | 35 | Kaudne tsentraliseeritud |
| | 1 572 | |
| 18 | Õigus, vabadus ja turvalisus | Halduskulud | 63 | Otsene tsentraliseeritud |
| Solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine | 276 | Jagatud / otsene tsentraliseeritud |
| Rändevood – ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika | 156 | Jagatud / otsene tsentraliseeritud |
| Põhiõigused ja kodakondsus | 51 | Otsene tsentraliseeritud |
| Turvalisus ja vabaduste kaitse | 123 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kriminaal- ja tsiviilõigus | 54 | Otsene tsentraliseeritud |
| Uimastiennetus- ja -teavitustegevus | 18 | Otsene tsentraliseeritud |
| Poliitiline strateegia ja koordineerimine | 4 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 745 | |
| 2 | Ettevõtlus | Halduskulud | 112 | Otsene tsentraliseeritud |
| Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, uuendustegevus ja ettevõtlus | 75 | Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu |
| Kaupade siseturg ja valdkondade poliitika | 114 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm – koostöö – kosmoseuuringud ja julgeolek | 357 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 658 | |
| 10 | Otsene teadustegevus | Personali- ja jooksvad kulud ning investeeringud | 345 | Otsene tsentraliseeritud |
| Seitsmes raamprogramm | 44 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tuumaenergia-alaste meetmetega seotud varasemad kohustused | 22 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (raamprogrammid) | 27 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 438 | |
| 1 | Majandus- ja rahandusküsimused | Halduskulud | 66 | Otsene tsentraliseeritud |
| Majandus- ja rahaliit | 12 | Otsene tsentraliseeritud |
| Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused | 101 | Otsene tsentraliseeritud |
| Finantstehingud ja -instrumendid | 110 | Otsene tsentraliseeritud / Euroopa Investeerimisfondiga ühine / kaudne tsentraliseeritud Euroopa Investeerimisfondi kaudu |
| | 289 | |
| 16 | Teabeedastus | Halduskulud | 114 | Otsene tsentraliseeritud |
| Teabeedastus ja meedia | 34 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kohaliku tasandi teabevahetus | 35 | Otsene tsentraliseeritud |
| Analüüsi- ja teabeedastusvahendid | 23 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 206 | |
| 3 | Konkurents | Halduskulud | 92 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kartellid, trustidevastane tegevus ja liberaliseerimine | 0 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 92 | |
| 20 | Kaubandus | Halduskulud | 68 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kaubanduspoliitika | 9 | Otsene tsentraliseeritud / ühine rahvusvaheliste organisatsioonidega |
| | 77 | |
| 12 | Siseturg | Halduskulud | 60 | Otsene tsentraliseeritud |
| Tegevusstrateegia ja siseturu peadirektoraadi kooskõlastamistegevus | 11 | Otsene tsentraliseeritud |
| | 71 | |
| Halduskulud kokku | 1 487 | |
| Raamprogrammid | 5 643 | |
| Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus | 1 223 | |
| Muud tegevuskulud | 2 087 | |
| Tegevuskulud kokku | 8 953 | |
| millest: | — | ettemaksed
   (28) |

(miljonites eurodes)

Eelarve jaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

Maksed

Haldamise viis

8

Teadusuuringud

Halduskulud

308

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

2 981

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm, Euratom

318

Kaudne tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine

848

Otsene tsentraliseeritud

ESTÜ – Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

51

Otsene tsentraliseeritud

4 506

9

Infoühiskond ja meedia

Halduskulud

137

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

1 226

Otsene tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine

160

Otsene tsentraliseeritud

Meedia

111

Otsene tsentraliseeritud

Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm ja muu

152

Otsene tsentraliseeritud

1 786

15

Haridus ja kultuur

Halduskulud

122

Otsene tsentraliseeritud

Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus

1 223

Kaudne tsentraliseeritud

Kultuurialase koostöö edendamine Euroopas

47

Kaudne tsentraliseeritud

Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine

145

Kaudne tsentraliseeritud

Euroopa kodakondsuse edendamine

35

Kaudne tsentraliseeritud

1 572

18

Õigus, vabadus ja turvalisus

Halduskulud

63

Otsene tsentraliseeritud

Solidaarsus – välispiirid, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine

276

Jagatud / otsene tsentraliseeritud

Rändevood – ühine sisserände- ja varjupaigapoliitika

156

Jagatud / otsene tsentraliseeritud

Põhiõigused ja kodakondsus

51

Otsene tsentraliseeritud

Turvalisus ja vabaduste kaitse

123

Otsene tsentraliseeritud

Kriminaal- ja tsiviilõigus

54

Otsene tsentraliseeritud

Uimastiennetus- ja -teavitustegevus

18

Otsene tsentraliseeritud

Poliitiline strateegia ja koordineerimine

4

Otsene tsentraliseeritud

745

2

Ettevõtlus

Halduskulud

112

Otsene tsentraliseeritud

Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, uuendustegevus ja ettevõtlus

75

Otsene tsentraliseeritud / kaudne tsentraliseeritud Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse kaudu

Kaupade siseturg ja valdkondade poliitika

114

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm – koostöö – kosmoseuuringud ja julgeolek

357

Otsene tsentraliseeritud

658

10

Otsene teadustegevus

Personali- ja jooksvad kulud ning investeeringud

345

Otsene tsentraliseeritud

Seitsmes raamprogramm

44

Otsene tsentraliseeritud

Tuumaenergia-alaste meetmetega seotud varasemad kohustused

22

Otsene tsentraliseeritud

Eelmiste raamprogrammide lõpetamine (raamprogrammid)

27

Otsene tsentraliseeritud

438

1

Majandus- ja rahandusküsimused

Halduskulud

66

Otsene tsentraliseeritud

Majandus- ja rahaliit

12

Otsene tsentraliseeritud

Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

101

Otsene tsentraliseeritud

Finantstehingud ja -instrumendid

110

Otsene tsentraliseeritud / Euroopa Investeerimisfondiga ühine / kaudne tsentraliseeritud Euroopa Investeerimisfondi kaudu

289

16

Teabeedastus

Halduskulud

114

Otsene tsentraliseeritud

Teabeedastus ja meedia

34

Otsene tsentraliseeritud

Kohaliku tasandi teabevahetus

35

Otsene tsentraliseeritud

Analüüsi- ja teabeedastusvahendid

23

Otsene tsentraliseeritud

206

3

Konkurents

Halduskulud

92

Otsene tsentraliseeritud

Kartellid, trustidevastane tegevus ja liberaliseerimine

0

Otsene tsentraliseeritud

92

20

Kaubandus

Halduskulud

68

Otsene tsentraliseeritud

Kaubanduspoliitika

9

Otsene tsentraliseeritud / ühine rahvusvaheliste organisatsioonidega

77

12

Siseturg

Halduskulud

60

Otsene tsentraliseeritud

Tegevusstrateegia ja siseturu peadirektoraadi kooskõlastamistegevus

11

Otsene tsentraliseeritud

71

Halduskulud kokku

1 487

Raamprogrammid

5 643

Elukestev õpe, sealhulgas mitmekeelsus

1 223

Muud tegevuskulud

2 087

Tegevuskulud kokku

8 953

millest:

—

6 404

| — | vahe-/lõppmaksed
   (29) |
| --- | --- |

—

2 549

Eelarveaasta maksed kokku

10 440

Eelarveaasta kulukohustused kokku

12 169

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

| 6.2. | Kõnealuse poliitikavaldkondade rühma peamised programmid on teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise programmid, mis moodustavad 63 % kogu tegevuskuludest (ehk 5 643 miljonit eurot) ning elukestva õppe programm, mis moodustab 14 % (ehk 1 223 miljonit eurot). |
| --- | --- |

6.2.

Kõnealuse poliitikavaldkondade rühma peamised programmid on teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise programmid, mis moodustavad 63 % kogu tegevuskuludest (ehk 5 643 miljonit eurot) ning elukestva õppe programm, mis moodustab 14 % (ehk 1 223 miljonit eurot).

Teadusuuringute raamprogrammid

| 6.3. | Teaduspoliitika eesmärgiks on edendada teadusuuringute investeeringuid ja üleminekut teadmistepõhisele majandusele. Poliitikaga püütakse samuti tugevdada Euroopa teadusruumi teaduslikku ja tehnilist baasi, (2) parandada Euroopas tehtava teadustöö taset ja maksimeerida rahvusvahelisest koostööst saadavat kasu. Enamikku teaduspoliitikaga seonduvatest maksetest rahastatakse mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate mitmeaastaste raamprogrammide (kuues ja seitsmes raamprogramm) raames, (3) toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike. |
| --- | --- |

6.3.

Teaduspoliitika eesmärgiks on edendada teadusuuringute investeeringuid ja üleminekut teadmistepõhisele majandusele. Poliitikaga püütakse samuti tugevdada Euroopa teadusruumi teaduslikku ja tehnilist baasi, (2) parandada Euroopas tehtava teadustöö taset ja maksimeerida rahvusvahelisest koostööst saadavat kasu. Enamikku teaduspoliitikaga seonduvatest maksetest rahastatakse mitmeid rahastamisskeeme hõlmavate mitmeaastaste raamprogrammide (kuues ja seitsmes raamprogramm) raames, (3) toetades erinevaid teemavaldkondi ja projektiliike.

| 6.4. | Enamikku raamprogramme haldab komisjon otseselt ja tsentraliseeritult. Üha enam teadusuuringute kulutusi haldavad kaudselt ja tsentraliseeritult rakendusametid ja ühisettevõtted (4). |
| --- | --- |

6.4.

Enamikku raamprogramme haldab komisjon otseselt ja tsentraliseeritult. Üha enam teadusuuringute kulutusi haldavad kaudselt ja tsentraliseeritult rakendusametid ja ühisettevõtted (4).

| 6.5. | Raamprogrammide toetatavat tegevust viivad ellu paljud eri liikmesriikidest või raamprogrammidega assotsieerunud kolmandatest riikidest pärit avaliku ja erasektori üksused. Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, eraisikud, riiklikud haldusorganid või äriühingud. Abisaajad töötavad üldiselt partnerite konsortsiumitena komisjoniga sõlmitud toetuslepingu alusel. Igal seitsmenda raamprogrammi projektil on keskmiselt kuus partnerit, kuigi olenevalt rahastamisviisist võib see arv ulatuda ühest 64ni. |
| --- | --- |

6.5.

Raamprogrammide toetatavat tegevust viivad ellu paljud eri liikmesriikidest või raamprogrammidega assotsieerunud kolmandatest riikidest pärit avaliku ja erasektori üksused. Abisaajad võivad olla uurimisasutused, ülikoolid, eraisikud, riiklikud haldusorganid või äriühingud. Abisaajad töötavad üldiselt partnerite konsortsiumitena komisjoniga sõlmitud toetuslepingu alusel. Igal seitsmenda raamprogrammi projektil on keskmiselt kuus partnerit, kuigi olenevalt rahastamisviisist võib see arv ulatuda ühest 64ni.

| 6.6. | Potentsiaalsed abisaajad võtavad osa projektikonkursist ja kaasrahastamiseks valitakse välja heakskiidetud projektid. Pärast toetuslepingule (või komisjoni otsusele) allakirjutamist tehakse ettemaksed ning seejärel vahe- ja lõppmaksed, millega hüvitatakse abisaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulutused. |
| --- | --- |

6.6.

Potentsiaalsed abisaajad võtavad osa projektikonkursist ja kaasrahastamiseks valitakse välja heakskiidetud projektid. Pärast toetuslepingule (või komisjoni otsusele) allakirjutamist tehakse ettemaksed ning seejärel vahe- ja lõppmaksed, millega hüvitatakse abisaajate väljamaksetaotlustes esitatud kulutused.

| 6.7. | Eeskirjade eiramise risk seisneb peamiselt selles, et abisaajate väljamaksetaotlustes deklareeritud kulud on abikõlbmatud. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei pruugi valesti deklareeritud kulusid enne nende abisaajatele hüvitamist avastada ning parandada. Riski suurendavad veelgi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatavad keerulised eeskirjad ning nõue abisaajatele lisada oma projektikuludesse personali- ja kaudsed kulud, samas maha arvates mitmed ELi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatud kulud, nagu käibemaks. |
| --- | --- |

6.7.

Eeskirjade eiramise risk seisneb peamiselt selles, et abisaajate väljamaksetaotlustes deklareeritud kulud on abikõlbmatud. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei pruugi valesti deklareeritud kulusid enne nende abisaajatele hüvitamist avastada ning parandada. Riski suurendavad veelgi abikõlblike kulude arvutamiseks kasutatavad keerulised eeskirjad ning nõue abisaajatele lisada oma projektikuludesse personali- ja kaudsed kulud, samas maha arvates mitmed ELi kaasrahastamise jaoks abikõlbmatud kulud, nagu käibemaks.

| 6.7. | Komisjon jagab kontrollikoja seisukohta, et kulude väljamaksetaotluste abikõlblikkusega seotud vead on peamiselt tingitud eeskirjade keerulisusest. Sellega seoses võttis komisjon 24. jaanuaril 2011. aastal vastu otsuse, mis sisaldab kolme meedet raamprogrammi rakendamise lihtsustamiseks. Selle otsusega võimaldatakse abisaajatel kohaldada keskmiste personalikulude hüvitamise taotluste esitamisel oma tavapärast arvestusmetoodikat – kontrollikoja andmetel üks kõige sagedamini korduv viga – ning antakse abisaajatele võimalus kasutada VKEde omanikele-juhtidele hüvitise maksmisel kindlasummalisi makseid. Need võimalused peaksid eelduste kohaselt vähendama vigade määra.

  Peale selle osutatakse komisjoni pettustevastase võitluse strateegias (KOM(2011) 376/2 (lõplik)) abisaajate kulude väljamaksetaotlustega seotud riskidele ning selles esitatakse mitu meedet (sealhulgas koolitus) pettuste avastamiseks/heastamiseks. |
| --- | --- |

6.7.

Peale selle osutatakse komisjoni pettustevastase võitluse strateegias (KOM(2011) 376/2 (lõplik)) abisaajate kulude väljamaksetaotlustega seotud riskidele ning selles esitatakse mitu meedet (sealhulgas koolitus) pettuste avastamiseks/heastamiseks.

Elukestva õppe programm

| 6.8. | Elukestva õppe programm võimaldab inimestel saada õppes osalemise kogemust kõigis eluetappides. Samuti on selle programmi eesmärk arendada Euroopa haridus- ja koolitussektorit. Elukestva õppe programm koosneb neljast alaprogrammist: Erasmus (kõrgharidus), Leonardo da Vinci (kutseõpe ja koolitus), Grundtvig (täiskasvanute koolitus) ja Comenius (koolid). – elukestva õppe programmi eelarvest haldavad kaudselt ja tsentraliseeritult osalevate riikide 40 riiklikku bürood, kelle on määranud liikmesriikide ametiasutused, tavaliselt haridusministeeriumid, kes teostavad nende üle ka järelevalvet. Riiklike büroode (5) ülesanne on hallata paljusid, kuid suhteliselt väikeseid rahasummasid, mida makstakse välja toetustena. |
| --- | --- |

6.8.

Elukestva õppe programm võimaldab inimestel saada õppes osalemise kogemust kõigis eluetappides. Samuti on selle programmi eesmärk arendada Euroopa haridus- ja koolitussektorit. Elukestva õppe programm koosneb neljast alaprogrammist: Erasmus (kõrgharidus), Leonardo da Vinci (kutseõpe ja koolitus), Grundtvig (täiskasvanute koolitus) ja Comenius (koolid). – elukestva õppe programmi eelarvest haldavad kaudselt ja tsentraliseeritult osalevate riikide 40 riiklikku bürood, kelle on määranud liikmesriikide ametiasutused, tavaliselt haridusministeeriumid, kes teostavad nende üle ka järelevalvet. Riiklike büroode (5) ülesanne on hallata paljusid, kuid suhteliselt väikeseid rahasummasid, mida makstakse välja toetustena.

| 6.9. | Kõnealuse valdkonna rahastamine toimub enamjaolt ettemaksetena riiklikele büroodele ja kvartaalsete maksetena nende tegevuskulude katteks. Esimesed ettemaksed tehakse pärast lepingu allkirjastamist või töökava heakskiitmist. Komisjon teeb teise ja kolmanda ettemakse enamasti riiklike büroode kuludeklaratsioonide alusel, mis tõendavad, et vähemalt 70 % ettemakstud rahalistest vahenditest on juba välja makstud. Ettemaksed tehakse tavaliselt lubatud 100-protsendilise maksimumi ulatuses. |
| --- | --- |

6.9.

Kõnealuse valdkonna rahastamine toimub enamjaolt ettemaksetena riiklikele büroodele ja kvartaalsete maksetena nende tegevuskulude katteks. Esimesed ettemaksed tehakse pärast lepingu allkirjastamist või töökava heakskiitmist. Komisjon teeb teise ja kolmanda ettemakse enamasti riiklike büroode kuludeklaratsioonide alusel, mis tõendavad, et vähemalt 70 % ettemakstud rahalistest vahenditest on juba välja makstud. Ettemaksed tehakse tavaliselt lubatud 100-protsendilise maksimumi ulatuses.

| 6.10. | Riiklikud bürood sõlmivad toetuslepingud osalevate organisatsioonidega (6) ja seejärel teevad neile ettemaksed (80 kuni 100 % ulatuses, sõltuvalt programmi liigist). Peamised seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad ohud seisnevad selles, et õpetajatele ja õpilastele makstud individuaalsed toetused on ebakorrektsed ja abisaajate taotletud kulud on enamdeklareeritud või põhjendamatud. On oht, et sellised vead võivad jääda avastamata. |
| --- | --- |

6.10.

Riiklikud bürood sõlmivad toetuslepingud osalevate organisatsioonidega (6) ja seejärel teevad neile ettemaksed (80 kuni 100 % ulatuses, sõltuvalt programmi liigist). Peamised seaduslikkuse ja korrektsusega seonduvad ohud seisnevad selles, et õpetajatele ja õpilastele makstud individuaalsed toetused on ebakorrektsed ja abisaajate taotletud kulud on enamdeklareeritud või põhjendamatud. On oht, et sellised vead võivad jääda avastamata.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 6.11. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade puhul tuleb märkida järgmisi konkreetseid asjaolusid.






  — | Auditiga kontrolliti 150 maksest koosnevat valimit; neist 61 olid kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi vahe- või lõppmaksed, 10 ettemaksed riiklikele büroodele elukestva õppe programmi raames, 36 ettemaksed kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames ja 43 maksed, mis katsid kõnealuse poliitikavaldkonna kõiki muid meetmeid (7). |
| --- | --- | --- |

6.11.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade puhul tuleb märkida järgmisi konkreetseid asjaolusid.

—

Auditiga kontrolliti 150 maksest koosnevat valimit; neist 61 olid kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi vahe- või lõppmaksed, 10 ettemaksed riiklikele büroodele elukestva õppe programmi raames, 36 ettemaksed kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames ja 43 maksed, mis katsid kõnealuse poliitikavaldkonna kõiki muid meetmeid (7).

| — | Teadusuuringute raamprogrammide puhul hinnati komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme; hinnang põhines samuti teadusuuringute raamprogrammide 97 maksest koosneval valimil (8) ja hõlmas järgmist:






  — | dokumentide eelkontrollid; |
| --- | --- | --- |

—

Teadusuuringute raamprogrammide puhul hinnati komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteeme; hinnang põhines samuti teadusuuringute raamprogrammide 97 maksest koosneval valimil (8) ja hõlmas järgmist:

—

dokumentide eelkontrollid;

| — | sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid projektide väljamaksetaotluste kohta; |
| --- | --- |

—

sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid projektide väljamaksetaotluste kohta;

| — | abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamine; |
| --- | --- |

—

abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamine;

| — | projektide finantsjärelauditid; |
| --- | --- |

—

projektide finantsjärelauditid;

| — | tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine. |
| --- | --- |

—

tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine.

| — | Muude sisepoliitika valdkondade puhul hinnati Erasmuse programmi järelevalve- ja kontrollisüsteeme kümnes liikmesriigis, kaasa arvatud:






  — | riiklike büroode tehtud esmatasandi kontrollid; |
| --- | --- | --- |

—

Muude sisepoliitika valdkondade puhul hinnati Erasmuse programmi järelevalve- ja kontrollisüsteeme kümnes liikmesriigis, kaasa arvatud:

—

riiklike büroode tehtud esmatasandi kontrollid;

| — | riiklike ametiasutuste tehtud teise tasandi kontrollid eesmärgiga anda kindlust ja toetada iga-aastast järelkinnitust; |
| --- | --- |

—

riiklike ametiasutuste tehtud teise tasandi kontrollid eesmärgiga anda kindlust ja toetada iga-aastast järelkinnitust;

| — | menetlused iga liikmesriigi kolmes kõrgkoolis, mis samuti põhines iga kõrgkooli üliõpilastele ja/või õpetajatele tehtud kümnest maksest koosneval valimil; |
| --- | --- |

—

menetlused iga liikmesriigi kolmes kõrgkoolis, mis samuti põhines iga kõrgkooli üliõpilastele ja/või õpetajatele tehtud kümnest maksest koosneval valimil;

| — | komisjoni nimel erasektori audiitorite tehtud järelauditid; |
| --- | --- |

—

komisjoni nimel erasektori audiitorite tehtud järelauditid;

| — | komisjonipoolne reservatsioonide järelmeetmete kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

—

komisjonipoolne reservatsioonide järelmeetmete kontrollisüsteem.

| — | Tagatisfondi auditis keskenduti Euroopa Investeerimispanga ja komisjoni vahelise fondi varasid hõlmava lepingu järgimise kontrollimisele ning komisjoni kontrollimeetmetele. Vaadati üle ka eraaudiitorfirma tehtud töö. |
| --- | --- |

—

Tagatisfondi auditis keskenduti Euroopa Investeerimispanga ja komisjoni vahelise fondi varasid hõlmava lepingu järgimise kontrollimisele ning komisjoni kontrollimeetmetele. Vaadati üle ka eraaudiitorfirma tehtud töö.

| — | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamine hõlmas teaduse ja innovatsiooni peadirektoraadi, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ja hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektorite ning kahe rakendusameti (Euroopa Teadusnõukogu ja Teadusuuringute Rakendusameti) aasta tegevusaruandeid. |
| --- | --- |

—

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamine hõlmas teaduse ja innovatsiooni peadirektoraadi, infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ja hariduse ja kultuuri peadirektoraadi peadirektorite ning kahe rakendusameti (Euroopa Teadusnõukogu ja Teadusuuringute Rakendusameti) aasta tegevusaruandeid.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 6.12. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et vigadest on mõjutatud 39 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 1,4 % (9). Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul leidis kontrollikoda aga, et vigade tase ja sagedus oli oluline. |
| --- | --- |

6.12.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et vigadest on mõjutatud 39 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 1,4 % (9). Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete puhul leidis kontrollikoda aga, et vigade tase ja sagedus oli oluline.

| 6.13. | Kokkuvõttes leiti 150 tehingust koosnevas valimis vigu 58 tehingus. Enamik vigadest mõjutatud vahe- ja lõppmakseid (51st 48) olid seotud kuuenda või seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksetega. 37 juhul oli tegu teadusuuringute raamprojektide raames ebakorrektselt või ebatäpselt deklareeritud kulude hüvitamisega. Selline tulemus on kooskõlas teaduse ja tehnoloogiaarenduse peadirektoraadi ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi peadirektorite esitatud reservatsioonidega seoses olulise veamääraga kuuenda raamprogrammi toetustes (vt
  lisa 6.3
  ). Nagu eelneval kolmel aastal, on põhiliseks vigade allikaks personali- ja kaudsete kulude ebakorrektne arvutamine. Muud tüüpilised vead hõlmasid abikõlbmatuid meelelahutusega seonduvaid kulusid ja kaudseid makseid, põhivara amortisatsiooni metoodika ebakorrektset rakendamist (10) ja ettemaksete pangakontodel hoidmisel tekkinud intresse, mida deklareeriti väiksemana või jäeti deklareerimata. Eespool nimetatud tüüpilised vead on esitatud näites 6.1. Kuus sisepoliitika valdkonna tehingut, mis ei kuulunud teadusuuringute alla, olid vigadest mõjutatud. Nimetatud vead esinesid seoses abikõlbmatute kulude hüvitamise ja töötundide arvutamisega. |
| --- | --- |

6.13.

Kokkuvõttes leiti 150 tehingust koosnevas valimis vigu 58 tehingus. Enamik vigadest mõjutatud vahe- ja lõppmakseid (51st 48) olid seotud kuuenda või seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksetega. 37 juhul oli tegu teadusuuringute raamprojektide raames ebakorrektselt või ebatäpselt deklareeritud kulude hüvitamisega. Selline tulemus on kooskõlas teaduse ja tehnoloogiaarenduse peadirektoraadi ning ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi peadirektorite esitatud reservatsioonidega seoses olulise veamääraga kuuenda raamprogrammi toetustes (vt
  lisa 6.3
  ). Nagu eelneval kolmel aastal, on põhiliseks vigade allikaks personali- ja kaudsete kulude ebakorrektne arvutamine. Muud tüüpilised vead hõlmasid abikõlbmatuid meelelahutusega seonduvaid kulusid ja kaudseid makseid, põhivara amortisatsiooni metoodika ebakorrektset rakendamist (10) ja ettemaksete pangakontodel hoidmisel tekkinud intresse, mida deklareeriti väiksemana või jäeti deklareerimata. Eespool nimetatud tüüpilised vead on esitatud näites 6.1. Kuus sisepoliitika valdkonna tehingut, mis ei kuulunud teadusuuringute alla, olid vigadest mõjutatud. Nimetatud vead esinesid seoses abikõlbmatute kulude hüvitamise ja töötundide arvutamisega.

| 6.13. | Komisjon jagab kontrollikoja arvamust, et abisaajate vahe- ja lõppmakseid käsitlevates kulude väljamaksetaotlustes kõige sagedamini esinevad vead tulenevad endiselt personali- ja kaudsete kulude ebakorrektsest arvutamisest. Sellega seoses on komisjon astunud samme selle riski vähendamiseks (vt eespool punkti 6.7). |
| --- | --- |

6.13.

Näide 6.1

Abikõlbmatud ja ebakorrektselt arvutatud kulud

Üks kuuendat raamprogrammi haldav abisaaja taotles tagasi üldkulusid, mille arvutamisel ta kasutas otsestel personalikuludel põhinevat ühtset määra. Pärast 2007. aasta järelauditit muutis abisaaja oma üldkulude eraldamise metoodikat, ilma et oleks täielikult ja korrektselt järginud järelauditiga antud soovitusi. Kontrollikoja auditi käigus tuvastatud vigade ja vastuolude tõttu näidati kulusid tegelikust 731 652 euro võrra suuremana.

Abisaaja taotles ka meelelahutusega seonduvate kulutuste ja abikõlbmatute kaudsete maksude hüvitamist ning nõudis sisse projekti arvutiseadmetega seonduvad kulutused, ilma et ta oleks järginud amortisatsiooni puhul tavapäraselt kasutatavaid arvestuspõhimõtteid. Seetõttu tekkis 10 079 euro suurune enamdeklareerimine.

Üldine veamäär, arvesse võtmata väiksemana deklareeritud personalikulusid, moodustas deklareeritud kuludest 13 %.

Näide 6.1

Abikõlbmatud ja ebakorrektselt arvutatud kulud

Komisjon jätkab abisaajaga tavapärast ärakuulamismenetlust.

Abisaaja teatas komisjonile, et ta ei nõustu kontrollikoja mõne järeldusega, eelkõige nendega, mis käsitlevad üldkulude määra arvutamist. Komisjon küsis abisaajalt täiendavat teavet, et ta saaks otsustada, kas on vaja teha finantskorrektsioone ning millises summas.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 6.14. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.14.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

Teadusuuringute raamprogrammid

Dokumentide eelkontroll

| 6.15. | Dokumentide eelkontrolli eesmärk on kontrollida maksete korrektsust ja tagada enne maksete tegemist nende vastavus lepingulistele nõuetele. Komisjoni püüab võimalikult palju lihtsustada oma eelkontrollimeetmeid eesmärgiga hõlbustada maksete töötlemist, mistõttu piirdutakse dokumentide eelkontrollimisel sageli ainult sellega, et tagatakse formaalsete haldusnõuete täitmine ja abisaajate väljamaksetaotluste summade korrektne arvutamine. |
| --- | --- |

6.15.

Dokumentide eelkontrolli eesmärk on kontrollida maksete korrektsust ja tagada enne maksete tegemist nende vastavus lepingulistele nõuetele. Komisjoni püüab võimalikult palju lihtsustada oma eelkontrollimeetmeid eesmärgiga hõlbustada maksete töötlemist, mistõttu piirdutakse dokumentide eelkontrollimisel sageli ainult sellega, et tagatakse formaalsete haldusnõuete täitmine ja abisaajate väljamaksetaotluste summade korrektne arvutamine.

| 6.15. | Eelkontrollid on paratamatult piiratud. Sellepärast ongi olemas järelauditite programm. Kontrollisüsteemi tuleb vaadelda kui tervikut. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | 97 teadusuuringute raamprogrammi maksest koosneva valimi auditiga avastati mõned puudused dokumentide eelkontrollimisel 47 juhul, mida siiski ei peeta oluliseks (11). |
| --- | --- |

6.16.

97 teadusuuringute raamprogrammi maksest koosneva valimi auditiga avastati mõned puudused dokumentide eelkontrollimisel 47 juhul, mida siiski ei peeta oluliseks (11).

| 6.17. | Samuti täheldas kontrollikoda, et ehkki deklareeritud kulude abikõlblikkuse kahtluse puhul tehti üksikasjalik dokumentide eelkontroll, (12) piirduti enamasti väljamaksetaotluste aritmeetilise õigsuse kontrollimisega isegi juhul, kui oli tõendeid, et deklareeritud kulud ei vastanud abikõlblikkuse nõuetele (vt näide 6.2). |
| --- | --- |

6.17.

Samuti täheldas kontrollikoda, et ehkki deklareeritud kulude abikõlblikkuse kahtluse puhul tehti üksikasjalik dokumentide eelkontroll, (12) piirduti enamasti väljamaksetaotluste aritmeetilise õigsuse kontrollimisega isegi juhul, kui oli tõendeid, et deklareeritud kulud ei vastanud abikõlblikkuse nõuetele (vt näide 6.2).

Näide 6.2

Eelkontrolli puudus

Üks kuuenda raamprogrammi abisaaja arvutas projekti kolme personalikategooria (vaneminsener, diplomeeritud majandusinsener ja tehnik) personalikulud eelarvelise keskmise tunnitasu alusel.

Tegeliku tunnitasu alusel ümber arvutatud personalikulud erinesid oluliselt tunnitasu alusel arvutatust, mille tulemuseks oli 65 185 euro suurune enamdeklareerimine, kusjuures deklareeritud personalikulud kokku olid 508 452 eurot.

Hoolimata asjaolust, et dokumentide alusel oli selge, et abisaaja kasutas keskmist tunnitasu, ei teinud komisjon deklareeritud summa kohta järelepärimist.

| 6.18. | Maksete hilinemise puhul täheldas kontrollikoda viimase aastaga võrreldes üldist paranemist. Raamprogrammide teatavate programmide puhul, nagu „Inimesed”, ületab vahe- ja lõppmaksete tegemiseks kuluv aeg siiski komisjoni poolt ettenähtud aja. Kontrollikoja kuuenda või seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete valimis tehti 61 maksest üheksa hilinemisega. Samuti täheldas kontrollikoda ebaharilikke maksete peatamisi (13). Näiteks üks aruandlusperioodi 2005–2006 makse peatati 1 280 päevaks peamiselt ühe lepingulise abisaaja staatuse tõttu. Makse tehti lõpuks oktoobris 2010. |
| --- | --- |

6.18.

Maksete hilinemise puhul täheldas kontrollikoda viimase aastaga võrreldes üldist paranemist. Raamprogrammide teatavate programmide puhul, nagu „Inimesed”, ületab vahe- ja lõppmaksete tegemiseks kuluv aeg siiski komisjoni poolt ettenähtud aja. Kontrollikoja kuuenda või seitsmenda raamprogrammi vahe- ja lõppmaksete valimis tehti 61 maksest üheksa hilinemisega. Samuti täheldas kontrollikoda ebaharilikke maksete peatamisi (13). Näiteks üks aruandlusperioodi 2005–2006 makse peatati 1 280 päevaks peamiselt ühe lepingulise abisaaja staatuse tõttu. Makse tehti lõpuks oktoobris 2010.

| 6.18. | Komisjonil on hea meel maksete vallas tehtud edusammudele antud positiivse hinnangu üle. Komisjoni talitused jälgivad pidevalt seda küsimust, eriti pärast komisjoni 2009. aasta aprilli teatist, milles seati finantsmääruses sätestatud tähtaegadest lühemad sihid.

  Maksed töödeldakse üksnes siis, kui abisaajate esitatud väljamaksetaotlused on täielikud ja võimaldavad komisjonil hinnata eeskirjadele vastavust. Vastasel korral on komisjon kohustatud maksed peatama.


  Peatamine lõpetatakse alati, kui abisaaja esitab puuduvad dokumendid või puuduva teabe, mida komisjon on spetsiaalselt küsinud.


  Kontrollikoja aruandes esitatud juhtum on äärmuslik ning ei kajasta komisjoni tavapärast toimimist. |
| --- | --- |

6.18.

Maksed töödeldakse üksnes siis, kui abisaajate esitatud väljamaksetaotlused on täielikud ja võimaldavad komisjonil hinnata eeskirjadele vastavust. Vastasel korral on komisjon kohustatud maksed peatama.

Peatamine lõpetatakse alati, kui abisaaja esitab puuduvad dokumendid või puuduva teabe, mida komisjon on spetsiaalselt küsinud.

Kontrollikoja aruandes esitatud juhtum on äärmuslik ning ei kajasta komisjoni tavapärast toimimist.

Väljamaksetaotluste kontrollitõendid

| 6.19. | Toetuslepingutes on sätestatud, et abisaaja väljamaksetaotlustele peab olema lisatud sõltumatu audiitori väljastatud kontrollitõend. Audiitor peab kinnitama deklareeritud kulude täpsust, tõelisust ja abikõlblikkust, eelrahastamisel tekkinud intressisummat ja muid projekti arveid. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi puhul on nimetatud kontrollitõendid peamiseks kontrollimeetmeks. |
| --- | --- |

6.19.

Toetuslepingutes on sätestatud, et abisaaja väljamaksetaotlustele peab olema lisatud sõltumatu audiitori väljastatud kontrollitõend. Audiitor peab kinnitama deklareeritud kulude täpsust, tõelisust ja abikõlblikkust, eelrahastamisel tekkinud intressisummat ja muid projekti arveid. Kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi puhul on nimetatud kontrollitõendid peamiseks kontrollimeetmeks.

| 6.20. | Kui kuuenda raamprogrammi puhul oli kontrollitõendi esitamine iga aruandeperioodi lõpus üldiselt kohustuslik, siis seitsmenda raamprogrammi puhul nõuti abisaajatelt kontrollitõendite esitamist ainult siis, kui ELi-poolse rahastamise summa on 375 000 eurot või suurem (14). Seitsmenda raamprogrammi puhul tervikuna jääb komisjoni hinnangul üle 80 % programmis osalejaid alla nimetatud künnist. Kuigi selline muutus vähendab abisaajate halduskoormust, suureneb selliste vigade oht, mida künnisest allapoole jäävate toetuste puhul ei avastata õigeaegselt. |
| --- | --- |

6.20.

Kui kuuenda raamprogrammi puhul oli kontrollitõendi esitamine iga aruandeperioodi lõpus üldiselt kohustuslik, siis seitsmenda raamprogrammi puhul nõuti abisaajatelt kontrollitõendite esitamist ainult siis, kui ELi-poolse rahastamise summa on 375 000 eurot või suurem (14). Seitsmenda raamprogrammi puhul tervikuna jääb komisjoni hinnangul üle 80 % programmis osalejaid alla nimetatud künnist. Kuigi selline muutus vähendab abisaajate halduskoormust, suureneb selliste vigade oht, mida künnisest allapoole jäävate toetuste puhul ei avastata õigeaegselt.

| 6.20. | Seitsmendas raamprogrammis otsustas seadusandja vähendada abisaajate halduskoormust seoses kohustusega esitada kontrollitõend. Seda tehti eesmärgiga suurendada ELi teadusuuringute raamprogrammi atraktiivsust.

  Pealegi tuleks seda aspekti vaadelda koos seitsmenda raamprogrammi üldise auditistrateegiaga. |
| --- | --- |

6.20.

Pealegi tuleks seda aspekti vaadelda koos seitsmenda raamprogrammi üldise auditistrateegiaga.

| 6.21. | Abisaajate tasandil auditeeritud 33 väljamaksetaotluse puhul, mille kohta kontrollitõendid olid esitatud, võrdles kontrollikoda oma auditulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda avastas vigu 27 juhul, mille kohta oli sõltumatu audiitor väljastanud märkuseta arvamuse. 14 juhul oli vigadel oluline finantsmõju (üle 2 %) ja/või kuluarvestusmetoodika ei olnud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. Olulise finantsmõjuga juhtudel ei vahetanud komisjoni peadirektoraadid (välja arvatud ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) ametlikult teavet välisaudiitoritega, et anda tagasisidet ja nõuda selgitusi, kui oli selge, et väljastatud kontrollitõend ei olnud usaldusväärne. |
| --- | --- |

6.21.

Abisaajate tasandil auditeeritud 33 väljamaksetaotluse puhul, mille kohta kontrollitõendid olid esitatud, võrdles kontrollikoda oma auditulemusi kontrollitõendiga. Kontrollikoda avastas vigu 27 juhul, mille kohta oli sõltumatu audiitor väljastanud märkuseta arvamuse. 14 juhul oli vigadel oluline finantsmõju (üle 2 %) ja/või kuluarvestusmetoodika ei olnud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega. Olulise finantsmõjuga juhtudel ei vahetanud komisjoni peadirektoraadid (välja arvatud ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) ametlikult teavet välisaudiitoritega, et anda tagasisidet ja nõuda selgitusi, kui oli selge, et väljastatud kontrollitõend ei olnud usaldusväärne.

| 6.21. | On kehtestatud ametlik tagasiside andmise protsess, et kutsuda auditeeritud abisaajaid üles tegema komisjoni läbiviidud auditi tulemused teatavaks oma kontrollitõendi väljastanud audiitoritele ning anda neile teavet avalikult kättesaadavate abikõlblikkuse nõuete ja tõlgenduste kohta. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Kuigi kooskõlas eelmise aasta leidudega, on nimetatud kontroll siiski ainult osaliselt mõjus. |
| --- | --- |

6.22.

Kuigi kooskõlas eelmise aasta leidudega, on nimetatud kontroll siiski ainult osaliselt mõjus.

| 6.22. | Kuigi kuuenda raamprogrammi kohased kontrollitõendid ei pakkunud kindlust algselt eeldatud tasemel, aitas see eelkontroll oluliselt vähendada vigade määra kuuenda raamprogrammi raames võrreldes viienda raamprogrammiga.

  Seitsmenda raamprogrammi puhul peaks see kokkulepitud menetlustel põhinev lähenemisviis aitama vältida vigu abikõlblikkuseeskirjade tõlgendamisel.


  Komisjon on töötanud välja strateegia eesmärgiga tagada, et kontrollitõendeid väljastavad audiitorid mõistavad täielikult toetuste saamise nõudeid ja toetusi käsitlevaid sätteid. See hõlmab eelkõige mahukaid juhiseid, mis on esitatud lisaks õiguslikule alusele ja rakendamist käsitlevatele dokumentidele. |
| --- | --- |

6.22.

Seitsmenda raamprogrammi puhul peaks see kokkulepitud menetlustel põhinev lähenemisviis aitama vältida vigu abikõlblikkuseeskirjade tõlgendamisel.

Komisjon on töötanud välja strateegia eesmärgiga tagada, et kontrollitõendeid väljastavad audiitorid mõistavad täielikult toetuste saamise nõudeid ja toetusi käsitlevaid sätteid. See hõlmab eelkõige mahukaid juhiseid, mis on esitatud lisaks õiguslikule alusele ja rakendamist käsitlevatele dokumentidele.

Seitsmenda raamprogrammi abisaajate kuluarvestuse metoodika eelkinnitamine

| 6.23. | Seitsmenda raamprogrammi toetuslepingu tingimustega võeti kasutusele kaks kuluarvestusmetoodika eelkinnituse liiki: keskmiste personalikulude arvestusmetoodika (15) ning personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kinnitus (16). |
| --- | --- |

6.23.

Seitsmenda raamprogrammi toetuslepingu tingimustega võeti kasutusele kaks kuluarvestusmetoodika eelkinnituse liiki: keskmiste personalikulude arvestusmetoodika (15) ning personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kinnitus (16).

| 6.24. | Kõnealuste kinnituste eesmärk on i) edendada abisaajatepoolset korrektset personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kasutamist, ii) tagada, et abisaajad kasutavad seitsmenda raamprogrammi toetuslepingu tingimustele vastavat metoodikat, ja iii) vähendada abisaajate halduskoormust, vabastades abisaajad vahekulude väljamaksetaotluste sertifikaatide esitamise kohustusest. |
| --- | --- |

6.24.

Kõnealuste kinnituste eesmärk on i) edendada abisaajatepoolset korrektset personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kasutamist, ii) tagada, et abisaajad kasutavad seitsmenda raamprogrammi toetuslepingu tingimustele vastavat metoodikat, ja iii) vähendada abisaajate halduskoormust, vabastades abisaajad vahekulude väljamaksetaotluste sertifikaatide esitamise kohustusest.

| 6.25. | 2010. aasta detsembri lõpu seisuga said hinnanguliselt 500 abisaajast ainult 16 heakskiidu personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kinnituse saamiseks ja hinnanguliselt 4 000st ainult 36 heakskiidu keskmiste personalikulude arvestusmetoodika kinnituse saamiseks. Väike osalus-/heakskiidumäär on mitterahuldav ja takistab komisjoni püüdlusi menetlusi lihtsustada. |
| --- | --- |

6.25.

2010. aasta detsembri lõpu seisuga said hinnanguliselt 500 abisaajast ainult 16 heakskiidu personali- ja kaudsete kulude arvestusmetoodika kinnituse saamiseks ja hinnanguliselt 4 000st ainult 36 heakskiidu keskmiste personalikulude arvestusmetoodika kinnituse saamiseks. Väike osalus-/heakskiidumäär on mitterahuldav ja takistab komisjoni püüdlusi menetlusi lihtsustada.

| 6.25. | Komisjon on tunnistanud, et heakskiidukriteeriumid kuluarvestuse metoodikale kinnituse andmiseks on enamiku abisaajate jaoks liiga rangedKOM(2010) 187, 29. aprill 2010 – Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine (27).

  Komisjon on neid oluliselt lihtsustanud, et hõlbustada keskmiste personalikulude kasutamist kogu kehtiva õigusraamistiku ulatuses.


  Kuluarvestuse metoodikale eelneva kinnituse andmisega seotud negatiivset kogemust võetakse siiski üldiselt arvesse eeskirjade koostamisel järgmiseks rahastamisperioodiks. |
| --- | --- |

6.25.

Komisjon on neid oluliselt lihtsustanud, et hõlbustada keskmiste personalikulude kasutamist kogu kehtiva õigusraamistiku ulatuses.

Kuluarvestuse metoodikale eelneva kinnituse andmisega seotud negatiivset kogemust võetakse siiski üldiselt arvesse eeskirjade koostamisel järgmiseks rahastamisperioodiks.

| 6.26. | Kontrollikoda vaatas üle ka kinnituste andmise protsessi komisjonis. Erandeid ei täheldatud. Komisjoni kontrolle teostati ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

6.26.

Kontrollikoda vaatas üle ka kinnituste andmise protsessi komisjonis. Erandeid ei täheldatud. Komisjoni kontrolle teostati ettenähtud viisil.

| 6.27. | Metoodika kinnitamise taotlused hõlmavad aruannet tegelike leidude kohta, mille väljastab sõltumatu audiitor kokkulepitud menetluste alusel, kontrollides abisaajate esitatud teabe korrektsust. Sõltumatu audiitori tegelikke leidusid käsitlev aruanne peab andma kindluse komisjonile, et abisaaja vastab kinnituse saamise kriteeriumidele. Külastati kahte abisaajat kohapeal ja kontrollikoda täheldas erandeid, mis seab kahtluse alla komisjonile esitatud aruannete usaldusväärsuse (17). |
| --- | --- |

6.27.

Metoodika kinnitamise taotlused hõlmavad aruannet tegelike leidude kohta, mille väljastab sõltumatu audiitor kokkulepitud menetluste alusel, kontrollides abisaajate esitatud teabe korrektsust. Sõltumatu audiitori tegelikke leidusid käsitlev aruanne peab andma kindluse komisjonile, et abisaaja vastab kinnituse saamise kriteeriumidele. Külastati kahte abisaajat kohapeal ja kontrollikoda täheldas erandeid, mis seab kahtluse alla komisjonile esitatud aruannete usaldusväärsuse (17).

| 6.27. | Kontrollikoja märgitud juhtumitest ühe puhul on komisjon asunud abisaajat täiendavalt kontrollima ja võtab asjakohased meetmed. Teise juhtumi puhul sai komisjon enne tõendi heakskiitmist täiendavat teavet, mis andis suurema kindlustunde kui pelgalt esialgses finantsaruandes esitatu. Sellest tulenevalt on kontrollikoja tõstatatud probleem formaalset laadi ning ei mõjuta kuluarvestuse metoodika heakskiitmise usaldusväärsust. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Väga väike heakskiidu määr ja asjaolu, et sõltumatu audiitori esitatud aruannetes leiti puudusi, näitab, et selline kontroll ei ole nii mõjus, kui ta peaks olema. |
| --- | --- |

6.28.

Väga väike heakskiidu määr ja asjaolu, et sõltumatu audiitori esitatud aruannetes leiti puudusi, näitab, et selline kontroll ei ole nii mõjus, kui ta peaks olema.

Komisjoni järelauditite strateegia

| 6.29. | Komisjoni kontrollisüsteem peab tagama deklareeritud kulude vastavuse abikõlblikkuskriteeriumidele ja selle peamine element on abisaajate juures tehtavate finantsjärelauditite programm. |
| --- | --- |

6.29.

Komisjoni kontrollisüsteem peab tagama deklareeritud kulude vastavuse abikõlblikkuskriteeriumidele ja selle peamine element on abisaajate juures tehtavate finantsjärelauditite programm.

| 6.30. | Seitsmenda raamprogrammi järelauditi strateegia (2009–2016) hõlmab oma olemuselt järgmist: i) juhuslikkuse alusel valitud auditid, mille ülesandeks on määrata kogu andmekogumi esinduslik veamäär, ja ii) korrektiivsed auditid eesmärgiga kontrollida riskivaldkondi (18). Järelauditite katvus kulude seisukohalt ja tuvastatud abikõlbmatute kulude maht suurenes 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga oluliselt (vt
  tabel 6.2
  ). Komisjoni kasutusele võetud järelauditistrateegiat hinnati üldiselt mõjusaks, kuigi on soovitav seda edasi arendada allesjäänud veamäärade ja välisaudiitorite töö kasutamise seisukohalt. |
| --- | --- |

6.30.

Seitsmenda raamprogrammi järelauditi strateegia (2009–2016) hõlmab oma olemuselt järgmist: i) juhuslikkuse alusel valitud auditid, mille ülesandeks on määrata kogu andmekogumi esinduslik veamäär, ja ii) korrektiivsed auditid eesmärgiga kontrollida riskivaldkondi (18). Järelauditite katvus kulude seisukohalt ja tuvastatud abikõlbmatute kulude maht suurenes 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga oluliselt (vt
  tabel 6.2
  ). Komisjoni kasutusele võetud järelauditistrateegiat hinnati üldiselt mõjusaks, kuigi on soovitav seda edasi arendada allesjäänud veamäärade ja välisaudiitorite töö kasutamise seisukohalt.

Tabel 6.2.   Komisjoni järelauditistrateegia rakendamine

| | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- |
| Kuues raamprogramm | Seitsmes raamprogramm | Kuues raamprogramm | Seitsmes raamprogramm |
| Auditite arv | 2 323 | 349 | 1 906 | 16 |
| Auditeeritud deklareeritud kulud (miljonites eurodes) | 2 183 | 111 | 1 807 | 2 |
| Tuvastatud abikõlbmatud kulud (miljonites eurodes) | 91 | 5 | 69 | – |
| Komisjoni rahaline toetus, mis tuleb tagasi maksta (miljonites eurodes) | 45 | 4 | 33 | — |

2009

2010

Kuues raamprogramm

Seitsmes raamprogramm

Kuues raamprogramm

Seitsmes raamprogramm

Auditite arv

2 323

349

1 906

16

Auditeeritud deklareeritud kulud (miljonites eurodes)

2 183

111

1 807

2

Tuvastatud abikõlbmatud kulud (miljonites eurodes)

91

5

69

–

Komisjoni rahaline toetus, mis tuleb tagasi maksta (miljonites eurodes)

45

4

33

—

Allesjäänud veamäärad

| 6.31. | Kuna peadirektorid annavad kinnituse seitsmenda raamprogrammi eelarve igale osale eraldi, koostab iga komisjoni talitus oma valimi, mille kaudu teavitab esinduslikust veamäärast. Iga peadirektoraadi esinduslik veamäär on aluseks allesjäänud veamäära arvutamisele, (19) mis on iga-aastase kinnituse oluline osa. |
| --- | --- |

6.31.

Kuna peadirektorid annavad kinnituse seitsmenda raamprogrammi eelarve igale osale eraldi, koostab iga komisjoni talitus oma valimi, mille kaudu teavitab esinduslikust veamäärast. Iga peadirektoraadi esinduslik veamäär on aluseks allesjäänud veamäära arvutamisele, (19) mis on iga-aastase kinnituse oluline osa.

| 6.31. | Selleks et nõuetekohaselt toetada peadirektori antavat kinnitust, on komisjon koostanud valemi representatiivse ja allesjäänud vigade määra arvutamiseks. Seda valemit kohaldavad ühetaoliselt komisjoni talitused ja rakendusametid.

  Kinnitust ei anta siiski üksnes selle alusel, kuigi see on selle andmisel üks olulisematest teguritest. |
| --- | --- |

6.31.

Kinnitust ei anta siiski üksnes selle alusel, kuigi see on selle andmisel üks olulisematest teguritest.

| 6.32. | Allesjäänud veamäära arvutamine põhineb eeldusel, et kõik vead, sh süstemaatilised, parandatakse. Komisjon ei taga alati uuesti esitatud väljamaksetaotluste korrigeerimist ja seega on allesjäänud veamäära usaldusväärsus piiratud (vt
  näide 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.32.

Allesjäänud veamäära arvutamine põhineb eeldusel, et kõik vead, sh süstemaatilised, parandatakse. Komisjon ei taga alati uuesti esitatud väljamaksetaotluste korrigeerimist ja seega on allesjäänud veamäära usaldusväärsus piiratud (vt
  näide 6.1
  ).

| 6.32. | Komisjoni arvutatud allesjäänud vigade määr on usaldusväärne. See põhineb mitmel näitajal, mis tulenevad olemasolevast kontrollisüsteemist – peamiselt auditistrateegiast – ning ekstrapoleerimise tulemustest.

  Uuesti esitatud väljamaksetaotluste jaoks on komisjon loonud süsteemi, mis sisaldab tõenäosuse ja ammendavuse kontrolle, ning viib vajaduse korral läbi järelauditeid selle tagamiseks, et abisaajad tõesti parandavad kõik süsteemsed vead. Sellega seoses on olulisel määral vähenenud vajadus viia läbi järelauditeid, sest (alates 2009. aasta detsembrist) on tehtud kättesaadavaks kindlatel protsendimääradel põhinevad ekstrapoleerimismenetlused ning töövõtjad kasutavad neid laialdaselt.


  Mitmeaastases perspektiivis tagab olemasolev süsteem seega allesjäänud vigade määra usaldusväärsuse.


  Selle süsteemi toimimise näitlikustamiseks võib öelda, et kuni 31. märtsini 2011 maksti teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile tagasi 14,51 miljonit eurot. |
| --- | --- |

6.32.

Uuesti esitatud väljamaksetaotluste jaoks on komisjon loonud süsteemi, mis sisaldab tõenäosuse ja ammendavuse kontrolle, ning viib vajaduse korral läbi järelauditeid selle tagamiseks, et abisaajad tõesti parandavad kõik süsteemsed vead. Sellega seoses on olulisel määral vähenenud vajadus viia läbi järelauditeid, sest (alates 2009. aasta detsembrist) on tehtud kättesaadavaks kindlatel protsendimääradel põhinevad ekstrapoleerimismenetlused ning töövõtjad kasutavad neid laialdaselt.

Mitmeaastases perspektiivis tagab olemasolev süsteem seega allesjäänud vigade määra usaldusväärsuse.

Selle süsteemi toimimise näitlikustamiseks võib öelda, et kuni 31. märtsini 2011 maksti teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile tagasi 14,51 miljonit eurot.

Välisaudiitorite tööle toetumine

| 6.33. | Auditeid teevad komisjoni audiitorid või välisaudiitorid komisjoni järelevalve all. 2010. aasta lõpu seisuga oli 73 % (1 267st 921) teaduse ja tehnoloogiaarenduse peadirektoraadi ja 76 % (568st 431) infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi suletud audititest tehtud välisaudiitorite poolt. |
| --- | --- |

6.33.

Auditeid teevad komisjoni audiitorid või välisaudiitorid komisjoni järelevalve all. 2010. aasta lõpu seisuga oli 73 % (1 267st 921) teaduse ja tehnoloogiaarenduse peadirektoraadi ja 76 % (568st 431) infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi suletud audititest tehtud välisaudiitorite poolt.

| 6.34. | Teiste audiitorite tööle toetumine on aktsepteeritud auditeerimistava. Rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandardid on välja töötatud selleks, et tagada ühine arusaamine asjaomastest üldpõhimõtetest. Komisjon on võtnud kasutusele mitmeid menetlusi eesmärgiga tagada välisauditite tulemuste usaldusväärsus. Üheks peamiseks ohuks on see, et välisaudiitorite audititöö ei ole piisav või asjakohane ja seetõttu ei avastata vigu väljamaksetaotlustes. Selle ohu vähendamiseks nähakse standardites ette, et tuleb teha töömeetodite ja auditiprotseduuride kvaliteedi korrapärast ülevaatust, et tagada auditiaruannete ja leidude täielik usaldusväärsus. Komisjoni menetlustega seda aspekti ei hõlmata. |
| --- | --- |

6.34.

Teiste audiitorite tööle toetumine on aktsepteeritud auditeerimistava. Rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandardid on välja töötatud selleks, et tagada ühine arusaamine asjaomastest üldpõhimõtetest. Komisjon on võtnud kasutusele mitmeid menetlusi eesmärgiga tagada välisauditite tulemuste usaldusväärsus. Üheks peamiseks ohuks on see, et välisaudiitorite audititöö ei ole piisav või asjakohane ja seetõttu ei avastata vigu väljamaksetaotlustes. Selle ohu vähendamiseks nähakse standardites ette, et tuleb teha töömeetodite ja auditiprotseduuride kvaliteedi korrapärast ülevaatust, et tagada auditiaruannete ja leidude täielik usaldusväärsus. Komisjoni menetlustega seda aspekti ei hõlmata.

| 6.34. | Väljast tellitud auditeid kavandab ja kontrollib täielikult komisjon.

  Välisaudiitorid valitakse pärast põhjalikku kontrolli eesmärgiga teha kindlaks, et nad kasutavad ühetaolisi auditipõhimõtteid üle kogu Euroopa. Komisjon annab neile auditi käsiraamatu ja juhenddokumendid, et viia nende audititavad kooskõlla komisjoni põhimõtetega ning vältida kvaliteediprobleeme.


  Komisjoni auditivaldkonna töötajad saadavad välisaudiitorfirmasid paljudel audititel. See tagab koostöö audititöö kavandamise ja auditite läbiviimise ning nende kohta aru andmise valdkonnas ning võimaldab seeläbi jälgida asjaomaste välisaudiitorfirmade töömeetodeid ja auditiprotseduure.


  Seetõttu ei arva komisjon, et auditistandardite üks-ühele kohaldamine teiste audiitorite töö suhtes on antud juhul asjakohane. |
| --- | --- |

6.34.

Välisaudiitorid valitakse pärast põhjalikku kontrolli eesmärgiga teha kindlaks, et nad kasutavad ühetaolisi auditipõhimõtteid üle kogu Euroopa. Komisjon annab neile auditi käsiraamatu ja juhenddokumendid, et viia nende audititavad kooskõlla komisjoni põhimõtetega ning vältida kvaliteediprobleeme.

Komisjoni auditivaldkonna töötajad saadavad välisaudiitorfirmasid paljudel audititel. See tagab koostöö audititöö kavandamise ja auditite läbiviimise ning nende kohta aru andmise valdkonnas ning võimaldab seeläbi jälgida asjaomaste välisaudiitorfirmade töömeetodeid ja auditiprotseduure.

Seetõttu ei arva komisjon, et auditistandardite üks-ühele kohaldamine teiste audiitorite töö suhtes on antud juhul asjakohane.

Tagasimaksenõuete ja finantskorrektsioonidega seotud süsteemid

| 6.35. | Komisjon on teinud järelauditite alal olulisi jõupingutusi, mille tulemusel on tagasimaksmisele kuuluvad summad 2010. aasta lõpu seisuga võrreldes 2009. aastaga oluliselt suurenenud (vt
  tabel 6.2
  ). Kontrollikoda uuris komisjoni järelmeetmeid seoses 2008. ja 2009. aasta kinnitavates avaldustes märgitud kvantifitseeritavate vigade juhtudega ja komisjoni järelaudititega ning leidis, et komisjoni meetmed olid piisavad selleks, et tagada abikõlbmatute kulude tagasimaksmine. |
| --- | --- |

6.35.

Komisjon on teinud järelauditite alal olulisi jõupingutusi, mille tulemusel on tagasimaksmisele kuuluvad summad 2010. aasta lõpu seisuga võrreldes 2009. aastaga oluliselt suurenenud (vt
  tabel 6.2
  ). Kontrollikoda uuris komisjoni järelmeetmeid seoses 2008. ja 2009. aasta kinnitavates avaldustes märgitud kvantifitseeritavate vigade juhtudega ja komisjoni järelaudititega ning leidis, et komisjoni meetmed olid piisavad selleks, et tagada abikõlbmatute kulude tagasimaksmine.

| 6.36. | Lepingust tulenevate trahvide alusel, mille põhjustas abisaaja-poolne ebakorrektne kulude arvutamine, võib komisjon lõpetada lepingu varem ja/või kohaldada kahjude hüvitamist. Kontrollikoda märkis, et komisjon on nimetatud korrektsioone kasutanud laialdasemalt ja 2010. aastal suurenesid oluliselt likvideeritud kahjudega seotud summad (223 000 eurolt 2009. aasta lõpus 1 536 000 euroni 2010. aasta lõpuks). |
| --- | --- |

6.36.

Lepingust tulenevate trahvide alusel, mille põhjustas abisaaja-poolne ebakorrektne kulude arvutamine, võib komisjon lõpetada lepingu varem ja/või kohaldada kahjude hüvitamist. Kontrollikoda märkis, et komisjon on nimetatud korrektsioone kasutanud laialdasemalt ja 2010. aastal suurenesid oluliselt likvideeritud kahjudega seotud summad (223 000 eurolt 2009. aasta lõpus 1 536 000 euroni 2010. aasta lõpuks).

Muud sisepoliitika valdkonnad

Elukestva õppe programmi Erasmus süsteemid

| 6.37. | Elukestva õppe programmi kontrolli hulka kuuluvad:






  — | riiklike büroode hallatavad esmatasandi kontrollid, sealhulgas lõpparuannete analüüs, väljamaksetaotluste tõendusmaterjali dokumentaalne kontroll, tegevuste kohapealne kontroll, järelauditid ja süsteemiauditid korduvate abisaajate, näiteks ülikoolide puhul. Riiklikud bürood peavad esitama komisjonile ja riiklikele ametiasutustele iga-aastase aruande, mis sisaldab teavet läbiviidud esmatasandi kontrollide kohta; |
| --- | --- | --- |

6.37.

Elukestva õppe programmi kontrolli hulka kuuluvad:

—

riiklike büroode hallatavad esmatasandi kontrollid, sealhulgas lõpparuannete analüüs, väljamaksetaotluste tõendusmaterjali dokumentaalne kontroll, tegevuste kohapealne kontroll, järelauditid ja süsteemiauditid korduvate abisaajate, näiteks ülikoolide puhul. Riiklikud bürood peavad esitama komisjonile ja riiklikele ametiasutustele iga-aastase aruande, mis sisaldab teavet läbiviidud esmatasandi kontrollide kohta;

| — | riiklike ametiasutuste läbiviidavad teise tasandi kontrollid, mis annavad iga-aastasele järelkinnitusele kindluse ja tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollisüsteemid ja esmatasandi kontrollid on mõjusad (20); |
| --- | --- |

—

riiklike ametiasutuste läbiviidavad teise tasandi kontrollid, mis annavad iga-aastasele järelkinnitusele kindluse ja tõendusmaterjali selle kohta, et kontrollisüsteemid ja esmatasandi kontrollid on mõjusad (20);

| — | komisjoni läbiviidavad kontrollid, mis hõlmavad peamiselt iga-aastaste järelkinnituste hindamist ja süsteemide kontrollkülastusi ning ka finants- ja järelevalveauditeid. |
| --- | --- |

—

komisjoni läbiviidavad kontrollid, mis hõlmavad peamiselt iga-aastaste järelkinnituste hindamist ja süsteemide kontrollkülastusi ning ka finants- ja järelevalveauditeid.

| 6.38. | Kontrollikoda auditeeris Erasmuse programmi eest vastutava kümne riikliku büroo ja nende üle järelevalvet tegevate riiklike ametiasutuste süsteeme. Erasmuse programmiga rahastatakse koostööd Euroopa kõrgkoolide vahel, eriti üliõpilaste 3–12 kuud vältavaid õpinguid muus osalevas riigis. Üliõpilane saab tavaliselt 250–500 euro suurust toetust kuus sõltuvalt riigist. Samuti toetab programm professoreid ja ettevõtete töötajaid, kes soovivad õpetada välismaal lühikest aega, ja ülikooli töötajate koolitust. Erasmuse programm toetab samuti lühikesi süvendatud õppeprogramme, mis ühendavad kõrgkoolide üliõpilasi ja õppejõude vähemalt kolmest osalevast riigist. Kontrollitud süsteeme hinnati tehingute korrektsuse tagamisel üldiselt osaliselt mõjusaks. |
| --- | --- |

6.38.

Kontrollikoda auditeeris Erasmuse programmi eest vastutava kümne riikliku büroo ja nende üle järelevalvet tegevate riiklike ametiasutuste süsteeme. Erasmuse programmiga rahastatakse koostööd Euroopa kõrgkoolide vahel, eriti üliõpilaste 3–12 kuud vältavaid õpinguid muus osalevas riigis. Üliõpilane saab tavaliselt 250–500 euro suurust toetust kuus sõltuvalt riigist. Samuti toetab programm professoreid ja ettevõtete töötajaid, kes soovivad õpetada välismaal lühikest aega, ja ülikooli töötajate koolitust. Erasmuse programm toetab samuti lühikesi süvendatud õppeprogramme, mis ühendavad kõrgkoolide üliõpilasi ja õppejõude vähemalt kolmest osalevast riigist. Kontrollitud süsteeme hinnati tehingute korrektsuse tagamisel üldiselt osaliselt mõjusaks.

Eelkontrollid

| 6.39. | Kontrollikoda leidis, et komisjoni riiklikele büroodele koostatud juhiste nõudeid täidetakse hästi. Kaheksal juhul oli siiski probleeme esmatasandi kontrollide rakendamisel. Mõnel juhul puudusid tõendid dokumentide eelkontrollide läbiviimise kohta või kontrolliti vaid liiga väheseid individuaalse toetuse saajate toimikuid. Samuti puudus mõnel juhul erandite register või seda ei täiendatud, sularahapoliitika ei taganud vahendite paigutamist intressi teenivatele kontodele ning aastaaruanded esitati komisjonile hilinemisega. |
| --- | --- |

6.39.

Kontrollikoda leidis, et komisjoni riiklikele büroodele koostatud juhiste nõudeid täidetakse hästi. Kaheksal juhul oli siiski probleeme esmatasandi kontrollide rakendamisel. Mõnel juhul puudusid tõendid dokumentide eelkontrollide läbiviimise kohta või kontrolliti vaid liiga väheseid individuaalse toetuse saajate toimikuid. Samuti puudus mõnel juhul erandite register või seda ei täiendatud, sularahapoliitika ei taganud vahendite paigutamist intressi teenivatele kontodele ning aastaaruanded esitati komisjonile hilinemisega.

| 6.39. | Komisjonil on hea meel, et kontrollikoja arvates täidetakse riiklikes büroodes neile koostatud juhistes sisalduvaid nõudeid hästi. See kinnitab komisjoni hinnangut.

  Komisjon on nõus, et esmatasandi kontrollide rakendamine on endiselt tähelepanu nõudev valdkond, nagu kinnitati 2010. aasta tegevusaruandes. Komisjon rõhutab jätkuvalt, kui oluline on saavutada kindlaksmääratud tasemed ja protsess dokumenteerida. |
| --- | --- |

6.39.

Komisjon on nõus, et esmatasandi kontrollide rakendamine on endiselt tähelepanu nõudev valdkond, nagu kinnitati 2010. aasta tegevusaruandes. Komisjon rõhutab jätkuvalt, kui oluline on saavutada kindlaksmääratud tasemed ja protsess dokumenteerida.

| 6.40. | Kõrgkoolide tasandil leidis kontrollikoda, et üliõpilaste Erasmuse programmis osalemiseks valimise süsteem toimis 27 juhust 22 juhul osaliselt. Peamisteks probleemideks oli valikuprotsessi läbipaistmatus: valikukriteeriume ei avaldatud ja hindamisprotsessi dokumentatsioon ei olnud piisav. 30st külastatud kõrgkoolist 15 puhul olid maksed ebakorrektsed, nt mõnele üliõpilasele tehti maksed toetuslepingus sätestatust pikemaks perioodiks või hüvitati abikõlbmatuid kulusid. |
| --- | --- |

6.40.

Kõrgkoolide tasandil leidis kontrollikoda, et üliõpilaste Erasmuse programmis osalemiseks valimise süsteem toimis 27 juhust 22 juhul osaliselt. Peamisteks probleemideks oli valikuprotsessi läbipaistmatus: valikukriteeriume ei avaldatud ja hindamisprotsessi dokumentatsioon ei olnud piisav. 30st külastatud kõrgkoolist 15 puhul olid maksed ebakorrektsed, nt mõnele üliõpilasele tehti maksed toetuslepingus sätestatust pikemaks perioodiks või hüvitati abikõlbmatuid kulusid.

| 6.40. | Seoses üliõpilaste valimise menetlusega kõrgharidusasutuste tasandil rõhutab komisjon, et meetme massilise liikuvuse laadi arvesse võttes peavad formaalsed nõuded olema proportsionaalsed ning nende puhul tuleb arvestada nõudluse olukorda. Arvestades, et komisjon ei saanud üliõpilastelt ühtegi kaebust nende kõrgharidusasutuse läbiviidud valiku kohta, järeldab komisjon, et süsteem toimib üldiselt hästi.

  Seoses üliõpilaste õpiaja või praktika kestusega rõhutab komisjon, et ta on juba selgitanud arvutusmeetodit riiklikele büroodele mõeldud 2011. aasta juhistes, mis koostati pärast kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raames esitatud märkusi. |
| --- | --- |

6.40.

Seoses üliõpilaste õpiaja või praktika kestusega rõhutab komisjon, et ta on juba selgitanud arvutusmeetodit riiklikele büroodele mõeldud 2011. aasta juhistes, mis koostati pärast kontrollikoja 2009. aasta kinnitava avalduse raames esitatud märkusi.

Teise tasandi kontrollid

| 6.41. | Kümnest riiklikust ametiasutusest seitsmes olid teise tasandi kontrollid viidud läbi rahuldavalt, st organisatsioonivälise auditeerimisasutuse või riikliku ametiasutuse töötajad kontrollisid põhjalikult riikliku büroo kehtestatud süsteemide ja esmatasandi kontrollide vastavust komisjoni juhistele. Teistes riiklikes ametiasutustes ei olnud kontrollid piisavalt dokumenteeritud või puudusid tõendid riiklike ametiasutuste või komisjoni tähelepanekute põhjal võetud meetmete kohta. |
| --- | --- |

6.41.

Kümnest riiklikust ametiasutusest seitsmes olid teise tasandi kontrollid viidud läbi rahuldavalt, st organisatsioonivälise auditeerimisasutuse või riikliku ametiasutuse töötajad kontrollisid põhjalikult riikliku büroo kehtestatud süsteemide ja esmatasandi kontrollide vastavust komisjoni juhistele. Teistes riiklikes ametiasutustes ei olnud kontrollid piisavalt dokumenteeritud või puudusid tõendid riiklike ametiasutuste või komisjoni tähelepanekute põhjal võetud meetmete kohta.

| 6.41. | Komisjon korraldab igal aastal tegevusi (seminarid, ajakohastatud suunised jne), et parandada riiklike ametiasutuste arusaama teise tasandi kontrollimenetlusest. 2010. aasta kinnitava avaldusega seonduv audit näitab, et olukord on paranenud võrreldes 2008. aasta kinnitava avaldusega. Komisjon jätkab oma toetustegevust. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Komisjonile saadeti 2009. aasta kümnest järelkinnitusest seitse pärast 30. aprilli 2010. aasta tähtaega. |
| --- | --- |

6.42.

Komisjonile saadeti 2009. aasta kümnest järelkinnitusest seitse pärast 30. aprilli 2010. aasta tähtaega.

Komisjonipoolsed kontrollid

| 6.43. | Kontrollikoda auditeeris komisjonipoolseid Erasmuse programmi kontrolle, mis moodustavad ühe osa 2009. aasta järelkinnitustega seotud hindamisprotsessist. Kontrollikoda on seda süsteemi varem käsitlenud oma aastaaruandes eelarveaasta 2008 kohta (21). Tol ajal oli kontrollikoda arvamusel, et komisjoni menetlused ei andnud kulutuste haldamise kvaliteedile piisavat kindlust ja et komisjon kontrollis esmatasandi ja teise tasandi kontrollide kvaliteeti ja tõelisust ainult mõnel juhul. |
| --- | --- |

6.43.

Kontrollikoda auditeeris komisjonipoolseid Erasmuse programmi kontrolle, mis moodustavad ühe osa 2009. aasta järelkinnitustega seotud hindamisprotsessist. Kontrollikoda on seda süsteemi varem käsitlenud oma aastaaruandes eelarveaasta 2008 kohta (21). Tol ajal oli kontrollikoda arvamusel, et komisjoni menetlused ei andnud kulutuste haldamise kvaliteedile piisavat kindlust ja et komisjon kontrollis esmatasandi ja teise tasandi kontrollide kvaliteeti ja tõelisust ainult mõnel juhul.

| 6.44. | Kontrollikoda on arvamusel, et komisjoni menetlused on paranenud. 2010. aastal olid komisjoni hinnangu aluseks süsteemide dokumentide läbivaatamine, külaskäigud kaheksasse liikmesriiki ja riiklike büroodega sõlmitud 15 lepingu kohapealsed finantsjärelauditid. Komisjonipoolsed süsteemiauditid hõlmasid esmatasandi ja teise tasandi kontrollide tegelikkuse ja kvaliteedi kontrollimist. |
| --- | --- |

6.44.

Kontrollikoda on arvamusel, et komisjoni menetlused on paranenud. 2010. aastal olid komisjoni hinnangu aluseks süsteemide dokumentide läbivaatamine, külaskäigud kaheksasse liikmesriiki ja riiklike büroodega sõlmitud 15 lepingu kohapealsed finantsjärelauditid. Komisjonipoolsed süsteemiauditid hõlmasid esmatasandi ja teise tasandi kontrollide tegelikkuse ja kvaliteedi kontrollimist.

| 6.45. | Igal aastal koostab komisjon nimekirja reservatsioonidest, mille suhtes tuleb riiklikel büroodel ja riiklikel ametiasutustel võtta parandusmeetmeid. Kuigi kehtivate reservatsioonide koguarv on endiselt suur – 2010. aastal 28 reservatsiooni riiklike ametiasutuste kohta (2009. aastal 29) ja 114 riiklike büroode kohta (2009. aastal 146) –, on nende kaalukus vähenenud (22). |
| --- | --- |

6.45.

Igal aastal koostab komisjon nimekirja reservatsioonidest, mille suhtes tuleb riiklikel büroodel ja riiklikel ametiasutustel võtta parandusmeetmeid. Kuigi kehtivate reservatsioonide koguarv on endiselt suur – 2010. aastal 28 reservatsiooni riiklike ametiasutuste kohta (2009. aastal 29) ja 114 riiklike büroode kohta (2009. aastal 146) –, on nende kaalukus vähenenud (22).

| 6.45. | Seoses nende reservatsioonide arvu ja olulisusega, mille suhtes peavad riiklikud ametiasutused ja riiklikud bürood parandusmeetmeid võtma, on komisjonil hea meel, et mõlemad näitajad on aastatel 2009–2010 märkimisväärselt paranenud, eelkõige riiklike büroode tasandil. |
| --- | --- |

6.45.

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 6.46. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.3
  . Järgnevalt kirjeldatakse üksikasjalikumalt kontrollikoja olulisemaid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

6.46.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe läbivaatamise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 6.3
  . Järgnevalt kirjeldatakse üksikasjalikumalt kontrollikoja olulisemaid tähelepanekuid.

| 6.47. | Kontrollikoda täheldas, et kuigi infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi puhul avastatud kumulatiivne veamäär ja allesjäänud veamäär moodustasid kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotlustes vastavalt 3,94 % ja 2,2 %, tühistati reservatsioon kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta. Kontrollikoja arvates oleks pidanud reservatsiooni säilitama, pidades silmas seda, et puuduvad usaldusväärsed tõendid selle kohta, et kõik avastatud vead on korrigeeritud (vt punkt 6.32). |
| --- | --- |

6.47.

Kontrollikoda täheldas, et kuigi infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi puhul avastatud kumulatiivne veamäär ja allesjäänud veamäär moodustasid kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotlustes vastavalt 3,94 % ja 2,2 %, tühistati reservatsioon kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta. Kontrollikoja arvates oleks pidanud reservatsiooni säilitama, pidades silmas seda, et puuduvad usaldusväärsed tõendid selle kohta, et kõik avastatud vead on korrigeeritud (vt punkt 6.32).

| 6.47. | Kooskõlas komisjoni praeguse aruandlusraamistikuga ei tee lõplikku otsust reservatsiooni lisamise või lisamata jätmise kohta volitatud eelarvevahendite käsutaja. See on seega juhtkonna arvamus, mis põhineb volitatud eelarvevahendite käsutaja riskihinnangul, võttes arvesse otsuse tegemise ajal kättesaadavat teavet tõenäoliste edasiste arengute kohta.

  Oma 2010. aasta tegevusaruandes selgitas infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi peadirektor läbipaistvalt ja üksikasjalikult komisjonile, miks kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsusega (2010. aasta lõpus oli vigade määr 2,2 %) seotud reservatsioon tühistati. See otsus põhines kõigi sel ajal kättesaadavate lisaelementide põhjalikul analüüsil ja eeldatava allesjäänud vigade määra arengu simulatsioonil ning arvesse võeti ka ülejäänud käimasolevaid kuuenda raamprogrammi auditeid ja käimasolevat ekstrapoleerimist. 30. juunil 2011 kinnitas kõige värskematel andmetel põhinev simulatsiooni ajakohastamine, et allesjäänud vigade määr on ootuspäraselt vähenenud 2,1 protsendini. See vigade määr peaks prognooside kohaselt aasta lõpuks vähenema 2 protsendini. Lisaks, kui arvestada auditi tulemuste tegelikku (vead, mille puhul on vaja võtta finantsmeetmeid) finantsmõju, siis on allesjäänud vigade määr vähem kui 1,6 %, mis jääb allapoole 2 % suurust olulisuse künnist. Nagu komisjoni vastuses punktile 6.32 rõhutatud, on komisjoni allesjäänud vigade määra arvutus usaldusväärne. Alusandmete usaldusväärsust on kontrollitud märkimisväärse hulga järelauditite käigus. Võttes arvesse eelnevalt nimetatut, ei olnud infoühiskonna ja meedia peadirektoraadil põhjust säilitada reservatsiooni seoses kuuenda raamprogrammi kuludega. |
| --- | --- |

6.47.

Oma 2010. aasta tegevusaruandes selgitas infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi peadirektor läbipaistvalt ja üksikasjalikult komisjonile, miks kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsusega (2010. aasta lõpus oli vigade määr 2,2 %) seotud reservatsioon tühistati. See otsus põhines kõigi sel ajal kättesaadavate lisaelementide põhjalikul analüüsil ja eeldatava allesjäänud vigade määra arengu simulatsioonil ning arvesse võeti ka ülejäänud käimasolevaid kuuenda raamprogrammi auditeid ja käimasolevat ekstrapoleerimist. 30. juunil 2011 kinnitas kõige värskematel andmetel põhinev simulatsiooni ajakohastamine, et allesjäänud vigade määr on ootuspäraselt vähenenud 2,1 protsendini. See vigade määr peaks prognooside kohaselt aasta lõpuks vähenema 2 protsendini. Lisaks, kui arvestada auditi tulemuste tegelikku (vead, mille puhul on vaja võtta finantsmeetmeid) finantsmõju, siis on allesjäänud vigade määr vähem kui 1,6 %, mis jääb allapoole 2 % suurust olulisuse künnist. Nagu komisjoni vastuses punktile 6.32 rõhutatud, on komisjoni allesjäänud vigade määra arvutus usaldusväärne. Alusandmete usaldusväärsust on kontrollitud märkimisväärse hulga järelauditite käigus. Võttes arvesse eelnevalt nimetatut, ei olnud infoühiskonna ja meedia peadirektoraadil põhjust säilitada reservatsiooni seoses kuuenda raamprogrammi kuludega.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 6.48. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade 31. detsembril 2010 lõppenud aasta maksed ei sisaldanud olulisel määral vigu (23). Siiski esines olulisel määral vigu teadusuuringute raamprogrammide vahe- ja lõppmaksetes. |
| --- | --- |

6.48.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade 31. detsembril 2010 lõppenud aasta maksed ei sisaldanud olulisel määral vigu (23). Siiski esines olulisel määral vigu teadusuuringute raamprogrammide vahe- ja lõppmaksetes.

| 6.48. | Komisjon märgib, et 2010. aastal sisaldasid teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade rühma maksed olulisel määral vigu.

  Komisjon jätkab oma mitmeaastase kontrollisüsteemi toimimise parandamist, et vähendada vigu vahe- ja lõppmaksetes. |
| --- | --- |

6.48.

Komisjon jätkab oma mitmeaastase kontrollisüsteemi toimimise parandamist, et vähendada vigu vahe- ja lõppmaksetes.

| 6.49. | Kontrollikoda järeldab oma audititöö tulemustele tuginedes, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

6.49.

Kontrollikoda järeldab oma audititöö tulemustele tuginedes, et teadusuuringute ja muude sisepoliitika valdkondade järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

Soovitused

| 6.50. | Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008–2009) antud soovituste põhjal võetud meetmete läbivaatamise tulemused on esitatud
  lisas 6.4. |
| --- | --- |

6.50.

Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes (2008–2009) antud soovituste põhjal võetud meetmete läbivaatamise tulemused on esitatud
  lisas 6.4.

| 6.51. | Läbivaatamisele ning 2010. aasta leidudele ja järeldustele tuginedes soovitab kontrollikoda komisjonil: |
| --- | --- |

6.51.

Läbivaatamisele ning 2010. aasta leidudele ja järeldustele tuginedes soovitab kontrollikoda komisjonil:

6.51.

| — | teadusuuringute raamprogrammide alal i) arvestada kogemusi, mida saadi infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi riskipõhise järelauditi meetodi heast tavast selleks, et veelgi tõhustada oma järelkontrolle eesmärgiga teha kindlaks suhteliselt suure riskiga maksed, ja ii) kontrollitõendite usaldusväärsuse suurendamiseks tõhustada oma meetmeid, et parandada sõltumatute audiitorite teadlikkust kulutuste abikõlblikkuse eeskirjadest, eelkõige teavitades aktiivselt audiitoreid juhtumitest, kus abikõlbmatute kulutuste kindlakstegemine ebaõnnestus; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute raamprogrammide alal i) arvestada kogemusi, mida saadi infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi riskipõhise järelauditi meetodi heast tavast selleks, et veelgi tõhustada oma järelkontrolle eesmärgiga teha kindlaks suhteliselt suure riskiga maksed, ja ii) kontrollitõendite usaldusväärsuse suurendamiseks tõhustada oma meetmeid, et parandada sõltumatute audiitorite teadlikkust kulutuste abikõlblikkuse eeskirjadest, eelkõige teavitades aktiivselt audiitoreid juhtumitest, kus abikõlbmatute kulutuste kindlakstegemine ebaõnnestus;

| — | Täpploendi esimene punkt: komisjon nõustub soovitustega ning teeb tööd mitme võimaliku paranduse sisseviimiseks oma protsessidesse nii seitsmenda raamprogrammi kui ka ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tulevase ühise strateegilise raamistiku puhul. |
| --- | --- |

—

| — | elukestva õppe programmi alal jätkuvalt tugevdada esmatasandi kontrollide tegemist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et riiklikud bürood kontrolliksid vähemalt komisjoni nõutaval miinimumarvul toimikuid ja et kõik kontrollid oleksid nõuetekohaselt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

—

elukestva õppe programmi alal jätkuvalt tugevdada esmatasandi kontrollide tegemist. Erilist tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et riiklikud bürood kontrolliksid vähemalt komisjoni nõutaval miinimumarvul toimikuid ja et kõik kontrollid oleksid nõuetekohaselt dokumenteeritud.

| — | Täpploendi teine punkt: komisjon on nõus, et esmatasandi kontrollide rakendamine on endiselt tähelepanu nõudev valdkond, nagu kinnitati 2010. aasta tegevusaruandes. Seega rõhutab komisjon riiklikele büroodele jätkuvalt, kui oluline on saavutada kindlaksmääratud tasemed ja protsess dokumenteerida, ning jätkab riiklikele ametiasutustele nende selle valdkonna järelevalvekohustuste meeldetuletamist. |
| --- | --- |

—

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI AUDITI TULEMUSED

| 6.52. | Välistegevuse tagatisfondi (24) (edaspidi „fond”) eesmärk on laenu tagastamine ühenduse võlausaldajatele, (25) juhul kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning seeläbi ühenduse eelarve vastu suunatud otseste nõuete vältimine. Fondi haldusjuhtimist teostab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahasummade haldamise eest vastutab Euroopa Investeerimispank. |
| --- | --- |

6.52.

Välistegevuse tagatisfondi (24) (edaspidi „fond”) eesmärk on laenu tagastamine ühenduse võlausaldajatele, (25) juhul kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning seeläbi ühenduse eelarve vastu suunatud otseste nõuete vältimine. Fondi haldusjuhtimist teostab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat ning rahasummade haldamise eest vastutab Euroopa Investeerimispank.

| 6.53. | Seisuga 31. detsember 2010 olid fondi ressursid kokku 1 347 miljonit eurot; 31. detsembril 2009 olid need 1 240 miljonit eurot. Vaatlusalusel aastal fondile garantiihüvitise taotluseid ei esitatud. |
| --- | --- |

6.53.

Seisuga 31. detsember 2010 olid fondi ressursid kokku 1 347 miljonit eurot; 31. detsembril 2009 olid need 1 240 miljonit eurot. Vaatlusalusel aastal fondile garantiihüvitise taotluseid ei esitatud.

| 6.54. | Euroopa Investeerimispank ja komisjon kasutavad fondi aasta tulemuslikkuse kontrollimiseks võrdlusindeksit. 2010. aastal oli fondi portfelli tulusus 1,06 %, võrdlusnäitaja oma aga 1,19 %. |
| --- | --- |

6.54.

Euroopa Investeerimispank ja komisjon kasutavad fondi aasta tulemuslikkuse kontrollimiseks võrdlusindeksit. 2010. aastal oli fondi portfelli tulusus 1,06 %, võrdlusnäitaja oma aga 1,19 %.

| 6.54. | Praeguses väga ebastabiilses turukeskkonnas võib esineda lühiajalist kõrvalekaldumist võrdlusnäitajast. Sellest olenemata on portfell näidanud aasta esimesel kümnel kuul täiendavat positiivset tulusust, samas kui 2010. aasta lõpus täheldatud veidi negatiivne lõppnäitaja (võrdlusnäitajaga võrreldes), mis tulenes novembri ja detsembri nõrkadest tulemustest, tehti tasa juba 2011. aasta jaanuaris. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Tagatisfondi investeerimisportfelli haldab Euroopa Liidu nimel Euroopa Investeerimispank (26). Selleks et vältida alandatud reitinguga liikmesriikide väärtpaberite sundmüüki juunis 2010, võttis komisjon tagasiulatuvalt kasutusele uue sätte, mille kohaselt tohib tagatisfond selliseid investeeringuid oma portfellis omada. |
| --- | --- |

6.55.

Tagatisfondi investeerimisportfelli haldab Euroopa Liidu nimel Euroopa Investeerimispank (26). Selleks et vältida alandatud reitinguga liikmesriikide väärtpaberite sundmüüki juunis 2010, võttis komisjon tagasiulatuvalt kasutusele uue sätte, mille kohaselt tohib tagatisfond selliseid investeeringuid oma portfellis omada.

| 6.55. | See otsus vormistati ametlikult 9. novembril 2010 allkirjastatud 4. täiendava lepinguga kohe pärast lepingu allkirjastamiseks vajalike institutsionaalsete menetluste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

6.55.

---

(1)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10) põhjendustes on sätestatud, et kontrollikoja, komisjoni ja EIP vahelises kokkuleppes ettenähtud korra kohaselt kontrollib tagatisfondi finantsjuhtimist kontrollikoda.

(2)  Euroopa teadusruumi alla kuuluvad kogu teadusuuringute ja arendusalane tegevus, programmid ja poliitika, millel on riikidevaheline arengusuund. Need kõik koos võimaldavad teadlaste, teadusasutuste ja ettevõtete üha suurenevat piiriülest tegutsemist, konkurentsi ja koostööd.

(3)  Seitsmes raamprogramm koondab kõik teadusuuringutega seotud algatused ühise katuse alla, mängides olulist rolli majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõivega seonduvate eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

(4)  Teadusuuringute raamprogrammide haldamisse kaasatud Euroopa Liidu ühisettevõtted: i) ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte, ii) Euroopa ühisettevõte Clean Sky, iii) ühisettevõte ARTEMIS, iv) innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte, v) ühisettevõte ENIAC ja vi) vesiniku- ja kütuseelementide ühisettevõte. Teadusuuringute raamprogrammide haldamisse kaasatud Euroopa Liidu rakendusametid: i) Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus, ii) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet, iii) Teadusuuringute Rakendusamet ja iv) Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet.

(5)  Riiklikud bürood on struktuurid, mis on loodud liikmesriigi poolt elukestva õppe programmi rakenduse juhtimiseks liikmesriigi tasandil. Need on juriidilised isikud ja need toimivad vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele. Bürood vastutavad programmi detsentraliseeritud osade haldamise eest, milleks on projektide hindamine, valimine ja juhtimine.

(6)  Osalevateks organisatsioonideks on tavaliselt ülikoolid, põhi- või keskkoolid, mis haldavad makseid abisaajatele, kelleks on õpilased või õpetajad.

(7)  43 makset hõlmas 31 ettemakset, kaheksat vahe- ja lõppmakset, kolme ühekordset makset ja ühte reguleerivat makset.

(8)  61 vahe- ja lõppmakset ning 36 ettemakset kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi raames.

(9)  Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang e kõige tõenäolisem veamäär. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et üldkogumi veamäär on vahemikus 0,6 % ja 2,1 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(10)  Tehingute seaduslikkusega seonduvad leiud on üldiselt kooskõlas komisjoni enda esinduslike auditite tulemustega (vt punkt 6.32).

(11)  Tuvastatud vigade liigid: i) projekti alguskuupäeva kinnitamine ilma abisaaja kirjaliku taotluseta enne toetuslepingu allkirjastamist; ii) komisjonipoolse rahastamisotsuse hiline teatamine ebaedukatele taotlejatele; iii) eelrahastamisega tekkinud intressi kontrollimata jätmine.

(12)  Üksikasjalik dokumentide eelkontroll hõlmab tõendavate dokumentide nõudmist ja uurimist.

(13)  Komisjon võib peatada makse, esitades abisaajale kirjaliku teate selle kohta, et aruannet või arvet/maksetaotlust ei saa heaks kiita, ning esitades põhjenduse selle kohta (nt selgitades, et tõendavad dokumendid ei ole piisavad).

(14)  Projekti raames kõigi abisaajale tehtud varasemate maksete kogusumma, mille kohta ei ole tõendit esitatud.

(15)  Valikuvõimalus abisaajale, kes kavatseb oma väljamaksetaotlustes keskmisi personalikulusid deklareerida. 24. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu keskmiste personalikulude kasutamise uued kriteeriumid. Abisaajatelt ei nõuta enam keskmiste personalikulude heakskiitmiseks kinnituse esitamist, mis oli personalikulude abikõlblikkuse eeltingimuseks. Kinnituse esitamine keskmiste personalikulude kohta jääb siiski üheks valikuvõimaluseks, andes abisaajatele eelneva kindluse kasutusel oleva metoodika vastavuse kohta seitsmenda raamprogrammi eeskirjadega.

(16)  Valikuvõimalus piiratud arvul mitut toetust saavatele abisaajatele, kes peavad täitma teatavad abikõlblikkuskriteeriumid.

(17)  Kontrollikoda leidis, et ühel juhul sisaldasid personali- ja kaudsed kulud abikõlbmatuid kulusid vastavalt seitsmenda raamprogrammi kriteeriumidele või keskmised personalikulud ei olnud arvutatud abisaaja esitatud metoodika põhjal. Ühel teisel juhul kinnitas välisaudiitor, et ühe spetsiifilise toetuse puhul viidi läbi auditiprotseduurid, kuid tegelikult põhines audititöö ühel teisel valimil.

(18)  Näiteks korrektiivsete auditite alal on infoühiskonna ja meedia peadirektoraat välja töötanud üksikasjaliku riskipõhise auditimetoodika, mille aluseks on arukas andmekogumine, riskihindamine ja riskipõhised auditiprotseduurid. 2010. aastal oli infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi riskipõhiste auditite keskmine veamäär 30 %.

(19)  St need vead, mis jäävad avastamata ja seetõttu ka parandamata.

(20)  Komisjoni otsuse K(2007) 1807 artikli 8 lõikes 3 sätestatakse, et „riigi ametiasutus kehtestab lisakontrollisüsteemi, mille eesmärk on anda piisav kindlus, et kontrollisüsteemid ja esmatasandi kontrollid on mõjusad. Riigi ametiasutus võib usaldada teise tasandi kontrolli läbiviimise organisatsioonivälisele auditeerimisasutusele”.

(21)  9. peatükk, punktid 9.22–9.24.

(22)  Riiklike ametiasutuste puhul liigitati 13 reservatsiooni väga oluliseks ja 14 oluliseks; 2009. aastal oli kolm otsustava tähtsusega, 15 väga olulist ning kolm olulist reservatsiooni. Riiklike büroode kohta oli 2010. aastal üks otsustava tähtsusega, 44 väga olulist ning 66 olulist reservatsiooni; 2009. aastal oli 75 väga olulist ja 35 olulist reservatsiooni.

(23)  Vt punktid 6.12 ja 6.13.

(24)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1), mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007 (ELT L 22, 31.1.2007, lk 1).

(25)  Peamiselt Euroopa Investeerimispank, kuid ka Euratomi välislaenud ja EÜ makromajandusliku finantsabi laenud kolmandatele riikidele.

(26)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2728/94 artikkel 6; EIP saab igal aastal osutatud teenuste eest haldustasu.

(27)  KOM(2010) 187, 29. aprill 2010 – Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine.

(28)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja elukestva õppe programmi ettemaksed ulatusid vastavalt 3 166 miljoni ja 1 139 miljoni euroni.

(29)  Seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja elukestva õppe programmi vahe-/lõppmaksed ulatusid vastavalt 1 442 miljoni ja 83 miljoni euroni.

Allikas: Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

LISA 6.1

TEADUSUURINGUTE JA MUUDE SISEPOLIITIKA TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED
   (1)

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuues raamprogramm | Seitsmes raamprogramm | Elukestva õppe programm | Muu | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 28 | 69 | 12 | 41 | 150 | 351 | 361 | 348 |
| ettemaksed | 4 | 32 | 12 | 29 | 77 | 125 | 237 | 159 |
| vahe-/lõppmaksed | 24 | 37 | 0 | 12 | 73 | 226 | 124 | 189 |
| KONTROLLI TULEMUSED
   (2)
   (3) |
| Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgmiselt: |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 29 % | (8) | 54 % | (37) | 100 % | (12) | 85 % | (35) | 61 % | (92) | 72 % | 86 % | 68 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 71 % | (20) | 46 % | (32) | 0 % | (0) | 15 % | (6) | 39 % | (58) | 28 % | 14 % | 32 % |
| Vigadest mõjutatud tehingute analüüs |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 5 % | (1) | 9 % | (3) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 12 % | (7) | 9 % | 19 % | 17 % |
| Vahe-/lõppmaksed | 95 % | (19) | 91 % | (29) | 0 % | (0) | 50 % | (3) | 88 % | (51) | 91 % | 81 % | 83 % |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 15 % | (3) | 37 % | (12) | 0 % | (0) | 67 % | (4) | 33 % | (19) | 35 % | 34 % | 41 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 85 % | (17) | 63 % | (20) | 0 % | (0) | 33 % | (2) | 67 % | (39) | 65 % | 66 % | 59 % |
| Abikõlblikkusvead | 100 % | (17) | 95 % | (19) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 97 % | (38) | 55 % | 65 % | 80 % |
| Tõendamisvead | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 6 % | 3 % | 2 % |
| Täpsusvead | 0 % | (0) | 5 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 3 % | (1) | 39 % | 32 % | 18 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku: | 1,4 % | | | |
| Alumine veapiir | 0,6 % | | | |
| Ülemine veapiir | 2,1 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Kuues raamprogramm

Seitsmes raamprogramm

Elukestva õppe programm

Muu

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

28

69

12

41

150

351

361

348

ettemaksed

4

32

12

29

77

125

237

159

vahe-/lõppmaksed

24

37

0

12

73

226

124

189

KONTROLLI TULEMUSED
   (2)
   (3)

Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgmiselt:

Vigadest mõjutamata tehingud

29 %

(8)

54 %

(37)

100 %

(12)

85 %

(35)

61 %

(92)

72 %

86 %

68 %

Vigadest mõjutatud tehingud

71 %

(20)

46 %

(32)

0 %

(0)

15 %

(6)

39 %

(58)

28 %

14 %

32 %

Vigadest mõjutatud tehingute analüüs

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

5 %

(1)

9 %

(3)

0 %

(0)

50 %

(3)

12 %

(7)

9 %

19 %

17 %

Vahe-/lõppmaksed

95 %

(19)

91 %

(29)

0 %

(0)

50 %

(3)

88 %

(51)

91 %

81 %

83 %

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

15 %

(3)

37 %

(12)

0 %

(0)

67 %

(4)

33 %

(19)

35 %

34 %

41 %

Kvantifitseeritavad vead

85 %

(17)

63 %

(20)

0 %

(0)

33 %

(2)

67 %

(39)

65 %

66 %

59 %

Abikõlblikkusvead

100 %

(17)

95 %

(19)

0 %

(0)

100 %

(2)

97 %

(38)

55 %

65 %

80 %

Tõendamisvead

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

6 %

3 %

2 %

Täpsusvead

0 %

(0)

5 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

3 %

(1)

39 %

32 %

18 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär jääb vahemikku:

1,4 %

Alumine veapiir

0,6 %

Ülemine veapiir

2,1 %

---

(1)  2010. aasta uus poliitikavaldkondade rühm, s.o teadusuuringud ja muud sisepoliitika valdkonnad, koosneb poliitikavaldkondadest või nende rühmadest, mis eelarveaasta 2009 aastaaruandes moodustasid osa muudest erihinnangutest. Vt üksikasju 1. peatüki punktis 1.12.

(2)  Selleks, et paremini arvesse võtta ühte rühma kuuluvate valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(3)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

LISA 6.2

TEADUSUURINGUTE JA MUUDE SISEPOLIITIKA VALDKONDADE SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinnang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Süsteem | Dokumentide eelkontrollid | Kontrollitõendid | Eelnev sertifitseerimine | Järelfinantsauditid | Tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teadusuuringute raamprogrammid | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |

Süsteem

Dokumentide eelkontrollid

Kontrollitõendid

Eelnev sertifitseerimine

Järelfinantsauditid

Tagasinõuete ja finantskorrektsioonide rakendamine

Üldhinnang

Teadusuuringute raamprogrammid

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

| Süsteem | Teise tasandi kontrollid | Esmatasandi kontrollid | Komisjoni kontrollid | Komisjoni järelevalvesüsteem | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elukestva õppe programm | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |

Süsteem

Teise tasandi kontrollid

Esmatasandi kontrollid

Komisjoni kontrollid

Komisjoni järelevalvesüsteem

Üldhinnang

Elukestva õppe programm

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Erihinnang elukestva õppe programmile liikmesriikide ja kontrollide kaupa

| | Kinnitav avaldus 2010 | Kinnitav avaldus 2008 |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik | Teise tasandi kontrollid | Esmatasandi kontrollid | Üldhinnang | Üldhinnang |
| Belgia (EPOS (1)) | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |
| Poola (FRSE (2)) | Osaliselt mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |
| Saksamaa (DAAD (3)) | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Hispaania (OAPEE (4)) | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |
| Ühendkuningriik (Briti Nõukogu) | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | E/K |
| Prantsusmaa (2e2f (5)) | Osaliselt mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus | E/K |
| Madalmaad (Nuffic (6)) | Mõjus | Mõjus | Mõjus | E/K |
| Kreeka (IKY (7)) | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | E/K |
| Austria (OEAD (8)) | Mõjus | Mõjus | Mõjus | E/K |
| Rootsi (Internationella programkontoret) | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | E/K |

Kinnitav avaldus 2010

Kinnitav avaldus 2008

Liikmesriik

Teise tasandi kontrollid

Esmatasandi kontrollid

Üldhinnang

Üldhinnang

Belgia (EPOS (1))

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Poola (FRSE (2))

Osaliselt mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Saksamaa (DAAD (3))

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Hispaania (OAPEE (4))

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Ühendkuningriik (Briti Nõukogu)

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

Prantsusmaa (2e2f (5))

Osaliselt mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

Madalmaad (Nuffic (6))

Mõjus

Mõjus

Mõjus

E/K

Kreeka (IKY (7))

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

Austria (OEAD (8))

Mõjus

Mõjus

Mõjus

E/K

Rootsi (Internationella programkontoret)

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

---

(1)  Europese Programma's voor Onderwijs, Opleiding en Samenwerking - Agentschap

(2)  Fundacja Rozwoju Systemu Edukacji

(3)  Nationale Agentur für EU Hochschulzusammenarbeit Deutscher Akademischer Austauschdienst e. V.

(4)  Organismo Autónomo Programas Educativos Europeos

(5)  Agence Europe Education Formation France

(6)  Nederlands Nationaal Agentschap voor het Leven Lang Leren programma

(7)  Greek State Scholarship's Foundation I.K.Y.

(8)  Österreichische Austauschdienst - GmbH

LISA 6.3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEADUSUURINGUTE JA MUUDE SISEPOLIITIKA VALDKONDADE TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| RTD | reservatsiooniga | Reservatsioon on esitatud allesjäänud veamäära kohta seoses kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste täpsusega. | | A | A |
| INFSO | reservatsioonideta | — | Kuigi 2010. aastal olid kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste kumulatiivne veamäär ja allesjäänud veamäär vastavalt 3,94 % ja 2,2 %, tühistati reservatsioon kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta. | B | A |
| ENTR | reservatsiooniga | i) | Reservatsioon on esitatud kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste täpsusega seotud allesjäänud veamäära kohta. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

RTD

reservatsiooniga

Reservatsioon on esitatud allesjäänud veamäära kohta seoses kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste täpsusega.

A

A

INFSO

reservatsioonideta

—

Kuigi 2010. aastal olid kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste kumulatiivne veamäär ja allesjäänud veamäär vastavalt 3,94 % ja 2,2 %, tühistati reservatsioon kuuenda raamprogrammi väljamaksetaotluste täpsuse kohta.

B

A

ENTR

reservatsiooniga

i)

Reservatsioon on esitatud kuuenda raamprogrammi toetuste väljamaksetaotluste täpsusega seotud allesjäänud veamäära kohta.

| ii) | Reservatsioon on esitatud Euroopa Kosmoseagentuuri finantsaruandluse usaldusväärsuse kohta. |
| --- | --- |

ii)

Reservatsioon on esitatud Euroopa Kosmoseagentuuri finantsaruandluse usaldusväärsuse kohta.

—

A

A

EAC

reservatsiooniga

Otsese tsentraliseeritud halduse puhul on veamäär liiga suur, kuna puuduvad väljamaksetaotlusi põhjendavad dokumendid, eelkõige seoses eelnevate programmide projektidega (2009. aastal esitatud reservatsioon jääb püsima).

—

A

A

ERCEA

reservatsioonideta

—

—

A

E/K

REA

reservatsioonideta

—

—

A

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 6.4

TEADUSUURINGUID JA MUID SISEPOLIITIKA VALDKONDI KÄSITLEVATE VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja analüüs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Komisjon peaks parandama kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusest eesmärgiga parandada kontrollitõendite usaldusväärsust (punkt 8.32) | Abikõlblikkuskriteeriumidele omane keerukus mõjutab abisaajate volitatud välisaudiitorite tööd kontrollitõendite väljaandmisel. Komisjon on arvamusel, et seitsmenda raamprogrammi puhul kasutusele võetud kokkulepitud menetlused suurendavad kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust abikõlblikest kuludest ja seega paraneb kontrollitõendite usaldusväärsus. Seda on veel vaja kinnitada.
  Välja arvatud ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, ei edasta komisjon ametlikult teavet välisaudiitoritele, st ei anna tagasisidet selle kohta, kui kontrollikoja või komisjoni auditite tulemusel on selgunud, et välja antud kontrollitõend ei ole usaldusväärne. See on mõjus viis suurendada kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusega seonduvatest teemadest, millele audiitorid ei ole ehk tähelepanu pööranud. | Komisjon jälgib kontrollitõendite usaldusväärsust. Praeguses etapis on siiski veel liiga vara teha järeldusi selle kohta, kas vigade arv on olulisel määral vähenenud.


  Komisjon kiitis hiljuti heaks otsuse lihtsustada keskmiste kulude arvutamise metoodikate heakskiitmist personalikulude hüvitamise taotluste puhul. Selle otsuse tulemusel peaks teadusuuringute programmide juhtimine muutuma tõepoolest oluliselt lihtsamaks ja hõlpsamaks.


  On kehtestatud ametlik tagasiside andmise protsess, et kutsuda auditeeritud abisaajaid üles tegema komisjoni läbiviidud auditi tulemused teatavaks oma kontrollitõendi väljastanud audiitoritele ning anda neile lisaks asjakohast teavet selle kohta, kus on avalikult kättesaadavad abikõlblikkuse nõuded ja tõlgendused. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |
| Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata sulgemisprotsessi kontrollide tõhustamist, et tagada vigade avastamine ja parandamine ning vältida juba avastatud vigade kordumist (punkt 7.20) | Komisjon on teinud sel alal jõupingutusi, eelkõige võttes vastu elukestva õppe programmi ajavahemikuks 2007–2013. 2009. aastal avastas kontrollikoda vigu programmis Socrates II, mis oli elukestva õppe programmi eelkäija.
  Komisjon on võtnud meetmeid kõikide kvantifitseeritavate vigade suhtes ja nõudnud tagasi abikõlbmatud summad. | Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda märkas edusamme. |
| 2008 | Komisjon peaks tagama range kontrollide tegemise, eelkõige määrama vajaduse korral trahve ja esitama tagasimaksenõudeid või tegema kohandamisi kulude põhjendamatu hüvitamise korral (punkt 7.42) | Komisjon on teinud sel alal olulisi jõupingutusi, sh suurendades järelauditite kasutamist, mis on kontrollistratreegia põhielement, ja esitades tagasinõudeid või tehes tasaarveldusi, kui avastatakse abisaajatele tehtud enammakseid.
  2010. aastal täheldas kontrollikoda, et oluliselt suurenesid komisjonile võlgnetavad likvideeritud kahjusummad, mis tekkisid abisaajate kulude enamdeklareerimisel. | Komisjon jätkab jõupingutusi audititulemuste jõustamiseks, nõudes tagasi alusetult taotletud summad, määrates leppetrahve ja jälgides peale selle pidevalt selles valdkonnas tehtavaid edusamme. Komisjon järgib samuti kontrollikoja soovitust ja määrab järjepidevalt leppetrahvid kõigil juhtudel, mille puhul enamdeklareeritud kulud on toonud kaasa põhjendamatu rahalise toetuse maksmise. |
| 2008 | Komisjon peaks tegema põhjalikumat järelevalvet iga-aastase järelkinnitamise menetluse üle koos kirjeldatud kontrollide asjakohasuse ja täieliku kohaldamise vahetu kontrollimisega (punkt 9.34) | Komisjon on üldiselt teinud sel alal jõupingutusi. Kuigi süsteemide auditite ja järelevalvekäikude arv mõnevõrra vähenes, suurenes oluliselt finantsauditite arv. 2010. aastal tegi hariduse ja kultuuri peadirektoraat süsteemide auditeid kaheksas riigis (2009. aastal 11 riigis), samuti riiklike büroodega sõlmitud 15 lepingu kohapealseid finantsjärelauditeid (viis finantsauditit 2009. aastal). 2010. aastal tegi komisjon 47 järelevalvekäiku (2009. aastal 58 järelevalvekäiku). | Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda märkas edusamme. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja analüüs

2009

Komisjon peaks parandama kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusest eesmärgiga parandada kontrollitõendite usaldusväärsust (punkt 8.32)

Abikõlblikkuskriteeriumidele omane keerukus mõjutab abisaajate volitatud välisaudiitorite tööd kontrollitõendite väljaandmisel. Komisjon on arvamusel, et seitsmenda raamprogrammi puhul kasutusele võetud kokkulepitud menetlused suurendavad kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust abikõlblikest kuludest ja seega paraneb kontrollitõendite usaldusväärsus. Seda on veel vaja kinnitada.

Välja arvatud ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, ei edasta komisjon ametlikult teavet välisaudiitoritele, st ei anna tagasisidet selle kohta, kui kontrollikoja või komisjoni auditite tulemusel on selgunud, et välja antud kontrollitõend ei ole usaldusväärne. See on mõjus viis suurendada kontrollitõendeid väljastavate audiitorite teadlikkust kulude abikõlblikkusega seonduvatest teemadest, millele audiitorid ei ole ehk tähelepanu pööranud.

Komisjon jälgib kontrollitõendite usaldusväärsust. Praeguses etapis on siiski veel liiga vara teha järeldusi selle kohta, kas vigade arv on olulisel määral vähenenud.

Komisjon kiitis hiljuti heaks otsuse lihtsustada keskmiste kulude arvutamise metoodikate heakskiitmist personalikulude hüvitamise taotluste puhul. Selle otsuse tulemusel peaks teadusuuringute programmide juhtimine muutuma tõepoolest oluliselt lihtsamaks ja hõlpsamaks.

On kehtestatud ametlik tagasiside andmise protsess, et kutsuda auditeeritud abisaajaid üles tegema komisjoni läbiviidud auditi tulemused teatavaks oma kontrollitõendi väljastanud audiitoritele ning anda neile lisaks asjakohast teavet selle kohta, kus on avalikult kättesaadavad abikõlblikkuse nõuded ja tõlgendused.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

Kontrollikoda soovitab komisjonil jätkata sulgemisprotsessi kontrollide tõhustamist, et tagada vigade avastamine ja parandamine ning vältida juba avastatud vigade kordumist (punkt 7.20)

Komisjon on teinud sel alal jõupingutusi, eelkõige võttes vastu elukestva õppe programmi ajavahemikuks 2007–2013. 2009. aastal avastas kontrollikoda vigu programmis Socrates II, mis oli elukestva õppe programmi eelkäija.

Komisjon on võtnud meetmeid kõikide kvantifitseeritavate vigade suhtes ja nõudnud tagasi abikõlbmatud summad.

Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda märkas edusamme.

2008

Komisjon peaks tagama range kontrollide tegemise, eelkõige määrama vajaduse korral trahve ja esitama tagasimaksenõudeid või tegema kohandamisi kulude põhjendamatu hüvitamise korral (punkt 7.42)

Komisjon on teinud sel alal olulisi jõupingutusi, sh suurendades järelauditite kasutamist, mis on kontrollistratreegia põhielement, ja esitades tagasinõudeid või tehes tasaarveldusi, kui avastatakse abisaajatele tehtud enammakseid.

2010. aastal täheldas kontrollikoda, et oluliselt suurenesid komisjonile võlgnetavad likvideeritud kahjusummad, mis tekkisid abisaajate kulude enamdeklareerimisel.

Komisjon jätkab jõupingutusi audititulemuste jõustamiseks, nõudes tagasi alusetult taotletud summad, määrates leppetrahve ja jälgides peale selle pidevalt selles valdkonnas tehtavaid edusamme. Komisjon järgib samuti kontrollikoja soovitust ja määrab järjepidevalt leppetrahvid kõigil juhtudel, mille puhul enamdeklareeritud kulud on toonud kaasa põhjendamatu rahalise toetuse maksmise.

2008

Komisjon peaks tegema põhjalikumat järelevalvet iga-aastase järelkinnitamise menetluse üle koos kirjeldatud kontrollide asjakohasuse ja täieliku kohaldamise vahetu kontrollimisega (punkt 9.34)

Komisjon on üldiselt teinud sel alal jõupingutusi. Kuigi süsteemide auditite ja järelevalvekäikude arv mõnevõrra vähenes, suurenes oluliselt finantsauditite arv. 2010. aastal tegi hariduse ja kultuuri peadirektoraat süsteemide auditeid kaheksas riigis (2009. aastal 11 riigis), samuti riiklike büroodega sõlmitud 15 lepingu kohapealseid finantsjärelauditeid (viis finantsauditit 2009. aastal). 2010. aastal tegi komisjon 47 järelevalvekäiku (2009. aastal 58 järelevalvekäiku).

Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda märkas edusamme.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse teadmiseks.

---

7. PEATÜKK

Haldus- ja muud kulud

SISUKORD

Sissejuhatus

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Konkreetsed tähelepanekud institutsioonide ja asutuste kohta

Parlament

Nõukogu

Komisjon

Euroopa Kohus

Kontrollikoda

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Regioonide Komitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Andmekaitseinspektor

Kokkuvõte ja soovitused

Järeldused

Soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste haldus- ja muude kulude kohta. Põhiteave käsitletavate institutsioonide ja asutuste ning 2010. aasta kulutuste kohta on toodud
  tabelis 7.1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja erihinnang Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste haldus- ja muude kulude kohta. Põhiteave käsitletavate institutsioonide ja asutuste ning 2010. aasta kulutuste kohta on toodud
  tabelis 7.1
  .

Tabel 7.1.   Institutsioonide ja asutuste haldus- ning muud kulud – põhiteave

| (miljonites eurot) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitikavaldkondade rühm | Kirjeldus | Maksed | Haldamise viis |
| I, II ja IV–IX jagu. III jao puhul kõikide jaotiste 1. peatükk ning jaotised 14, 24–27 ja 29 | Haldus- ja muud kulud | Euroopa Parlament | 1 509 | Otsene tsentraliseeritud |
| Nõukogu | 620 | Otsene tsentraliseeritud |
| Komisjon | 6 407 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Kohus | 323 | Otsene tsentraliseeritud |
| Kontrollikoda | 182 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 121 | Otsene tsentraliseeritud |
| Regioonide Komitee | 89 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Ombudsman | 8 | Otsene tsentraliseeritud |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 5 | Otsene tsentraliseeritud |
| Halduskulud kokku | 9 264 | |
| Muud tegevuskulud kokku | | |
| Eelarveaasta maksed kokku | 9 264 | |
| Eelarveaasta kulukohustused kokku | 9 428 | |
| Allikas: Euroopa Liidu eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruanne. |

(miljonites eurot)

Eelarvejaotis

Poliitikavaldkondade rühm

Kirjeldus

Maksed

Haldamise viis

I, II ja IV–IX jagu. III jao puhul kõikide jaotiste 1. peatükk ning jaotised 14, 24–27 ja 29

Haldus- ja muud kulud

Euroopa Parlament

1 509

Otsene tsentraliseeritud

Nõukogu

620

Otsene tsentraliseeritud

Komisjon

6 407

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Kohus

323

Otsene tsentraliseeritud

Kontrollikoda

182

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

121

Otsene tsentraliseeritud

Regioonide Komitee

89

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Ombudsman

8

Otsene tsentraliseeritud

Euroopa Andmekaitseinspektor

5

Otsene tsentraliseeritud

Halduskulud kokku

9 264

Muud tegevuskulud kokku

Eelarveaasta maksed kokku

9 264

Eelarveaasta kulukohustused kokku

9 428

Allikas: Euroopa Liidu eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruanne.

| 7.2. | Käesolev peatükk hõlmab ka üldeelarves tegevuskuludeks loetavaid kulusid, kuigi enamikul juhtudel on nende otstarve ja eesmärk pigem komisjoni halduse toimimine kui poliitika elluviimine. Nimetatud kulud hõlmavad järgmisi üldeelarve jaotisi: jaotis 14 („Maksukorraldus ja tolliliit”), jaotis 24 („Pettusevastane võitlus”), jaotis 25 („Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine”), jaotis 26 („Komisjoni haldus”), jaotis 27 („Eelarve”) ja jaotis 29 („Statistika”). |
| --- | --- |

7.2.

Käesolev peatükk hõlmab ka üldeelarves tegevuskuludeks loetavaid kulusid, kuigi enamikul juhtudel on nende otstarve ja eesmärk pigem komisjoni halduse toimimine kui poliitika elluviimine. Nimetatud kulud hõlmavad järgmisi üldeelarve jaotisi: jaotis 14 („Maksukorraldus ja tolliliit”), jaotis 24 („Pettusevastane võitlus”), jaotis 25 („Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine”), jaotis 26 („Komisjoni haldus”), jaotis 27 („Eelarve”) ja jaotis 29 („Statistika”).

| 7.3. | Euroopa Liidu ameteid ja rakendusameteid ning Euroopa Koole (1) käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes. Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit. |
| --- | --- |

7.3.

Euroopa Liidu ameteid ja rakendusameteid ning Euroopa Koole (1) käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes. Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit.

Poliitikavaldkondade rühma eritunnused

| 7.4. | Haldus- ja muud kulud hõlmavad peamiselt personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid), mis moodustavad 63 % kõigist haldus- ja muudest kuludest, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. |
| --- | --- |

7.4.

Haldus- ja muud kulud hõlmavad peamiselt personalikulusid (palgad, toetused ja pensionid), mis moodustavad 63 % kõigist haldus- ja muudest kuludest, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid.

| 7.5. | Haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma põhilisteks riskideks on hankemenetluse, lepingute rakendamise, värbamismenetluste ning palkade ja toetuste arvestamise ettenähtud korra mittejärgimine. |
| --- | --- |

7.5.

Haldus- ja muude kulude poliitikavaldkondade rühma põhilisteks riskideks on hankemenetluse, lepingute rakendamise, värbamismenetluste ning palkade ja toetuste arvestamise ettenähtud korra mittejärgimine.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 7.6. | Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Haldus- ja muude kulude auditi puhul tuleks arvestada järgmist:






  — | auditi raames kontrolliti valimit, kuhu kuulus 58 tehingut – neli ettemakset ja 54 lõppmakset; |
| --- | --- | --- |

7.6.

Kontrollikoja üldist auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse
  lisa 1.1 teises osas
  . Haldus- ja muude kulude auditi puhul tuleks arvestada järgmist:

—

auditi raames kontrolliti valimit, kuhu kuulus 58 tehingut – neli ettemakset ja 54 lõppmakset;

| — | kontrollikoda hindas iga institutsiooni ja asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide (2) vastavust finantsmääruse nõuetele; |
| --- | --- |

—

kontrollikoda hindas iga institutsiooni ja asutuse järelevalve- ja kontrollisüsteemide (2) vastavust finantsmääruse nõuetele;

| — | kontrollikoda kontrollis ka komisjoni nelja peamiselt halduskulude eest vastutava peadirektoraadi ja büroo juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

kontrollikoda kontrollis ka komisjoni nelja peamiselt halduskulude eest vastutava peadirektoraadi ja büroo juhtkonna esitatud teavet.

| 7.7. | Kontrollikoda tegi kõigis institutsioonides ja asutustes auditi ka järgmistel valitud teemadel:






  a) | põhipalga, toetuste, pensionide ja lähetuskulude arvutamine ja maksmine; |
| --- | --- | --- |

7.7.

Kontrollikoda tegi kõigis institutsioonides ja asutustes auditi ka järgmistel valitud teemadel:

a)

põhipalga, toetuste, pensionide ja lähetuskulude arvutamine ja maksmine;

| b) | koosseisuliste, ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmise kord; |
| --- | --- |

b)

koosseisuliste, ajutiste ja lepinguliste töötajate töölevõtmise kord;

| c) | hankelepingud. |
| --- | --- |

c)

hankelepingud.

| 7.8. | Kontrollikoda auditeerib organisatsiooniväline audiitorettevõte, (3) mis väljastas auditiaruande 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 kestnud eelarveaasta finantsaruannete kohta ja kinnitava aruande kontrollikoja ressursside kasutamise korrektsuse ning 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 kestnud eelarveaastal kasutatud kontrolliprotseduuride kohta (vt punkt 7.24). |
| --- | --- |

7.8.

Kontrollikoda auditeerib organisatsiooniväline audiitorettevõte, (3) mis väljastas auditiaruande 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 kestnud eelarveaasta finantsaruannete kohta ja kinnitava aruande kontrollikoja ressursside kasutamise korrektsuse ning 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2010 kestnud eelarveaastal kasutatud kontrolliprotseduuride kohta (vt punkt 7.24).

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 7.9. | Tehingute kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 58-st auditeeritud maksest on 7 % vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 0,4 %. |
| --- | --- |

7.9.

Tehingute kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et 58-st auditeeritud maksest on 7 % vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 0,4 %.

SÜSTEEMIDE MÕJUSUS

| 7.10. | Süsteemide kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid (4) tagasid mõjusalt tehingute vastavuse finantsmääruse sätetele (vt punkt 7.6). |
| --- | --- |

7.10.

Süsteemide kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid (4) tagasid mõjusalt tehingute vastavuse finantsmääruse sätetele (vt punkt 7.6).

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS

| 7.11. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.3
  . |
| --- | --- |

7.11.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.3
  .

KONKREETSED TÄHELEPANEKUD INSTITUTSIOONIDE JA ASUTUSTE KOHTA

| 7.12. | Järgnevad konkreetsed tähelepanekud esitatakse Euroopa Liidu institutsioonide või asutuste kaupa ning need ei sea kahtluse alla punktides 7.9 ja 7.10 antud hinnangut. Tähelepanekud ei ole olulise tähtsusega halduskulude kui terviku suhtes, kuid on märkimisväärsed iga asjaomase institutsiooni või asutuse seisukohalt. |
| --- | --- |

7.12.

Järgnevad konkreetsed tähelepanekud esitatakse Euroopa Liidu institutsioonide või asutuste kaupa ning need ei sea kahtluse alla punktides 7.9 ja 7.10 antud hinnangut. Tähelepanekud ei ole olulise tähtsusega halduskulude kui terviku suhtes, kuid on märkimisväärsed iga asjaomase institutsiooni või asutuse seisukohalt.

Parlament

Külastusrühmade toetussüsteemi haldamine

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.13. | 2002. aasta 16. detsembril vastu võetud külastusrühmade vastuvõtmise eeskirjas nähakse ette, et külastusrühmadele võib reisikulude hüvitamiseks toetust maksta. Hüvitatav summa arvutatakse külastajate arvu ja rühma poolt läbitava keskmise vahemaa (edasi-tagasireis) põhjal, võttes aluseks antud vahemaa sõiduautoga läbimise standardkulud. Summa ei tohiks ületada tegelikke reisikulusid. Praeguse korra kohaselt ei nõuta rühmadelt tegelike reisikulude tõestamist, mis toob kaasa enammaksete riski, kuna suurem osa rühmi kasutab isikliku sõiduvahendi asemel odavamat ühistransporti. |
| --- | --- |

7.13.

2002. aasta 16. detsembril vastu võetud külastusrühmade vastuvõtmise eeskirjas nähakse ette, et külastusrühmadele võib reisikulude hüvitamiseks toetust maksta. Hüvitatav summa arvutatakse külastajate arvu ja rühma poolt läbitava keskmise vahemaa (edasi-tagasireis) põhjal, võttes aluseks antud vahemaa sõiduautoga läbimise standardkulud. Summa ei tohiks ületada tegelikke reisikulusid. Praeguse korra kohaselt ei nõuta rühmadelt tegelike reisikulude tõestamist, mis toob kaasa enammaksete riski, kuna suurem osa rühmi kasutab isikliku sõiduvahendi asemel odavamat ühistransporti.

| 7.13. | Tegelike reisikulude kontrollimine oleks keeruline, nõuaks palju aega ja eeldaks asjaomases üksuses märkimisväärse arvu lisatöötajate palkamist, millised meetmed oleksid parlamendi arvates ülemaksmise ohuga võrreldes ebaproportsionaalsed. Pealegi peavad rühmajuhid enne toetuse saamist allkirjastama järgmise avalduse: „Euroopa Parlamendi makstav toetus ei ületa tegelikke reisikulusid, millest on maha arvatud kõik muud saadud maksed. Ma kohustun kõik sellised maksed deklareerima.”

  Parlament hakkab uurima, mis tüüpi kontrollid võiksid olla asjakohased, annaksid piisava kindluse ega põhjustaks liigset halduskoormust. Lisaks hakkab parlament uurima, kas kohustada edaspidi rühmajuhte säilitama teatava aja jooksul reisikulusid tõendavaid dokumente. |
| --- | --- |

7.13.

Parlament hakkab uurima, mis tüüpi kontrollid võiksid olla asjakohased, annaksid piisava kindluse ega põhjustaks liigset halduskoormust. Lisaks hakkab parlament uurima, kas kohustada edaspidi rühmajuhte säilitama teatava aja jooksul reisikulusid tõendavaid dokumente.

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.14. | Lisaks vähendab kord, mille alusel lubatakse hüvitis pangaülekande asemel sularahas rühma juhile maksta, võimalusi rakendada nende tehingute suhtes sisekontrolliprotseduure. Valimisse kuulunud kuuest juhust neljal tehti maksed sularahas ning maksed ulatusid kokku kuni 55 236 euroni. Sularahamaksed moodustasid 78 % kõigist 2010. aastal külastusrühmadele tehtud maksetest. |
| --- | --- |

7.14.

Lisaks vähendab kord, mille alusel lubatakse hüvitis pangaülekande asemel sularahas rühma juhile maksta, võimalusi rakendada nende tehingute suhtes sisekontrolliprotseduure. Valimisse kuulunud kuuest juhust neljal tehti maksed sularahas ning maksed ulatusid kokku kuni 55 236 euroni. Sularahamaksed moodustasid 78 % kõigist 2010. aastal külastusrühmadele tehtud maksetest.

| 7.14. | Eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud parlamendi 10. mai 2011. aasta resolutsioonis avaldas parlament soovi, et uuritaks küsimust, kas ametlike külastajarühmade reisikulude hüvitamise süsteem on piisav. Selline uuring võimaldab hinnata uut korda, mille kohaselt reisikulud jagatakse teekonna pikkusest sõltuvateks sõidukuludeks ning ööbimiskuludeks lähtuvalt külastajate arvust ja ühe külastaja ühe ööbimise maksumuse piirmäärast. Samuti hakatakse hindama küsimust sõidukulude korrapärasest hüvitamisest pangaülekannete kaudu. |
| --- | --- |

7.14.

Lepinguliste töötajate töölevõtmine

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.15. | Lepinguliste töötajate töölevõtmise korra ülevaatamisel selgus, et viiest auditeeritud juhtumist neljal olid puudu dokumendid, mis tõestaksid taotluste läbivaatamist ja töövestluse läbiviimist ning põhjendaksid, miks tehti otsus teatavate kandidaatide kasuks. Hea tava näeb ette täieliku dokumentatsiooni tagamist, et võimaldada sisekontrolli. |
| --- | --- |

7.15.

Lepinguliste töötajate töölevõtmise korra ülevaatamisel selgus, et viiest auditeeritud juhtumist neljal olid puudu dokumendid, mis tõestaksid taotluste läbivaatamist ja töövestluse läbiviimist ning põhjendaksid, miks tehti otsus teatavate kandidaatide kasuks. Hea tava näeb ette täieliku dokumentatsiooni tagamist, et võimaldada sisekontrolli.

| 7.15. | Lepinguliste töötajate valimist reguleerivate sise-eeskirjade kohaselt ei nõuta ei vestluste protokollimist ega valiku põhjuste ametlikku teatamist, kuna väljavalitud isikud on läbinud andmebaasi EPSO CAST valikumenetluse. Seetõttu puuduvad selliseid menetlusi tõendavad ametlikud dokumendid. |
| --- | --- |

7.15.

Hanked

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.16. | 20 hankemenetlusest viie puhul leiti auditiga vigu ja ebajärjepidevust seoses pakkumuste hindamise kriteeriumide kindlaksmääramise ja rakendamisega ning hankedokumentide analüüsiga. Neil juhtudel ilmnes vigu ka seoses lepingutingimuste koostamise, eelarvevahendite käsutajate ja hindamiskomisjonide ülesannete täitmise ning pakkujate menetluse tulemustest ametlikul viisil teavitamisega. Vähemal määral leiti samu puudusi veel üheksal juhul. |
| --- | --- |

7.16.

20 hankemenetlusest viie puhul leiti auditiga vigu ja ebajärjepidevust seoses pakkumuste hindamise kriteeriumide kindlaksmääramise ja rakendamisega ning hankedokumentide analüüsiga. Neil juhtudel ilmnes vigu ka seoses lepingutingimuste koostamise, eelarvevahendite käsutajate ja hindamiskomisjonide ülesannete täitmise ning pakkujate menetluse tulemustest ametlikul viisil teavitamisega. Vähemal määral leiti samu puudusi veel üheksal juhul.

| 7.16. | Nimetatud juhtumite ükshaaval hindamine näitas, et ükski potentsiaalne oht ei realiseerunud ning et kohaldatavate eeskirjade keerukus võib põhjustada nende erinevat tõlgendamist, seda eriti hankemenetluste järelhindamisel, mille põhjal kontrollikoda oma järeldused tegi.

  Lisaks on võetud mitmesuguseid meetmeid hankemenetluste paremaks korraldamiseks. Lisaks ressursside direktoraatide moodustamisele on heaks kiidetud hangete foorumi pakutud meetmed hankemenetluste paremaks korraldamiseks ning hangete foorumil tuleb ette valmistada erikoolitused hankedokumentide koostajatele ja hindamiskomisjonide liikmetele. |
| --- | --- |

7.16.

Lisaks on võetud mitmesuguseid meetmeid hankemenetluste paremaks korraldamiseks. Lisaks ressursside direktoraatide moodustamisele on heaks kiidetud hangete foorumi pakutud meetmed hankemenetluste paremaks korraldamiseks ning hangete foorumil tuleb ette valmistada erikoolitused hankedokumentide koostajatele ja hindamiskomisjonide liikmetele.

Fraktsioonide korraldus ja toimimine

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.17. | Parlamendi juhatuses 30. juunil 2003 vastu võetud parlamendi sise-eeskirja (mis käsitleb eelarve täitmist fraktsioonide poolt) punktides 2.1.1 ja 2.5.3 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi valimiste aasta (ehk siis ka 2009. aasta) on jagatud kaheks eraldi eelarve- ja finantsperioodiks. Sise-eeskirjade punkt 2.1.6 sätestab, et kasutamata jäänud assigneeringud, mis ületavad 50 protsenti parlamendi eelarvest iga perioodi jaoks saadud assigneeringutest, makstakse parlamendile tagasi. Seda sätet ei ole järgitud. Parlamendi poolt 2010. aastal fraktsioonidele makstud assigneeringutest oleks tulnud maha arvestada 2 355 955 euro suurune summa. |
| --- | --- |

7.17.

Parlamendi juhatuses 30. juunil 2003 vastu võetud parlamendi sise-eeskirja (mis käsitleb eelarve täitmist fraktsioonide poolt) punktides 2.1.1 ja 2.5.3 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi valimiste aasta (ehk siis ka 2009. aasta) on jagatud kaheks eraldi eelarve- ja finantsperioodiks. Sise-eeskirjade punkt 2.1.6 sätestab, et kasutamata jäänud assigneeringud, mis ületavad 50 protsenti parlamendi eelarvest iga perioodi jaoks saadud assigneeringutest, makstakse parlamendile tagasi. Seda sätet ei ole järgitud. Parlamendi poolt 2010. aastal fraktsioonidele makstud assigneeringutest oleks tulnud maha arvestada 2 355 955 euro suurune summa.

| 7.17. | Eelarveartiklit 400 käsitlevate eeskirjade artiklis 2.1.1 sätestatud valimisaastate jagamine kaheks perioodiks on ette nähtud fraktsioonide erivajaduste arvessevõtmiseks sellistel aastatel. See punkt on nimetatud eeskirjadesse lisatud selleks, et võtta arvesse fraktsioonide lagunemise võimalus valimiste järel, mistõttu tuleb kontod aasta keskel sulgeda. Pärast valimisi edasi toimivad fraktsioonid on jätkuvalt olemas ning neile eraldatavad assigneeringud vaadatakse läbi sõltuvalt valimiste järel fraktsiooni jäävate parlamendiliikmete arvust. Eeskirjades rõhutatakse nimetatud assigneeringute aastapõhisust, kuna seal öeldakse, et rahandusaastal kasutamata jäänud assigneeringutest võib järgmisesse rahandusaastasse üle kanda kõige rohkem 50 % Euroopa Parlamendi eelarvest saadud assigneeringute aastasummast.

  Sellise järjepidevuse, kõnealuste eeskirjade vaimu ja järjepideva tava tõttu loetakse valimiste järel edasi tegutsevate fraktsioonide puhul rahandusaasta kaks poolt üheks rahandusaastaks ja kohaldatakse assigneeringute ülekandmise eeskirju sellest lähtuvalt. Selleks et teha lõpp kontrollikoja täheldatud mitmetitõlgendatavusele, tehakse järgmiste valimiste aastaks aegsasti ettepanek eeskirju piisaval määral selgemaks muuta. |
| --- | --- |

7.17.

Sellise järjepidevuse, kõnealuste eeskirjade vaimu ja järjepideva tava tõttu loetakse valimiste järel edasi tegutsevate fraktsioonide puhul rahandusaasta kaks poolt üheks rahandusaastaks ja kohaldatakse assigneeringute ülekandmise eeskirju sellest lähtuvalt. Selleks et teha lõpp kontrollikoja täheldatud mitmetitõlgendatavusele, tehakse järgmiste valimiste aastaks aegsasti ettepanek eeskirju piisaval määral selgemaks muuta.

Eelkontrolli tegemine

PARLAMENDI VASTUSED

| 7.18. | Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 47 on sätestatud, et iga eelarve täitmise meede peab läbima eelkontrolli. Külastusrühmadele tehtud maksete (vt punktid 7.13 ja 7.14), hankemenetluste (vt punkt 7.16) ja parlamendi sise-eeskirja (mis käsitleb eelarve täitmist fraktsioonide poolt) alusel tehtud maksete (vt punkt 7.17) puhul ei sisalda eelkontrolli kava sellist kontrolli, mis lähtuks läbivaadatud tehingute iseloomust ja riskiprofiilist. Töölevõtmiskorra puhul (vt punkt 7.15) rakendatakse spetsiifilist kontrolli, kuid see ei hõlma valiku tegemise etappi. Seetõttu on eelkontrolli mõjusus piiratud. |
| --- | --- |

7.18.

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 47 on sätestatud, et iga eelarve täitmise meede peab läbima eelkontrolli. Külastusrühmadele tehtud maksete (vt punktid 7.13 ja 7.14), hankemenetluste (vt punkt 7.16) ja parlamendi sise-eeskirja (mis käsitleb eelarve täitmist fraktsioonide poolt) alusel tehtud maksete (vt punkt 7.17) puhul ei sisalda eelkontrolli kava sellist kontrolli, mis lähtuks läbivaadatud tehingute iseloomust ja riskiprofiilist. Töölevõtmiskorra puhul (vt punkt 7.15) rakendatakse spetsiifilist kontrolli, kuid see ei hõlma valiku tegemise etappi. Seetõttu on eelkontrolli mõjusus piiratud.

| 7.18. | Eelkontrolli kavatsetakse kohandada selliselt, et oleks tagatud kontrollikoja nimetatud eri tegevuste suhtes kohaldatavate erisätete süstemaatiline kontroll, mis hõlmaks vaadeldavate tegevuste iseloomule ja riskiprofiilile vastavalt kohandatud kontrolle.

  Fraktsioonide rahastamise erieeskirjade tõttu on põhjalikku kontrolli mõtet teha alles pärast eelarveaasta lõppu, s.t järgmisel aastal, tehes seda fraktsioonide finantsaruannete põhjal. Seetõttu tehti üks (eelarveaasta 2008) järelkontroll 2009. aastal ning teine (eelarveaasta 2010) järelkontroll on lülitatud teenistuse 2011. aasta töökavasse. |
| --- | --- |

7.18.

Fraktsioonide rahastamise erieeskirjade tõttu on põhjalikku kontrolli mõtet teha alles pärast eelarveaasta lõppu, s.t järgmisel aastal, tehes seda fraktsioonide finantsaruannete põhjal. Seetõttu tehti üks (eelarveaasta 2008) järelkontroll 2009. aastal ning teine (eelarveaasta 2010) järelkontroll on lülitatud teenistuse 2011. aasta töökavasse.

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

Ehitusprojekti „Residence Palace” finantseerimine

NÕUKOGU VASTUS

| 7.19. | Hoone Residence Palace ehitamiseks Brüsselisse sõlmiti leping 2008. aastal. Belgia riigiga sõlmitud leping, milles nähakse ette ehitise valmimine 2013. aastal kogumaksumusega hinnanguliselt 310 miljonit eurot (vastavalt 2013. aasta prognoositavale hinnatasemele), võimaldab ettemaksete tegemist. Aastail 2008–2010 tegi nõukogu ettemakseid kogusummas 235 miljonit eurot, millest 30 miljonit eurot kanti hoonete ostmise eelarvereale nõukogu esialgses eelarves. Täiendavad vahendid summas 205 miljonit eurot (87 % kõigist ettemaksetest) tulid eelarvesisestest ümberpaigutustest, mida tehti aastail 2007–2010 iga aasta lõpus (peamiselt suulise tõlke kulude ja delegatsioonide reisikulude eelarveridadelt). |
| --- | --- |

7.19.

Hoone Residence Palace ehitamiseks Brüsselisse sõlmiti leping 2008. aastal. Belgia riigiga sõlmitud leping, milles nähakse ette ehitise valmimine 2013. aastal kogumaksumusega hinnanguliselt 310 miljonit eurot (vastavalt 2013. aasta prognoositavale hinnatasemele), võimaldab ettemaksete tegemist. Aastail 2008–2010 tegi nõukogu ettemakseid kogusummas 235 miljonit eurot, millest 30 miljonit eurot kanti hoonete ostmise eelarvereale nõukogu esialgses eelarves. Täiendavad vahendid summas 205 miljonit eurot (87 % kõigist ettemaksetest) tulid eelarvesisestest ümberpaigutustest, mida tehti aastail 2007–2010 iga aasta lõpus (peamiselt suulise tõlke kulude ja delegatsioonide reisikulude eelarveridadelt).

| 7.19. | Eelarveliste ümberpaigutuste teel kasutatavad assigneeringud esitati eelarvepädevatele institutsioonidele kooskõlas finantsmääruse artiklites 22 ja 24 ette nähtud menetlustega. |
| --- | --- |

7.19.

NÕUKOGU VASTUS

| 7.20. | Mainitud eelarveridade korduv alakasutamine aastail 2008–2010 ja ümberpaigutatud summade osakaal kõigist ettemaksetest ei vasta eelarve õigsuse põhimõttele. Lisaks ei olnud lepingu koguväärtusest ehk 310 miljonist eurost 235 miljoni euro väljamaksmine kolmel esimesel aastal kooskõlas ehitustööde edenemise tempoga. |
| --- | --- |

7.20.

Mainitud eelarveridade korduv alakasutamine aastail 2008–2010 ja ümberpaigutatud summade osakaal kõigist ettemaksetest ei vasta eelarve õigsuse põhimõttele. Lisaks ei olnud lepingu koguväärtusest ehk 310 miljonist eurost 235 miljoni euro väljamaksmine kolmel esimesel aastal kooskõlas ehitustööde edenemise tempoga.

| 7.20. | Nõukogu peasekretariaat nõustub kontrollikoja analüüsiga, et suulise tõlke ja delegatsioonide sõidukulude eelarveread peaksid paremini vastama tegelikele kulutustele. Seoses sellega on nimetatud kategooriatele eraldatavaid assigneeringuid 2012. aasta eelarveprojektis oluliselt vähendatud. Lisaks on vähendatud 2012. aasta eelarves Residence Palace’i hoone ettemakseteks ette nähtud summat. |
| --- | --- |

7.20.

Komisjon

Hanked

KOMISJONI VASTUSED

| 7.21. | Välissuhete peadirektoraadi poolt 2008. aastal avaldatud ja 2011. aasta aprillini kehtinud turvateenuste konkursikutses esitatud kvalifitseerimise tingimused ei ole piisavalt täpsed, et tagada ettevõtete väljavalimine objektiivsel ja asjakohasel viisil. Näiteks ei ole kandidaatidele konkursinimekirja pääsemiseks kehtestatud aastakäibe ega personali arvu miinimumnõudeid. Lisaks ei kajasta konkursikutse erinevaid turvatingimusi maailma eri piirkondades, mida konkursikutse hõlmab (Põhja- ja Lõuna-Ameerika, suurem osa Aafrikast, Aasiast, Kesk- ja Ida-Euroopast ning Okeaaniast). |
| --- | --- |

7.21.

Välissuhete peadirektoraadi poolt 2008. aastal avaldatud ja 2011. aasta aprillini kehtinud turvateenuste konkursikutses esitatud kvalifitseerimise tingimused ei ole piisavalt täpsed, et tagada ettevõtete väljavalimine objektiivsel ja asjakohasel viisil. Näiteks ei ole kandidaatidele konkursinimekirja pääsemiseks kehtestatud aastakäibe ega personali arvu miinimumnõudeid. Lisaks ei kajasta konkursikutse erinevaid turvatingimusi maailma eri piirkondades, mida konkursikutse hõlmab (Põhja- ja Lõuna-Ameerika, suurem osa Aafrikast, Aasiast, Kesk- ja Ida-Euroopast ning Okeaaniast).

| 7.21-7.22. | Euroopa välisteenistus vastutab delegatsioonide halduskulude finantshalduse eest. Finantsmääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt on tegu teenistusega, mida käsitletakse finantsmääruses institutsioonina. Lisaks sätestatakse artiklis 147a, et Euroopa välisteenistuse suhtes kohaldatakse täielikult kinnitamisega seonduvaid menetlusi. |
| --- | --- |

7.21-7.22.

| 7.22. | Kolmes hankemenetluses, mille korraldasid välissuhete peadirektoraadi alla kuuluvad delegatsioonid, leiti auditi käigus eeskirjade ebajärjepidevat rakendamist ja valesti tõlgendamist seoses pakkumuste avamise komisjoni kohustusega koostada eraldi aruanne, pakkumuste hindamise kriteeriumide kasutamisega ning hindamiskomisjoni kohustusega koostada ametlik hindamisaruanne. |
| --- | --- |

7.22.

Kolmes hankemenetluses, mille korraldasid välissuhete peadirektoraadi alla kuuluvad delegatsioonid, leiti auditi käigus eeskirjade ebajärjepidevat rakendamist ja valesti tõlgendamist seoses pakkumuste avamise komisjoni kohustusega koostada eraldi aruanne, pakkumuste hindamise kriteeriumide kasutamisega ning hindamiskomisjoni kohustusega koostada ametlik hindamisaruanne.

Euroopa Kohus

| 7.23. | Euroopa Kohtu suhtes kontrollikojal tähelepanekud puuduvad. |
| --- | --- |

7.23.

Euroopa Kohtu suhtes kontrollikojal tähelepanekud puuduvad.

Kontrollikoda

| 7.24. | Välisaudiitori aruandes (5) märgitakse, et audiitor on seisukohal, et „finantsaruanded annavad nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestus- ja aruandluseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest 31. detsembri 2010. aasta seisuga”. Nimetatud aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.24.

Välisaudiitori aruandes (5) märgitakse, et audiitor on seisukohal, et „finantsaruanded annavad nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2342/2002, millega kehtestatakse eespool nimetatud nõukogu määruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, ning Euroopa Liidu arvestus- ja aruandluseeskirjadele vastava õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast ja lõppenud eelarveaasta rahavoogudest 31. detsembri 2010. aasta seisuga”. Nimetatud aruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Komitee liikmete reisikulude hüvitamine

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

| 7.25. | Reisikulude hüvitamise eeskirjade kohaselt on komitee liikmetel õigus valida variandi A (mis põhineb tegelike reisikulude hüvitamisel tõendavate dokumentide alusel) ning variandi B vahel (60 % jaanuarist novembrini 2010 toimunud lähetustest), mis seisneb kindlasummalise hüvitise maksmises vastavalt läbitud kilomeetrite arvule. Variandi B puhul peab töökohtumine toimuma Brüsselis ja hüvitis ei või ületada variandis A kindlaks määratud esimese klassi rongipileti ega äriklassi lennupileti standardhinda. |
| --- | --- |

7.25.

Reisikulude hüvitamise eeskirjade kohaselt on komitee liikmetel õigus valida variandi A (mis põhineb tegelike reisikulude hüvitamisel tõendavate dokumentide alusel) ning variandi B vahel (60 % jaanuarist novembrini 2010 toimunud lähetustest), mis seisneb kindlasummalise hüvitise maksmises vastavalt läbitud kilomeetrite arvule. Variandi B puhul peab töökohtumine toimuma Brüsselis ja hüvitis ei või ületada variandis A kindlaks määratud esimese klassi rongipileti ega äriklassi lennupileti standardhinda.

| 7.25. | Nagu eeskiri ette näeb, saab varianti B kohaldada vaid juhul, kui summa ei ületa vastavalt variandile A arvestatud kulusid. Kontrolliti kõiki IATA äriklassi täispiletite hindu kontrollikoja viidatud maadesse ja need on kõik kõrgemad kui kindlasummaline hüvitis vastavalt variandile B, mõningatel juhtudel isegi väga palju kõrgemad. |
| --- | --- |

7.25.

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

| 7.26. | Variandi B alusel makstavad kindlasummalised hüvitised on üldjuhul suuremad kui hüvitise saajate poolt enamasti kasutatava teise klassi rongipileti või turismiklassi lennupileti tegelik hind. Seega võib reisikulude hüvitamine variandi B alusel põhjustada tegelikest reisikuludest suurema summa väljamaksmist. Ehkki menetlus on seaduslik ja korrektne, ei vasta see teiste Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste tavale hüvitada reisikulud tegelike kulude alusel. |
| --- | --- |

7.26.

Variandi B alusel makstavad kindlasummalised hüvitised on üldjuhul suuremad kui hüvitise saajate poolt enamasti kasutatava teise klassi rongipileti või turismiklassi lennupileti tegelik hind. Seega võib reisikulude hüvitamine variandi B alusel põhjustada tegelikest reisikuludest suurema summa väljamaksmist. Ehkki menetlus on seaduslik ja korrektne, ei vasta see teiste Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste tavale hüvitada reisikulud tegelike kulude alusel.

| 7.26. | Kooskõlas EMSKga toimunud varasemate aruteludega, samuti Euroopa Parlamendi enda poolt hiljuti läbi viidud reformiga kinnitas EMSK juhatus oma 3. mai 2011. aasta koosolekul, et EMSK liikmete finantseeskirja reformitakse, võttes arvesse järgmisi põhimõtteid:






  — | liikmete väärikuse austamine, liikmetevaheline võrdsus, läbipaistvus ja finantsalane jätkusuutlikkus; |
| --- | --- | --- |

7.26.

—

liikmete väärikuse austamine, liikmetevaheline võrdsus, läbipaistvus ja finantsalane jätkusuutlikkus;

| — | transpordipiletite hüvitamine ainult tegelike kulude alusel, transpordialased reeglid peavad pakkuma piisavalt paindlikkust ja mugavust mõistliku hinnaga; |
| --- | --- |

—

transpordipiletite hüvitamine ainult tegelike kulude alusel, transpordialased reeglid peavad pakkuma piisavalt paindlikkust ja mugavust mõistliku hinnaga;

| — | päevaraha ja sõidukulude hüvitiste suuruse vastavusse viimine Euroopa Parlamendi liikmete hüvitistega; |
| --- | --- |

—

päevaraha ja sõidukulude hüvitiste suuruse vastavusse viimine Euroopa Parlamendi liikmete hüvitistega;

| — | mõistlik hüvitis kulutatud aja ja halduskulude eest vastavalt kokkuleppele Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. |
| --- | --- |

—

mõistlik hüvitis kulutatud aja ja halduskulude eest vastavalt kokkuleppele Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Hanked

MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE VASTUS

| 7.27. | Seitsmest läbivaadatud menetlusest ühe piiratud menetluse puhul ei koheldud pakkujaid, kes olid pakkumused esitanud kahes eri partiis, võrdselt, kui nad esitasid oma pakkumuse kohta täpsustusi. Kahe läbirääkimistega menetluse puhul leiti vigu ja ebajärjepidevust seoses hanke kirjelduse ja pakkumuste hindamise kriteeriumide koostamise, pakkujatega side pidamise, pakkumuste hindamise ja menetluse tulemuse vormistamisega. |
| --- | --- |

7.27.

Seitsmest läbivaadatud menetlusest ühe piiratud menetluse puhul ei koheldud pakkujaid, kes olid pakkumused esitanud kahes eri partiis, võrdselt, kui nad esitasid oma pakkumuse kohta täpsustusi. Kahe läbirääkimistega menetluse puhul leiti vigu ja ebajärjepidevust seoses hanke kirjelduse ja pakkumuste hindamise kriteeriumide koostamise, pakkujatega side pidamise, pakkumuste hindamise ja menetluse tulemuse vormistamisega.

| 7.27. | EMSK võtab kontrollikoja märkused kindlalt teadmiseks ning kõigile edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele on saadetud meeldetuletus oluliste aspektide kohta, mida hankemenetlustes jälgida. Samuti tugevdatakse jõupingutusi tagamaks, et hindamiskomiteed valdavad vajalikke riigihangete alaseid eksperditeadmisi. |
| --- | --- |

7.27.

Regioonide Komitee

Koosseisuliste töötajate töölevõtmine

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

| 7.28. | Teade ühe vaba ametniku ametikoha kohta sisaldas ühe kandideerimistingimusena nõuet, et väljastpoolt komiteed osalevad kandidaadid peavad olema ametnikud või kantud mõne Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) sellise konkursi edukalt läbinute reservnimekirja, mis on korraldatud samale palgaastmele kui täidetav töökoht. Valituks osutunud kandidaat võeti tööle institutsioonidevahelise üleviimise alusel. Selleks hetkeks ei olnud institutsioon, kus kandidaat esialgselt töötas, teda katseajal olevaks ametnikuks nimetanud ja tema isikutoimikus ei leidunud tõendeid selle kohta, et üleviimine oleks olnud institutsioonis, kus ta esialgselt töötas, asjakohasel hierarhilisel tasandil ametlikult heaks kiidetud. |
| --- | --- |

7.28.

Teade ühe vaba ametniku ametikoha kohta sisaldas ühe kandideerimistingimusena nõuet, et väljastpoolt komiteed osalevad kandidaadid peavad olema ametnikud või kantud mõne Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) sellise konkursi edukalt läbinute reservnimekirja, mis on korraldatud samale palgaastmele kui täidetav töökoht. Valituks osutunud kandidaat võeti tööle institutsioonidevahelise üleviimise alusel. Selleks hetkeks ei olnud institutsioon, kus kandidaat esialgselt töötas, teda katseajal olevaks ametnikuks nimetanud ja tema isikutoimikus ei leidunud tõendeid selle kohta, et üleviimine oleks olnud institutsioonis, kus ta esialgselt töötas, asjakohasel hierarhilisel tasandil ametlikult heaks kiidetud.

| 7.28. | Regioonide Komitee on parandanud oma menetlusi, tagamaks, et enne katseajal oleva ametniku nimetamist teisest institutsioonist oleks ta ametlikult nimetatud katseajal olevaks ametnikuks selles institutsioonis ning ametlikult üle viidud Regioonide Komiteesse. Antud juhul on nüüdseks saadud Euroopa Kohtult ametlik nimetamise ja üleviimise otsus ning see on kantud asjaomase ametniku isikutoimikusse. |
| --- | --- |

7.28.

Hanked

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

| 7.29. | Auditi käigus leiti, et kahe läbirääkimistega menetluse puhul neljast menetlusest, mis viidi läbi vastavalt rakenduseeskirjade artikli 129 sätetele (mille kohaselt võib lepingute puhul, mille maksumus on kuni 60 000 eurot, kasutada läbirääkimistega menetlust), ei koostanud eelarvevahendite käsutaja lepingu maksumuse ametlikku hinnangut, põhjendamaks läbirääkimistega menetluse kasutamist. |
| --- | --- |

7.29.

Auditi käigus leiti, et kahe läbirääkimistega menetluse puhul neljast menetlusest, mis viidi läbi vastavalt rakenduseeskirjade artikli 129 sätetele (mille kohaselt võib lepingute puhul, mille maksumus on kuni 60 000 eurot, kasutada läbirääkimistega menetlust), ei koostanud eelarvevahendite käsutaja lepingu maksumuse ametlikku hinnangut, põhjendamaks läbirääkimistega menetluse kasutamist.

| 7.29. | Kaks väikese maksumusega lepingut, millele kohaldati läbirääkimistega menetlust, puudutasid teenuste ostu, et tagada suuline tõlge väljaspool Belgiat toimunud poliitilise suunitlusega seminaridele. Kuigi lepingu maksumuse hinnanguid ei lisatud ametlikult dokumendina, koostati need hinnangud, pidades silmas kogemusi sarnaste teenuste hankemenetlustega Euroopa Liidus. Et parandada Regioonide Komitee lepingute maksumuse hinnangute järelevalve- ja kontrollisüsteemi veelgi talitustevahelise järjepidevuse seisukohast, töötab komitee välja ja võtab kasutusele standardvormi kõnealuste hinnangute dokumentatsiooniks. |
| --- | --- |

7.29.

REGIOONIDE KOMITEE VASTUS

| 7.30. | Nimetatud kahe läbirääkimistega menetluse puhul ei kohaldatud õigesti sätteid, mis on seotud pakkumuste hindamise kriteeriumide rakendamisega, hinnapakkumise arvestamisega, pakkumuste konfidentsiaalsusega ja pakkujatega side pidamisega. |
| --- | --- |

7.30.

Nimetatud kahe läbirääkimistega menetluse puhul ei kohaldatud õigesti sätteid, mis on seotud pakkumuste hindamise kriteeriumide rakendamisega, hinnapakkumise arvestamisega, pakkumuste konfidentsiaalsusega ja pakkujatega side pidamisega.

| 7.30. | Ühe suulise tõlke lepingu puhul oli teenuse tasu kindlaks määratud ega kuulunud muutmisele. Seminari ettevalmistamisel toimus palju muutusi ning seal kasutati ulatuslikku ja keerulist keelerežiimi kümne keele ja kümne tõlkekabiiniga. Et tagada teenuste osutamine, ei olnud Regioonide Komiteel muud valikut kui aktsepteerida esitatud hinnast veidi kõrgem hind. Kuna hinna ja kvaliteedi suhtelt kõige soodsama pakkumuse hindamise kriteeriumi rakendamisega esines raskusi, kavatseb Regioonide Komitee muuta seda kriteeriumit nii, et eesmärk oleks kasutada ainult kõige madalamat hinda selliste seminaride puhul. Tänu kontrollikoja tähelepanekule pakkumuste konfidentsiaalsuse kohta on Regioonide Komitee pakkumuste saamise järelevalve- ja kontrollisüsteemi parandatud: selleks loodi piiratud juurdepääsuõigusega funktsionaalne postkast. |
| --- | --- |

7.30.

Euroopa Ombudsman

| 7.31. | Euroopa Ombudsmani suhtes kontrollikojal tähelepanekud puuduvad. |
| --- | --- |

7.31.

Euroopa Ombudsmani suhtes kontrollikojal tähelepanekud puuduvad.

Euroopa Andmekaitseinspektor

Sisekonkursside korraldamine

| 7.32. | Aastal 2009 korraldas Euroopa Andmekaitseinspektori büroo sisekonkursi neljas valdkonnas (õiguse valdkond, nõutav andmekaitsealane kogemus; tehnoloogia valdkond, nõutav andmekaitsealane kogemus; personalihaldus ja sekretariaaditeenused). Ehkki Euroopa Andmekaitseinspektori büroo ülesannete spetsiifiline iseloom võib õigustada sisekonkursi korraldamist, ei tohiks see kujuneda normiks. Hea tava on kasutada EPSO teenuseid, kes korraldab regulaarselt avalikke konkursse. |
| --- | --- |

7.32.

Aastal 2009 korraldas Euroopa Andmekaitseinspektori büroo sisekonkursi neljas valdkonnas (õiguse valdkond, nõutav andmekaitsealane kogemus; tehnoloogia valdkond, nõutav andmekaitsealane kogemus; personalihaldus ja sekretariaaditeenused). Ehkki Euroopa Andmekaitseinspektori büroo ülesannete spetsiifiline iseloom võib õigustada sisekonkursi korraldamist, ei tohiks see kujuneda normiks. Hea tava on kasutada EPSO teenuseid, kes korraldab regulaarselt avalikke konkursse.

KOKKUVÕTE JA SOOVITUSED

Järeldused

| 7.33. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide ja asutuste 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta haldus- ja muude kulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu (vt punkt 7.9). |
| --- | --- |

7.33.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et institutsioonide ja asutuste 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta haldus- ja muude kulude maksed tervikuna ei sisaldanud olulisi vigu (vt punkt 7.9).

| 7.34. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et haldus- ja muude kulude järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel mõjusad. Punktides 7.13–7.32 mainitud tähelepanekud ei sea esitatud järeldust kahtluse alla. Kontrollikoda soovib siiski tähelepanu juhtida hankemenetluste valimi läbivaatamisel ilmnenud vigadele ja puudustele (vt punktid 7.16, 7.21, 7.22, 7.27, 7.29 ja 7.30) ning teatud eelarveridade korduvale alakasutamisele, mille tagajärjel tehti eelarvesiseseid ümberpaigutusi ehitusprojektide finantseerimiseks (vt punktid 7.19 ja 7.20). |
| --- | --- |

7.34.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et haldus- ja muude kulude järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete korrektsuse tagamisel mõjusad. Punktides 7.13–7.32 mainitud tähelepanekud ei sea esitatud järeldust kahtluse alla. Kontrollikoda soovib siiski tähelepanu juhtida hankemenetluste valimi läbivaatamisel ilmnenud vigadele ja puudustele (vt punktid 7.16, 7.21, 7.22, 7.27, 7.29 ja 7.30) ning teatud eelarveridade korduvale alakasutamisele, mille tagajärjel tehti eelarvesiseseid ümberpaigutusi ehitusprojektide finantseerimiseks (vt punktid 7.19 ja 7.20).

Soovitused

KOMISJONI VASTUSED

| 7.35. | Personalihalduse ja hankelepingute läbivaatamisel (vt punkt 7.12) tehtud tähelepanekute põhjal esitab kontrollikoda järgmised soovitused:






  — | asjaomased institutsioonid ja asutused (vt punktid 7.15 ja 7.28) peaksid tagama, et töölevõtmismenetluse puhul on olemas asjakohased dokumendid, mis põhjendavad töölevõtmise otsuseid, ja et vaba ametikoha kohta avaldatud teates toodud kandideerimistingimusi järgitakse; |
| --- | --- | --- |

7.35.

Personalihalduse ja hankelepingute läbivaatamisel (vt punkt 7.12) tehtud tähelepanekute põhjal esitab kontrollikoda järgmised soovitused:

—

asjaomased institutsioonid ja asutused (vt punktid 7.15 ja 7.28) peaksid tagama, et töölevõtmismenetluse puhul on olemas asjakohased dokumendid, mis põhjendavad töölevõtmise otsuseid, ja et vaba ametikoha kohta avaldatud teates toodud kandideerimistingimusi järgitakse;

| — | asjaomased institutsioonid ja asutused (vt punktid 7.16, 7.21, 7.22, 7.27, 7.29 ja 7.30) peaksid tagama, et eelarvevahendite käsutajatel on kasutada sobivad kontrollimehhanismid ja piisavad juhised, mille abil parandada hankemenetluste ülesehitust, koordineerimist ja tulemuslikkust. |
| --- | --- |

—

asjaomased institutsioonid ja asutused (vt punktid 7.16, 7.21, 7.22, 7.27, 7.29 ja 7.30) peaksid tagama, et eelarvevahendite käsutajatel on kasutada sobivad kontrollimehhanismid ja piisavad juhised, mille abil parandada hankemenetluste ülesehitust, koordineerimist ja tulemuslikkust.

| 7.35. | Vt komisjoni vastus punktidele 7.21–7.22. |
| --- | --- |

7.35.

KOMISJONI VASTUSED

| 7.36. | Lisas 7.4
  on toodud kontrollikoja kontrolli tulemused, mis puudutavad eelarveaasta 2009 aastaaruandes antud soovituste elluviimist. |
| --- | --- |

7.36.

Lisas 7.4
  on toodud kontrollikoja kontrolli tulemused, mis puudutavad eelarveaasta 2009 aastaaruandes antud soovituste elluviimist.

| 7.36. | Vt komisjoni vastus punktidele 7.21–7.22. |
| --- | --- |

7.36.

---

(1)  Kontrollikoja iga-aastane eriaruanne Euroopa Koolide kohta esitatakse Euroopa Koolide kuratooriumile, samuti Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

(2)  Eel- ja järelkontrollid, siseauditi funktsioon, eranditest aru andmine ja sisekontrollistandardid.

(3)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'entreprises.

(4)  Punktis 7.1 viidatud institutsioonide ja asutuste süsteemid tervikuna.

(5)  Vt punktis 7.8 viidatud auditiaruanne finantsaruannete kohta.

7.1 LISA

HALDUSKULUDE TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalikulud | Hoonetega seotud kulud | Muud kulud | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 33 | 7 | 18 | 58 | 57 | 57 | 56 |
| Ettemaksed | 0 | 1 | 3 | 4 | 2 | 0 | 0 |
| Vahe-/lõppmaksed | 33 | 6 | 15 | 54 | 55 | 57 | 56 |
| KONTROLLI TULEMUSED
   (1)
   (2) |
| Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt: |
| Vigadest mõjutamata tehingud | 94 % | (31) | 100 % | (7) | 89 % | (16) | 93 % | (54) | 93 % | 91 % | 95 % |
| Vigadest mõjutatud tehingud | 6 % | (2) | 0 % | (0) | 11 % | (2) | 7 % | (4) | 7 % | 9 % | 5 % |
| VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS |
| Analüüs kulude tüübi kaupa |
| Ettemaksed | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 25 % | (1) | E/K | E/K | E/K |
| Vahe-/lõppmaksed | 100 % | (2) | 0 % | (0) | 50 % | (1) | 75 % | (3) | E/K | E/K | E/K |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 100 % | (2) | 75 % | (3) | E/K | E/K | E/K |
| Kvantifitseeritavad vead | 50 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 25 % | (1) | E/K | E/K | E/K |
| Abikõlblikkusvead | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | E/K | E/K | E/K |
| Tõendamisvead | 0 % | (0 | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | E/K | E/K | E/K |
| Täpsusvead | 100 % | (1) | 0 % | (0) | 0 % | (0) | 100 % | (1) | E/K | E/K | E/K |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär: | 0,4 % | | | |
| Alumine veapiir | 0,0 % | | | |
| Ülemine veapiir | 1,1 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Personalikulud

Hoonetega seotud kulud

Muud kulud

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Tehingute arv kokku (nendest):

33

7

18

58

57

57

56

Ettemaksed

0

1

3

4

2

0

0

Vahe-/lõppmaksed

33

6

15

54

55

57

56

KONTROLLI TULEMUSED
   (1)
   (2)

Tehingute kontrollimise tulemused jaotusid järgnevalt:

Vigadest mõjutamata tehingud

94 %

(31)

100 %

(7)

89 %

(16)

93 %

(54)

93 %

91 %

95 %

Vigadest mõjutatud tehingud

6 %

(2)

0 %

(0)

11 %

(2)

7 %

(4)

7 %

9 %

5 %

VIGADEST MÕJUTATUD TEHINGUTE ANALÜÜS

Analüüs kulude tüübi kaupa

Ettemaksed

0 %

(0)

0 %

(0)

50 %

(1)

25 %

(1)

E/K

E/K

E/K

Vahe-/lõppmaksed

100 %

(2)

0 %

(0)

50 %

(1)

75 %

(3)

E/K

E/K

E/K

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

50 %

(1)

0 %

(0)

100 %

(2)

75 %

(3)

E/K

E/K

E/K

Kvantifitseeritavad vead

50 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

25 %

(1)

E/K

E/K

E/K

Abikõlblikkusvead

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

E/K

E/K

E/K

Tõendamisvead

0 %

(0

0 %

(0)

0 %

(0)

0 %

(0)

E/K

E/K

E/K

Täpsusvead

100 %

(1)

0 %

(0)

0 %

(0)

100 %

(1)

E/K

E/K

E/K

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär:

0,4 %

Alumine veapiir

0,0 %

Ülemine veapiir

1,1 %

---

(1)  Selleks, et paremini arvesse võtta poliitikavaldkondade rühma valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(2)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

7.2 LISA

HALDUSKULUDE SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Üldhinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

7.3 LISA

KOMISJONI JUHTKONNA POOLT HALDUSKULUDE KOHTA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| PMO | Reservatsioonideta | E/K | — | A | A |
| OIB | Reservatsioonideta | E/K | — | A | A |
| OIL | Reservatsioonideta | E/K | — | A | A |
| DIGIT | Reservatsioonideta | E/K | — | A | A |
| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

PMO

Reservatsioonideta

E/K

—

A

A

OIB

Reservatsioonideta

E/K

—

A

A

OIL

Reservatsioonideta

E/K

—

A

A

DIGIT

Reservatsioonideta

E/K

—

A

A

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

LISA 7.4

HALDUSKULUDEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Institutsiooni vastus | Kontrollikoja hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Parlament


  Töötajatele sotsiaaltoetuste maksmine

  Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks parlament võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. | Parlament võttis riskide vähendamiseks meetmeid, nagu mõningate toetuste abikõlblikkuse kontrolli käivitamine, mille tulemusel maksti tagasi üle 70 000 euro; automaatse kontrollivahendi („electronic fiche”) kasutuselevõtt, mis võimaldab personali isiku- ja haldusandmete iga-aastast kontrollimist; ning kontrolli tegemine individuaalsete rahaliste õiguste kindlaksmääramise üle töötaja töölevõtmisel või kategooria muutumisel. | Parlament jälgib jätkuvalt tähelepanelikult neid küsimusi, eriti iga-aastase kontrolli tõhusust. | Kontrollikoda võtab parlamendi võetud meetmed arvesse. |
| Komisjon – välissuhete peadirektoraat


  Töötajatele sotsiaaltoetuste ja soodustuste maksmine

  Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel komisjoni talitustele nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks välissuhete peadirektoraat võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. | Komisjoni välissuhete peadirektoraat kinnitas, et Euroopa välisteenistuse loomine annab võimaluse tuletada töötajatele meelde nende kohustust andmeid uuendada, kui küsimus puudutab õigusi. Personali on sellest teavitatud. Edaspidi tehakse täiendavaid kontrolle, samuti vahetavad omavahel infot järelkontrolli tegijad ja vastutavad üksused, kontrollimaks, kas hiljuti kasutusele võetud tarkvara ACL võimaldab statistiliste valimite võtmist kontrolli jaoks, mida teevad delegatsioonide personaliga tegelevad üksused. | | Kontrollikoda võtab komisjoni võetud meetmed arvesse. |
| Euroopa Andmekaitseinspektor


  Töötajatele sotsiaaltoetuste maksmine

  Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Sellega seoses peaks Euroopa Andmekaitseinspektor täiustama kasutusel olevat süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks. | Euroopa Andmekaitseinspektor on 2009. aasta kinnitavas avalduses kirjeldatud vead parandanud ning on 2010. ja 2011. aastal kasutusele võtnud vahendeid toetuste paremaks haldamiseks (ametlikud kontaktid Euroopa Andmekaitseinspektori ja individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti vahel; iga-aastane andmeleht). | Lasteta majapidamise toetuse taotlusvorm saadetakse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile, kes kontrollib ja ajakohastab teavet. Taotluse koopiat säilitatakse isikutoimikus. EDPS jätkab nende toetuste kvaliteedi parandamist. | Kontrollikoda võtab Euroopa Andmekaitseinspektori võetud meetmed arvesse. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Institutsiooni vastus

Kontrollikoja hinnang

2009

Parlament

Töötajatele sotsiaaltoetuste maksmine

Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks parlament võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

Parlament võttis riskide vähendamiseks meetmeid, nagu mõningate toetuste abikõlblikkuse kontrolli käivitamine, mille tulemusel maksti tagasi üle 70 000 euro; automaatse kontrollivahendi („electronic fiche”) kasutuselevõtt, mis võimaldab personali isiku- ja haldusandmete iga-aastast kontrollimist; ning kontrolli tegemine individuaalsete rahaliste õiguste kindlaksmääramise üle töötaja töölevõtmisel või kategooria muutumisel.

Parlament jälgib jätkuvalt tähelepanelikult neid küsimusi, eriti iga-aastase kontrolli tõhusust.

Kontrollikoda võtab parlamendi võetud meetmed arvesse.

Komisjon – välissuhete peadirektoraat

Töötajatele sotsiaaltoetuste ja soodustuste maksmine

Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel komisjoni talitustele nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Lisaks peaks välissuhete peadirektoraat võtma kasutusele süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

Komisjoni välissuhete peadirektoraat kinnitas, et Euroopa välisteenistuse loomine annab võimaluse tuletada töötajatele meelde nende kohustust andmeid uuendada, kui küsimus puudutab õigusi. Personali on sellest teavitatud. Edaspidi tehakse täiendavaid kontrolle, samuti vahetavad omavahel infot järelkontrolli tegijad ja vastutavad üksused, kontrollimaks, kas hiljuti kasutusele võetud tarkvara ACL võimaldab statistiliste valimite võtmist kontrolli jaoks, mida teevad delegatsioonide personaliga tegelevad üksused.

Kontrollikoda võtab komisjoni võetud meetmed arvesse.

Euroopa Andmekaitseinspektor

Töötajatele sotsiaaltoetuste maksmine

Töötajatelt tuleks nõuda asjakohaste ajavahemike järel nende isiklikku olukorda tõendavate dokumentide esitamist. Sellega seoses peaks Euroopa Andmekaitseinspektor täiustama kasutusel olevat süsteemi nimetatud dokumentide õigeaegse järelevalve ja kontrolli tegemiseks.

Euroopa Andmekaitseinspektor on 2009. aasta kinnitavas avalduses kirjeldatud vead parandanud ning on 2010. ja 2011. aastal kasutusele võtnud vahendeid toetuste paremaks haldamiseks (ametlikud kontaktid Euroopa Andmekaitseinspektori ja individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti vahel; iga-aastane andmeleht).

Lasteta majapidamise toetuse taotlusvorm saadetakse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametile, kes kontrollib ja ajakohastab teavet. Taotluse koopiat säilitatakse isikutoimikus. EDPS jätkab nende toetuste kvaliteedi parandamist.

Kontrollikoda võtab Euroopa Andmekaitseinspektori võetud meetmed arvesse.

---

8. PEATÜKK

ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus

SISUKORD

Sissejuhatus

Komisjoni enesehinnang tulemuslikkuse kohta

Sissejuhatus

Peadirektoraatide aruanded aasta saavutuste kohta

Põllumajandus ja maaelu areng

Regionaalpoliitika

Teadusuuringud ja innovatsioon

Kontrollikoja tähelepanekud peadirektorite aruandluse kohta

Tulemusalase teabe asjakohasus

Tulemuslikkuse kohta käiva teabe võrreldavus

Tulemuslikkuse kohta käiva teabe usaldusväärsus

Kontrollikoja eriaruanded tulemuslikkuse kohta

Sissejuhatus

Kontrollikoja tähelepanekud seoses tulemuste saavutamise protsessiga

Strateegiline kavandamine

Vajaduste määratlemine

Seos eesmärkide ja meetmete vahel

Asjakohased, piisavad ja proportsionaalsed vahendid

Eelarve ja ajakava

Kontrollid ja tulemuslikkuse seire/järelevalve

Kontrollikoja tähelepanekud seoses saavutuste ja aruandlusega

Püstitatud eesmärkide saavutamine

Aruandlus tulemuslikkuse kohta

Järeldused ja soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Peatükis käsitletakse kontrollikoja tähelepanekuid seoses komisjoni tulemuslikkuse-alase enesehindamisega, mis on esitatud komisjoni peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes, (1)
   (2) ja peamiste eelneva eelarveaasta tulemusauditite tulemustega, mis on esitatud kontrollikoja eriaruannetes (3). |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

8.1.

Peatükis käsitletakse kontrollikoja tähelepanekuid seoses komisjoni tulemuslikkuse-alase enesehindamisega, mis on esitatud komisjoni peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes, (1)
   (2) ja peamiste eelneva eelarveaasta tulemusauditite tulemustega, mis on esitatud kontrollikoja eriaruannetes (3).

| 8.1. | Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda tegi tulemuslikkusega seotud teavet käsitleva auditi ajal, mil üha enam tähelepanu pööratakse vajadusele näidata ELi kulutuste lisaväärtust ja mõju. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Tulemuslikkust hinnatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete alusel (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus) (4). Tulemuslikkuse mõõtmine on kogu avaliku sekkumise väga tähtis osa, hõlmates sisendeid (programmi elluviimiseks vajalikud rahalised, personali-, materiaalsed, organisatsioonilised või regulatiivsed vahendid), väljundeid (programmi lõppväljundid), tulemusi (programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või abisaajale) ja mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas, mis on vähemalt osaliselt tingitud ELi tegevusest). |
| --- | --- |

8.2.

Tulemuslikkust hinnatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete alusel (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus) (4). Tulemuslikkuse mõõtmine on kogu avaliku sekkumise väga tähtis osa, hõlmates sisendeid (programmi elluviimiseks vajalikud rahalised, personali-, materiaalsed, organisatsioonilised või regulatiivsed vahendid), väljundeid (programmi lõppväljundid), tulemusi (programmi otsene mõju vahetule sihtrühmale või abisaajale) ja mõju (pikaajalised muutused ühiskonnas, mis on vähemalt osaliselt tingitud ELi tegevusest).

| 8.2. | Arvestades erinevaid tegureid ja integreeritud programmide kombineeritud mõju, ei ole keeruliste poliitikate mõju mõõtmine alati lihtne. Järelevalvet saab teostada vaadeldava üle (ja selle üle, mille kohta saab aru anda muu hulgas iga-aastastes tegevusaruannetes), ning poliitika mõju kindlaksmääramiseks on vaja teha hindamine. |
| --- | --- |

8.2.

KOMISJONI ENESEHINNANG TULEMUSLIKKUSE KOHTA

Sissejuhatus

| 8.3. | Komisjoni peadirektorid seavad peadirektoraadi iga-aastases juhtimiskavas tulemuslikkusega seotud eesmärgid ning annavad saavutustest aru aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

8.3.

Komisjoni peadirektorid seavad peadirektoraadi iga-aastases juhtimiskavas tulemuslikkusega seotud eesmärgid ning annavad saavutustest aru aasta tegevusaruannetes.

| 8.4. | Kontrollikoda hindas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, regionaalpoliitika peadirektoraadi ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes esitatud tulemuslikkusega seotud teavet (5). Need on vastavalt kaks suuremat jagatud haldusega kuluvaldkonda ja kõige suurem valdkond, mille kulutusi haldab komisjoni otse. Kontrollikoda keskendus eelkõige eesmärkidele ja nendega seotud tulemuslikkuse näitajatele, hinnates nende asjakohasust, (6) võrreldavust (7) ja usaldusväärsust (8). |
| --- | --- |

8.4.

Kontrollikoda hindas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, regionaalpoliitika peadirektoraadi ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes esitatud tulemuslikkusega seotud teavet (5). Need on vastavalt kaks suuremat jagatud haldusega kuluvaldkonda ja kõige suurem valdkond, mille kulutusi haldab komisjoni otse. Kontrollikoda keskendus eelkõige eesmärkidele ja nendega seotud tulemuslikkuse näitajatele, hinnates nende asjakohasust, (6) võrreldavust (7) ja usaldusväärsust (8).

| 8.4. | Iga-aastane tegevusaruanne on vaid üks vahend tulemuslikkuse kohta aru andmiseks. Komisjon on suurendanud oma hindamisalast võimekust ning hindamisaruannetes esitatakse kasulikke järeldusi ja neid selgitatakse (vt vastus punktile 8.23). Nimetatud hindamisi teevad kõik kaasatud osalejad, näiteks liikmesriigid halduskoostöö raames, välishindajad jne. |
| --- | --- |

8.4.

Peadirektoraatide aruanded aasta saavutuste kohta

Põllumajandus ja maaelu areng

| 8.5. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat esitas aasta tegevusaruandes toodud tabelis iga üldeesmärgi kohta arvud mõjunäitajate hetkeseisu kohta seatud sihtidega võrreldes. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tõi esile positiivsed tulemused usaldusväärse finantsjuhtimise alal. Peadirektoraat viitas liikmesriikide uuele kohustusele hinnata oma põllumassiivide registreid ning märkis ka ära liikmesriikide võimaluse küsida oma sertifitseerimisasutustelt pärast ülekontrollimist antavat kinnitust kontrollide statistika usaldusväärsuse kohta. Sellistel juhtudel piirdub komisjon finantskorrektsioonide puhul asjakohase kontrollistatistika alusel saadud veamääraga. |
| --- | --- |

8.5.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat esitas aasta tegevusaruandes toodud tabelis iga üldeesmärgi kohta arvud mõjunäitajate hetkeseisu kohta seatud sihtidega võrreldes. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tõi esile positiivsed tulemused usaldusväärse finantsjuhtimise alal. Peadirektoraat viitas liikmesriikide uuele kohustusele hinnata oma põllumassiivide registreid ning märkis ka ära liikmesriikide võimaluse küsida oma sertifitseerimisasutustelt pärast ülekontrollimist antavat kinnitust kontrollide statistika usaldusväärsuse kohta. Sellistel juhtudel piirdub komisjon finantskorrektsioonide puhul asjakohase kontrollistatistika alusel saadud veamääraga.

| 8.6. | Maaelu arengu osas teatas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, et edusamme tehti 94 programmi rakendamisel, kusjuures kogu eelarvest (96,2 miljardit eurot) kasutati ära 33,9 miljardit eurot, kuigi kiirus varieerus vastavalt liikmesriigile ja meetmele. Kuna aasta 2010 oli programmitöö periood poole peal, märkis põllumajanduse peadirektoraat seda, et kokkuvõtete alusel (sealhulgas ka 90 komisjonile aasta lõpuks esitatavat maaelu arengukavade vahehindamist) sai paremini kaaluda maaelu arengu poliitika tulevikku. |
| --- | --- |

8.6.

Maaelu arengu osas teatas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, et edusamme tehti 94 programmi rakendamisel, kusjuures kogu eelarvest (96,2 miljardit eurot) kasutati ära 33,9 miljardit eurot, kuigi kiirus varieerus vastavalt liikmesriigile ja meetmele. Kuna aasta 2010 oli programmitöö periood poole peal, märkis põllumajanduse peadirektoraat seda, et kokkuvõtete alusel (sealhulgas ka 90 komisjonile aasta lõpuks esitatavat maaelu arengukavade vahehindamist) sai paremini kaaluda maaelu arengu poliitika tulevikku.

| 8.7. | Erieesmärgid, nendega seotud tulemusnäitajad ja peamised iga tegevuspõhise eelarvestamise tegevusega seoses saavutatud poliitikatulemused on esitatud aasta tegevusaruande lisas 6. |
| --- | --- |

8.7.

Erieesmärgid, nendega seotud tulemusnäitajad ja peamised iga tegevuspõhise eelarvestamise tegevusega seoses saavutatud poliitikatulemused on esitatud aasta tegevusaruande lisas 6.

Regionaalpoliitika

| 8.8. | Aasta tegevusaruandes teatas peadirektor, et regionaalpoliitika peadirektoraat saavutas aasta juhtimiskavas paika pandud põhitegevusega seotud prioriteetsed eesmärgid ning jätkas edusammude tegemist pikaajaliste ja mitmeaastaste eesmärkide saavutamise suunas. Üldiselt oli regionaalpoliitika direktoraat arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitika (9) on näidanud oma mõjusust ning esitanud konsolideeritud tõendid oma lisandväärtuse kohta. |
| --- | --- |

8.8.

Aasta tegevusaruandes teatas peadirektor, et regionaalpoliitika peadirektoraat saavutas aasta juhtimiskavas paika pandud põhitegevusega seotud prioriteetsed eesmärgid ning jätkas edusammude tegemist pikaajaliste ja mitmeaastaste eesmärkide saavutamise suunas. Üldiselt oli regionaalpoliitika direktoraat arvamusel, et ühtekuuluvuspoliitika (9) on näidanud oma mõjusust ning esitanud konsolideeritud tõendid oma lisandväärtuse kohta.

| 8.8. | Iga-aastases tegevusaruandes andis regionaalpoliitika peadirektoraat teada tulemuslikkusest mitmest aspektist lähtuvalt: eelarve täitmine, poliitika väljatöötamine, sekkumise kvaliteediga seotud tegevuse valdkonnas saavutatud edusammud, majanduse elavdamise kava rakendamine, usaldusväärne finantsjuhtimine jne. Juhtimiskavas määratletud tegevusalased prioriteedid on üks element tulemuslikkuse hindamiseks. |
| --- | --- |

8.8.

| 8.9. | Regionaalpoliitika peadirektoraat esitas täiendavaid tõendeid säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks kehtestatud kontrollidest. Rakenduskavade elluviimise osas oli regionaalpoliitika peadirektoraadi hinnangul 73 % aastateks 2007–2013 määratud summadest rakendatud rahuldavalt nelja kriteeriumi alusel (edusammud projektivaliku menetlustes, suurte projektide ettevalmistus ja rakendamine, uue finantskorralduse meetmete kehtestamine ja nendega seotud investeeringud, maksed toetusesaajatele). Lisaks esitas regionaalpoliitika peadirektoraat tõendid ühtekuuluvuspoliitika lisandväärtusest, viidates ERFi 2000–2006 programmide järelhindamistele, ekspertide võrgustiku järeldustele programmitöö perioodi 2007–2013 kohta ning viiendale ühtekuuluvuse aruandele (10). |
| --- | --- |

8.9.

Regionaalpoliitika peadirektoraat esitas täiendavaid tõendeid säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse tagamiseks kehtestatud kontrollidest. Rakenduskavade elluviimise osas oli regionaalpoliitika peadirektoraadi hinnangul 73 % aastateks 2007–2013 määratud summadest rakendatud rahuldavalt nelja kriteeriumi alusel (edusammud projektivaliku menetlustes, suurte projektide ettevalmistus ja rakendamine, uue finantskorralduse meetmete kehtestamine ja nendega seotud investeeringud, maksed toetusesaajatele). Lisaks esitas regionaalpoliitika peadirektoraat tõendid ühtekuuluvuspoliitika lisandväärtusest, viidates ERFi 2000–2006 programmide järelhindamistele, ekspertide võrgustiku järeldustele programmitöö perioodi 2007–2013 kohta ning viiendale ühtekuuluvuse aruandele (10).

| 8.10. | Regionaalpoliitika peadirektoraat tutvustas uusimaid edusamme seoses vastavate programmitöö perioodide rakendamisega eraldi Euroopa Regionaalarengu fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi, ühinemiseelsete sekkumiste ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta ning lisas aasta tegevusaruande lisasse 7 asjakohased tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

8.10.

Regionaalpoliitika peadirektoraat tutvustas uusimaid edusamme seoses vastavate programmitöö perioodide rakendamisega eraldi Euroopa Regionaalarengu fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi, ühinemiseelsete sekkumiste ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kohta ning lisas aasta tegevusaruande lisasse 7 asjakohased tulemusnäitajad.

Teadusuuringud ja innovatsioon

| 8.11. | Aasta tegevusaruandes meenutas peadirektor komisjoni ja liikmesriikide eesmärki edendada integreeritud ja maailmatasemel teadustöö süsteeme Euroopas. Olukorra kirjeldus näitas, et üldiselt oli EL teaduse ja tehnoloogia valdkonnas endiselt konkurentsivõimeline, moodustades 23,4 % maailma teadusuuringute investeeringutest, 22 % teadlastest, 32,4 % kõikidest mõjukatest publikatsioonidest ja 31,3 % kõikidest patentidest. Arenevate riikide kasvavate teadusuuringutele suunatud investeeringute tõttu on aga ELi konkurentsivõime vähenenud. |
| --- | --- |

8.11.

Aasta tegevusaruandes meenutas peadirektor komisjoni ja liikmesriikide eesmärki edendada integreeritud ja maailmatasemel teadustöö süsteeme Euroopas. Olukorra kirjeldus näitas, et üldiselt oli EL teaduse ja tehnoloogia valdkonnas endiselt konkurentsivõimeline, moodustades 23,4 % maailma teadusuuringute investeeringutest, 22 % teadlastest, 32,4 % kõikidest mõjukatest publikatsioonidest ja 31,3 % kõikidest patentidest. Arenevate riikide kasvavate teadusuuringutele suunatud investeeringute tõttu on aga ELi konkurentsivõime vähenenud.

| 8.12. | Seoses teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammiga (mis on ELi peamine vahend ELi teadusuuringute poliitika rakendamiseks ja toetamiseks), teatas teadusuuringute peadirektoraat, et 2010. aastal viisid nad lõpule 38 (11) projektikonkurssi ja võtsid kulukohustusi üle 5,2 miljardi euro eest. |
| --- | --- |

8.12.

Seoses teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmenda raamprogrammiga (mis on ELi peamine vahend ELi teadusuuringute poliitika rakendamiseks ja toetamiseks), teatas teadusuuringute peadirektoraat, et 2010. aastal viisid nad lõpule 38 (11) projektikonkurssi ja võtsid kulukohustusi üle 5,2 miljardi euro eest.

| 8.13. | 2010. aasta seitsmenda raamprogrammi vahehindamine näitas, et raamprogramm aitab edendada Euroopa teadusruumi arengut ning geograafilise tegevusulatuse laiendamine piiriülese koostöö vallas ja tipptaseme edendamine teadustöös mõjutas oluliselt Euroopa teadusmaastiku olukorda. |
| --- | --- |

8.13.

2010. aasta seitsmenda raamprogrammi vahehindamine näitas, et raamprogramm aitab edendada Euroopa teadusruumi arengut ning geograafilise tegevusulatuse laiendamine piiriülese koostöö vallas ja tipptaseme edendamine teadustöös mõjutas oluliselt Euroopa teadusmaastiku olukorda.

| 8.14. | Aasta tegevusaruandes esitati ka iga tegevuse peamised saavutused ja aruande lisas 8 toodi välja eesmärgid ja nendega seotud näitajad. |
| --- | --- |

8.14.

Aasta tegevusaruandes esitati ka iga tegevuse peamised saavutused ja aruande lisas 8 toodi välja eesmärgid ja nendega seotud näitajad.

Kontrollikoja tähelepanekud peadirektorite aruandluse kohta

Tulemusalase teabe asjakohasus

Kasutusel olid ühtsed mõjususele suunatud eesmärgid, näitajad ja sihid, kuid tulemusi tuleb põhjalikumalt analüüsida

| 8.15. | Kontrollitud peadirektoraadid esitasid juhtimiskavades eesmärgid, näitajad ja sihid, mis olid peamiselt suunatud mõjususele. Üldeesmärgid olid määratletud strateegilisel poliitikatasandil. Eesmärkide saavutamist mõõdeti mõjunäitajate ja nendega seotud sihtide abil. Tegevustasandil määratletud konkreetsed eesmärgid olid seotud tulemusnäitajate ja sihtidega. |
| --- | --- |

8.15.

Kontrollitud peadirektoraadid esitasid juhtimiskavades eesmärgid, näitajad ja sihid, mis olid peamiselt suunatud mõjususele. Üldeesmärgid olid määratletud strateegilisel poliitikatasandil. Eesmärkide saavutamist mõõdeti mõjunäitajate ja nendega seotud sihtide abil. Tegevustasandil määratletud konkreetsed eesmärgid olid seotud tulemusnäitajate ja sihtidega.

| 8.15. | Komisjon leiab, et kontrollikoja kontrollitud iga-aastased tegevusaruanded on kooskõlas finantsmääruse artikli 60 lõikes 7 esitatud nõuetega.

  Juhtimiskavas esitatud eesmärkide, näitajate ja sihtide kaudu keskendutakse poliitika või programmi tulemuslikkusele. |
| --- | --- |

8.15.

Juhtimiskavas esitatud eesmärkide, näitajate ja sihtide kaudu keskendutakse poliitika või programmi tulemuslikkusele.

| 8.16. | Aasta tegevusaruannetes ei analüüsitud aga erinevusi sihtmärkide ja saavutatud tulemuste vahel (regionaalpoliitika peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat) või tehti seda vaid osaliselt (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat). Seega ei olnud aasta tegevusaruannetes esitatud teave piisav, et mõista, miks sihte ei saavutatud või ületati need märkimisväärselt. |
| --- | --- |

8.16.

Aasta tegevusaruannetes ei analüüsitud aga erinevusi sihtmärkide ja saavutatud tulemuste vahel (regionaalpoliitika peadirektoraat, teadusuuringute peadirektoraat) või tehti seda vaid osaliselt (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat). Seega ei olnud aasta tegevusaruannetes esitatud teave piisav, et mõista, miks sihte ei saavutatud või ületati need märkimisväärselt.

| 8.16. | Kehtivate suuniste kohaselt peavad komisjoni talitused põhjendama mis tahes erinevusi saavutatud ja kavandatud tulemuste vahel.

  Kuigi mõnel juhul ei esitatud täielikku hinnangut sihtide ja saavutatud tulemuste vaheliste erinevuste kohta, esitatakse nende juhtumite puhul hetkeolukorda käsitlevad andmed aastate lõikes, näidates selgelt suundumust eesmärkide saavutamise suunas.


  Komisjon nõustub, et tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes võiks paremini selgitada tegelike tulemuste erinemist kavandatud sihtidest ning tulevikus pööratakse erilist tähelepanu sellele, et veelgi parandada saavutatud tulemuste ja seatud eesmärkide vaheliste erinevuste analüüsimist. |
| --- | --- |

8.16.

Kuigi mõnel juhul ei esitatud täielikku hinnangut sihtide ja saavutatud tulemuste vaheliste erinevuste kohta, esitatakse nende juhtumite puhul hetkeolukorda käsitlevad andmed aastate lõikes, näidates selgelt suundumust eesmärkide saavutamise suunas.

Komisjon nõustub, et tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes võiks paremini selgitada tegelike tulemuste erinemist kavandatud sihtidest ning tulevikus pööratakse erilist tähelepanu sellele, et veelgi parandada saavutatud tulemuste ja seatud eesmärkide vaheliste erinevuste analüüsimist.

Juhtimiskavas ei ole kehtestatud eesmärke ja näitajad säästlikkuse ja tõhususe mõõtmiseks

| 8.17. | Peadirektoraadid ei kehtestanud juhtimiskavas eesmärke ja nendega seotud näitajaid säästlikkuse (sisendite maksumus) ja tõhususe (sisendite, väljundite ja tulemuste omavaheline suhe) hindamiseks, ei ELi poliitika ega peadirektoraatide otsesele kontrollile alluvate kulutuste tasandil. Seetõttu ei olnud võimalik aasta tegevusaruandes hinnata, kas esitatud saavutused tulenesid ressursside säästlikust ja tõhusast haldamisest või kas selles valdkonnas üldse edusamme tehti. |
| --- | --- |

8.17.

Peadirektoraadid ei kehtestanud juhtimiskavas eesmärke ja nendega seotud näitajaid säästlikkuse (sisendite maksumus) ja tõhususe (sisendite, väljundite ja tulemuste omavaheline suhe) hindamiseks, ei ELi poliitika ega peadirektoraatide otsesele kontrollile alluvate kulutuste tasandil. Seetõttu ei olnud võimalik aasta tegevusaruandes hinnata, kas esitatud saavutused tulenesid ressursside säästlikust ja tõhusast haldamisest või kas selles valdkonnas üldse edusamme tehti.

| 8.17. | Tegevuspõhise juhtimise rakendamise raames oli juhtimiskava see vahend, mille komisjon valis välja oma talituste jaoks, et need saaksid komisjoni pikaajalise strateegia muuta üld- ja konkreetseteks eesmärkideks.

  Kehtivates suunistes palutakse talitustel piirata üldeesmärkide arvu, viia need kooskõlla ELi 2020. aasta strateegiaga ja määrata nende hulgast esmatähtsad eesmärgid.


  Konkreetsete eesmärkide puhul on talitustele antud suunised seada eesmärgid, mis on kooskõlas üldeesmärkidega ning millega käsitletakse ELi tegevuse otsest mõju sihtrühmadele.


  Kokkuvõttes keskendutakse juhtimiskavas poliitika tulemuslikkusele (sellele, mil määral on eesmärgid täidetud).


  Aruandluse poole pealt annavad komisjoni talitused iga-aastastes tegevusaruannetes aru oma kontrollisüsteemide tulemuslikkust, tõhusust ja säästlikkust käsitlevate aspektide kohta kooskõlas finantsmääruse artikli 60 lõikega 7. Iga-aastase tegevusaruande 2. osas keskendutakse sisekontrollisüsteemi tulemuslikkusele ning 3. osa sisaldab seaduslikkust ja korrektsust käsitlevaid põhinäitajaid, mis on esitatud sisendite, väljundite, tulemuste ja mõjuna. |
| --- | --- |

8.17.

Kehtivates suunistes palutakse talitustel piirata üldeesmärkide arvu, viia need kooskõlla ELi 2020. aasta strateegiaga ja määrata nende hulgast esmatähtsad eesmärgid.

Konkreetsete eesmärkide puhul on talitustele antud suunised seada eesmärgid, mis on kooskõlas üldeesmärkidega ning millega käsitletakse ELi tegevuse otsest mõju sihtrühmadele.

Kokkuvõttes keskendutakse juhtimiskavas poliitika tulemuslikkusele (sellele, mil määral on eesmärgid täidetud).

Aruandluse poole pealt annavad komisjoni talitused iga-aastastes tegevusaruannetes aru oma kontrollisüsteemide tulemuslikkust, tõhusust ja säästlikkust käsitlevate aspektide kohta kooskõlas finantsmääruse artikli 60 lõikega 7. Iga-aastase tegevusaruande 2. osas keskendutakse sisekontrollisüsteemi tulemuslikkusele ning 3. osa sisaldab seaduslikkust ja korrektsust käsitlevaid põhinäitajaid, mis on esitatud sisendite, väljundite, tulemuste ja mõjuna.

Sihid ei ole teatud valdkondades piisavalt kvantifitseeritud ja konkreetsed

| 8.18. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi puhul oli kümnest mõjunäitaja sihtmärgist neli ja teadusuuringute peadirektoraadi puhul kümnest kolm kvantifitseerimata, mainides ära vaid suundumuse. Sageli ei esitatud selgitusi selle kohta, mille alusel sihid seati: selline tähelepanek tehti kümnest mõjunäitajast viie puhul põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis ja kümnest nelja puhul teadusuuringute peadirektoraadis, viimase puhul oli sama olukord ka kõikide eri teadusvaldkondade vahelise koostöö tulemusnäitajate puhul. Regionaalpoliitika peadirektoraadi puhul olid mõju- ja tulemusnäitajate sihtmärgid küll kvantifitseeritud, kuid suurem osa 2010. aasta juhtimiskavas esitatud tegevusalaseid prioriteete ja väljundeid ei olnud konkreetsed (12) ega mõõdetavad. |
| --- | --- |

8.18.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi puhul oli kümnest mõjunäitaja sihtmärgist neli ja teadusuuringute peadirektoraadi puhul kümnest kolm kvantifitseerimata, mainides ära vaid suundumuse. Sageli ei esitatud selgitusi selle kohta, mille alusel sihid seati: selline tähelepanek tehti kümnest mõjunäitajast viie puhul põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis ja kümnest nelja puhul teadusuuringute peadirektoraadis, viimase puhul oli sama olukord ka kõikide eri teadusvaldkondade vahelise koostöö tulemusnäitajate puhul. Regionaalpoliitika peadirektoraadi puhul olid mõju- ja tulemusnäitajate sihtmärgid küll kvantifitseeritud, kuid suurem osa 2010. aasta juhtimiskavas esitatud tegevusalaseid prioriteete ja väljundeid ei olnud konkreetsed (12) ega mõõdetavad.

| 8.18. | Komisjoni kehtivate eeskirjade kohaselt ei pea kõik näitajad olema kvantitatiivsed ega selgitama sihtmärke, sest juhtimiskava on peamiselt juhtimist käsitlev dokument. Näitajad peavad olema mõõdetavad, et jälgida kehtestatud eesmärkide saavutamiseks tehtavaid edusamme, ning suundumused sobivad selleks täiesti.

  Regionaalpoliitika peadirektoraadi jaoks on tegevuspõhise eelarvestamisega seotud üld- ja konkreetsed eesmärgid täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) ning poliitikaväljundite mõiste on samuti selge. Nimetatud peadirektoraat on kasutusele võtnud nn tegevusalased prioriteedid. Nende eesmärk on juurutada juhtimisstiil, mis põhineb kvaliteedi parandamisele keskenduval süsteemsel juhtimisel. Sel viisil pööratakse rohkem tähelepanu pigem protsessidele ja edusammudele kui konkreetsete väljundite ja sihtide saavutamisele. |
| --- | --- |

8.18.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi jaoks on tegevuspõhise eelarvestamisega seotud üld- ja konkreetsed eesmärgid täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) ning poliitikaväljundite mõiste on samuti selge. Nimetatud peadirektoraat on kasutusele võtnud nn tegevusalased prioriteedid. Nende eesmärk on juurutada juhtimisstiil, mis põhineb kvaliteedi parandamisele keskenduval süsteemsel juhtimisel. Sel viisil pööratakse rohkem tähelepanu pigem protsessidele ja edusammudele kui konkreetsete väljundite ja sihtide saavutamisele.

| 8.19. | Teadusuuringute peadirektoraat kasutas samu näitajaid seitsmes erinevas rahastatud tegevuspõhise eelarvestamise tegevuses, kuid ei konsolideerinud tulemusi. Seetõttu oli üldise hinnangu koostamine keeruline. Teadusuuringute peadirektoraadi aasta tegevusaruandes ei olnud selgelt eristatud direktoraadi otse hallatavast raamprogrammist rahastatud projektide mõju ja neid peadirektoraadi tegevusi liikmesriikide teadusuuringute koordineerimiseks ühtse ELi teadusuuringute poliitika raames, mille puhul komisjoni mõju on kõigest kaudne. |
| --- | --- |

8.19.

Teadusuuringute peadirektoraat kasutas samu näitajaid seitsmes erinevas rahastatud tegevuspõhise eelarvestamise tegevuses, kuid ei konsolideerinud tulemusi. Seetõttu oli üldise hinnangu koostamine keeruline. Teadusuuringute peadirektoraadi aasta tegevusaruandes ei olnud selgelt eristatud direktoraadi otse hallatavast raamprogrammist rahastatud projektide mõju ja neid peadirektoraadi tegevusi liikmesriikide teadusuuringute koordineerimiseks ühtse ELi teadusuuringute poliitika raames, mille puhul komisjoni mõju on kõigest kaudne.

| 8.19. | Kuigi samu näitajaid kasutatakse mitme tegevuse puhul, peavad komisjoni talitused kehtivate eeskirjade järgi esitama oma eesmärgid ja näitajad tegevuspõhise eelarvestamise tegevuste kaupa, mitte aga esitama tegevusi käsitlevaid koondandmeid.

  On äärmiselt keeruline eristada mõju teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi sekkumise laadi kaupa, sest mõju avaldub ELi ühiskonnas toimuvates lõplikes muutustes. Need ühiskondlikud muutused sõltuvad peamiselt teiste osalejate (liikmesriigid, piirkonnad, ettevõtjad jne) tegevusest. |
| --- | --- |

8.19.

On äärmiselt keeruline eristada mõju teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi sekkumise laadi kaupa, sest mõju avaldub ELi ühiskonnas toimuvates lõplikes muutustes. Need ühiskondlikud muutused sõltuvad peamiselt teiste osalejate (liikmesriigid, piirkonnad, ettevõtjad jne) tegevusest.

Mitmeaastaste sihtide vahe-eesmärke ei olnud mõnes valdkonnas määratletud

| 8.20. | Peadirektoraadid olid küll seadnud eesmärgid ja sihid mitmeaastasteks programmitöö perioodideks, kuid regionaalpoliitika, teadusuuringute ja vähemal määral ka põllumajanduse direktoraatides ei kasutatud asjakohaseid vahe-eesmärke. |
| --- | --- |

8.20.

Peadirektoraadid olid küll seadnud eesmärgid ja sihid mitmeaastasteks programmitöö perioodideks, kuid regionaalpoliitika, teadusuuringute ja vähemal määral ka põllumajanduse direktoraatides ei kasutatud asjakohaseid vahe-eesmärke.

| 8.20. | Mitmeaastaste programmide puhul ei ole alati mõttekas seada vahe-eesmärke, sest mõju saavutatakse ainult mittelineaarsel viisil programmitöö perioodi lõpus. Komisjoni kehtivate eeskirjade kohaselt on vahe-eesmärke vaja ainult üldeesmärkide puhul. Sisendeid, väljundeid ja tulemusi käsitlev iga-aastane aruandlus, st programmi rakendamisel tehtavate edusammude jälgimine, võimaldab korrapäraselt hinnata eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme.

  Peale selle, maaelu arengu valdkonnas annab maaelu arengukavade vahehindamine täiendava sõltumatu ning põhjaliku kvantitatiivse ja kvalitatiivse ülevaate sellest, kas eesmärgid saavutatakse programmi ajakava kohaselt ja milliseid kohandusi oleks vaja teha.


  Nende näitajate puhul, millega mõõdetakse teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika ning tegevuse „Euroopa teadusruumi arendamine” ELi tasandi lõppeesmärke, ajakohastatakse andmeid tavaliselt igal aastal, kuid teatava kahe- või enama-aastase viivitusega sõltuvalt indikaatorist. Kontrollikoja soovitust anda täpsemaid selgitusi selle kohta, kas eesmärkide saavutamine on hinnanguliselt graafikus, võiks tulevikus uurida.


  Vt ka vastus punktile 8.21. |
| --- | --- |

8.20.

Peale selle, maaelu arengu valdkonnas annab maaelu arengukavade vahehindamine täiendava sõltumatu ning põhjaliku kvantitatiivse ja kvalitatiivse ülevaate sellest, kas eesmärgid saavutatakse programmi ajakava kohaselt ja milliseid kohandusi oleks vaja teha.

Nende näitajate puhul, millega mõõdetakse teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika ning tegevuse „Euroopa teadusruumi arendamine” ELi tasandi lõppeesmärke, ajakohastatakse andmeid tavaliselt igal aastal, kuid teatava kahe- või enama-aastase viivitusega sõltuvalt indikaatorist. Kontrollikoja soovitust anda täpsemaid selgitusi selle kohta, kas eesmärkide saavutamine on hinnanguliselt graafikus, võiks tulevikus uurida.

Vt ka vastus punktile 8.21.

| 8.21. | Mitmeaastaste programmide puhul võib edenemine olla küllaltki aeglane, seetõttu võib teatud juhtudel pidada normaalseks seda, kui mitme aasta jooksul saavutatakse vähem kui 10 % seatud sihist. Osadel juhtudel on see aga märk viivitustest. Näiteks ERFi puhul seati sihtmärgiks lairibavõrgule juurdepääsu omavate elanike arvu suurendamine kuues liikmesriigis 10 miljonini ajavahemikul 2007–2013. Kõige hilisem teadaolev tulemus oli 550 000 ajavahemikul 2007–2009, mis moodustab 5,5 % üldisest sihtmärgist pärast kolme rakendusaastat seitsmest. Puudub teave, kas seda taset peetakse piisavaks, et saavutada mitmeaastane siht. Sellistel juhtudel ei ole võimalik kuni perioodi lõpuni kontrollida, kas peadirektoraadid on oma mitmeaastaste sihtide saavutamisega graafikus. |
| --- | --- |

8.21.

Mitmeaastaste programmide puhul võib edenemine olla küllaltki aeglane, seetõttu võib teatud juhtudel pidada normaalseks seda, kui mitme aasta jooksul saavutatakse vähem kui 10 % seatud sihist. Osadel juhtudel on see aga märk viivitustest. Näiteks ERFi puhul seati sihtmärgiks lairibavõrgule juurdepääsu omavate elanike arvu suurendamine kuues liikmesriigis 10 miljonini ajavahemikul 2007–2013. Kõige hilisem teadaolev tulemus oli 550 000 ajavahemikul 2007–2009, mis moodustab 5,5 % üldisest sihtmärgist pärast kolme rakendusaastat seitsmest. Puudub teave, kas seda taset peetakse piisavaks, et saavutada mitmeaastane siht. Sellistel juhtudel ei ole võimalik kuni perioodi lõpuni kontrollida, kas peadirektoraadid on oma mitmeaastaste sihtide saavutamisega graafikus.

| 8.21. | Mitmeaastaste programmide puhul võib areng olla tõepoolest suhteliselt aeglane. Põhjuseid selleks on kaks: programmide rakendamine hõlmab algset suutlikkuse suurendamist ning nõutava mõju avaldumiseks kulub mitu aastat.

  Euroopa Regionaalarengufondist (ERF) lairibavõrgule juurdepääsu tagamise toetamise kohta võib öelda, et mitmete tulemusnäitajate puhul nimetatud ja ajavahemikku 2007–2013 hõlmavaid eesmärke ei suudeta saavutada seitsme aastaga, küll aga kaks aastat hiljem abikõlblikkusperioodi lõpuks. Regionaalarengu peadirektoraat on rõhutanud põhidokumentides – kõiki neid on nimetatud iga-aastases tegevusaruandes –, kui oluline on, et liikmesriigid kiirendaksid ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamist lairibaühendusele juurdepääsu tagamise vallas (31).


  Vt ka vastus punktile 8.20. |
| --- | --- |

8.21.

Euroopa Regionaalarengufondist (ERF) lairibavõrgule juurdepääsu tagamise toetamise kohta võib öelda, et mitmete tulemusnäitajate puhul nimetatud ja ajavahemikku 2007–2013 hõlmavaid eesmärke ei suudeta saavutada seitsme aastaga, küll aga kaks aastat hiljem abikõlblikkusperioodi lõpuks. Regionaalarengu peadirektoraat on rõhutanud põhidokumentides – kõiki neid on nimetatud iga-aastases tegevusaruandes –, kui oluline on, et liikmesriigid kiirendaksid ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamist lairibaühendusele juurdepääsu tagamise vallas (31).

Vt ka vastus punktile 8.20.

Poliitikasaavutuste kirjeldused andsid piiratud teavet tulemustest ja mõjust

| 8.22. | Koos tulemusnäitajatega kirjeldasid peadirektorid aasta tegevusaruannetes ka aasta poliitikasaavutusi. Tekstides keskenduti pigem väljunditele (mida peadirektoraat tegi, kirjeldati tegevusi, nende eesmärki, valminud tooteid), ja sisenditele (kasutatud ressursside brutosummad) kui tegevuste tulemuste hindamisele (tulemused toetuse otseste sihtrühmade osas ja/või programmide mõju). |
| --- | --- |

8.22.

Koos tulemusnäitajatega kirjeldasid peadirektorid aasta tegevusaruannetes ka aasta poliitikasaavutusi. Tekstides keskenduti pigem väljunditele (mida peadirektoraat tegi, kirjeldati tegevusi, nende eesmärki, valminud tooteid), ja sisenditele (kasutatud ressursside brutosummad) kui tegevuste tulemuste hindamisele (tulemused toetuse otseste sihtrühmade osas ja/või programmide mõju).

| 8.22. | Iga-aastase tegevusaruande laadist tuleneb, et mitmeaastase perioodi raames, mille jooksul poliitikat ja/või programmi rakendatakse, keskendub volitatud eelarvevahendite käsutaja iga-aastase tegevusaruande juhtimist käsitlevas osas pigem tema juhtimisvaldkonda kuuluvatele sisenditele ja väljunditele kui poliitika ja programmide pikaajalistele tulemustele ja väljunditele, mis saavad teatavaks alles programmitöö perioodi lõpus ning mida võivad mõjutada ka muud tegurid väljaspool tema juhtimisvaldkonda.

  Vt ka vastus punktile 8.23. |
| --- | --- |

8.22.

Vt ka vastus punktile 8.23.

| 8.23. | Eelkõige kehtis see põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi puhul, mille poliitikasaavutuste kirjelduses ei olnud peaaegu üldse viidatud peadirektoraadi tegevuste tulemustele (13). Regionaalpoliitika peadirektoraat aga esitas olulisema teabe tulemuste ja mõjude kohta (rakenduskavade teostamise kvalitatiivne hindamine) ning vähemal määral tegi seda ka teadusuuringute peadirektoraat (seitsmenda raamprogrammi vahehindamise peamiste tulemuste esitamine). |
| --- | --- |

8.23.

Eelkõige kehtis see põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi puhul, mille poliitikasaavutuste kirjelduses ei olnud peaaegu üldse viidatud peadirektoraadi tegevuste tulemustele (13). Regionaalpoliitika peadirektoraat aga esitas olulisema teabe tulemuste ja mõjude kohta (rakenduskavade teostamise kvalitatiivne hindamine) ning vähemal määral tegi seda ka teadusuuringute peadirektoraat (seitsmenda raamprogrammi vahehindamise peamiste tulemuste esitamine).

| 8.23. | Laiaulatuslikku hindamist on võimalik paremini teha sihipäraste hindamisaruannete abil, mida koostavad kõik peadirektoraadid ja mille koostamisse on kaasatud rohkem kui üks volitatud eelarvevahendite käsutaja. Kuna iga-aastane tegevusaruanne on oma laadilt juhtimisaruanne, siis ei võimalda selle vorm lisada aruandesse mahukat teavet hindamistegevuste tulemuste kohta. Kuid kui kas või ühes hinnangus leitakse, et poliitika- ja/või juhtimisaspektid tuleks üle vaadata, siis võetakse vajalikud meetmed. Vaid sel juhul antaks sellest teada ka iga-aastases tegevusaruandes (vt aruandlus erandlikel asjaoludel).

  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poliitikaga saavutatu kirjeldamisel keskenduti aruandlusele prioriteetides tehtud edusammude kohta, lisades samas mõningaid mõõdetavaid andmeid ja asjakohaseid kvalitatiivseid näiteid, et kirjeldada saavutatut tegevuspõhise eelarvestamise tegevuste kaupa. Teabe esitamisel võeti siiski arvesse tegevusaruande sihtrühma – üldsust – ning seetõttu tehti parema loetavuse tagamiseks mõningaid mööndusi ning hulk tulemuslikkust käsitlevat teavet esitati iga-aastase tegevusaruande 6. lisas. |
| --- | --- |

8.23.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poliitikaga saavutatu kirjeldamisel keskenduti aruandlusele prioriteetides tehtud edusammude kohta, lisades samas mõningaid mõõdetavaid andmeid ja asjakohaseid kvalitatiivseid näiteid, et kirjeldada saavutatut tegevuspõhise eelarvestamise tegevuste kaupa. Teabe esitamisel võeti siiski arvesse tegevusaruande sihtrühma – üldsust – ning seetõttu tehti parema loetavuse tagamiseks mõningaid mööndusi ning hulk tulemuslikkust käsitlevat teavet esitati iga-aastase tegevusaruande 6. lisas.

Tulemuslikkust kajastava teabe võrreldavus

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja teadusuuringute peadirektoraadi juhtimiskavades esitatud eesmärke, näitajaid ja sihte kasutati üldiselt ka aruandluses

| 8.24. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja teadusuuringute peadirektoraadi puhul kasutati aasta juhtimiskavades esitatud eesmärke, näitajaid ja sihte üldiselt ka tulemuslikkusest kokkuvõtete tegemiseks aasta tegevusaruandes. Siiski ei selgitatud mõnel juhul (14) näitajate või sihtide juures tehtud muudatusi. Muudatuste põhjused olid mitmesugused, nagu näiteks konkreetsema ja mõõdetavama näitaja valimine, uued poliitika-alased prioriteedid või ajakohastatud teave. |
| --- | --- |

8.24.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi ja teadusuuringute peadirektoraadi puhul kasutati aasta juhtimiskavades esitatud eesmärke, näitajaid ja sihte üldiselt ka tulemuslikkusest kokkuvõtete tegemiseks aasta tegevusaruandes. Siiski ei selgitatud mõnel juhul (14) näitajate või sihtide juures tehtud muudatusi. Muudatuste põhjused olid mitmesugused, nagu näiteks konkreetsema ja mõõdetavama näitaja valimine, uued poliitika-alased prioriteedid või ajakohastatud teave.

| 8.24. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat leiab, et näitajad ja sihid on aastate jooksul olnud üldiselt stabiilsed. Nagu kontrollikoda rõhutas, on muudatused näitajates ja sihtides erandlikud ning nende muudatuste põhjused olid mitmesugused, nagu konkreetsema ja mõõdetavama näitaja valimine ja/või ajakohastatud teave. Tulevikus pööratakse erilist tähelepanu näitajate muutmise ja sihtide läbivaatamise sõnaselgemale põhjendamisele.

  Kõik muudatused juhtimiskavas ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes sisalduvates eesmärkides, näitajates ja sihtides on põhjendatud. See põhjendus võiks tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes olla tõepoolest selgemalt esitatud. |
| --- | --- |

8.24.

Kõik muudatused juhtimiskavas ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes sisalduvates eesmärkides, näitajates ja sihtides on põhjendatud. See põhjendus võiks tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes olla tõepoolest selgemalt esitatud.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi puhul jäeti aasta tegevusaruandes sageli näitajate ja sihtidega seoses tehtud muudatused selgitamata

| 8.25. | 2010. aasta juhtimiskavas esitatud eesmärke kasutati ka aasta tegevusaruandes tulemuslikkuse kohta kokkuvõtteid tehes. Kui aga regionaalpoliitika peadirektoraat soovis kajastada poliitika arengut ning kohandas sihtmärke ja näitajaid, ei selgitatud neid muudatusi kontrollitud 16 juhust 14 puhul: |
| --- | --- |

8.25.

2010. aasta juhtimiskavas esitatud eesmärke kasutati ka aasta tegevusaruandes tulemuslikkuse kohta kokkuvõtteid tehes. Kui aga regionaalpoliitika peadirektoraat soovis kajastada poliitika arengut ning kohandas sihtmärke ja näitajaid, ei selgitatud neid muudatusi kontrollitud 16 juhust 14 puhul:

| 8.25. | Üldiselt on regionaalpoliitika peadirektoraat kasutanud aastate jooksul enam-vähem samu näitajaid ja sihte. 2010. aasta tegevusaruandes on püütud näidata teadaolevate tulemuste arengut mitmeaastaste sihtide järkjärguliseks saavutamiseks.

  Näitajate ja sihtide läbivaatamine kajastab pidevaid edusamme ametlikes dokumentides kättesaadava ajakohastatud teabe edastamisel ja kasutamisel. Need dokumendid on nimetatud vastavates joonealustes märkustes koos vajalikuks peetud teabega. Neid edusamme selgitati 2009. aasta tegevusaruandes (lk 21), kus öeldi, et ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud edusammude kontrollimiseks kasutatakse järjest enam põhinäitajaid.


  Kriisi tõttu kohandati mõne programmi strateegiaid ja eraldisi kõikide prioriteetide puhul ning see mõjutas asjaomaseid sihte, nagu on selgitatud iga-aastase tegevusaruande leheküljel 7. Regionaalpoliitika peadirektoraat püüab tagada, et sellised muudatused leiaksid kajastamist iga-aastases tegevusaruandes. |
| --- | --- |

8.25.

Näitajate ja sihtide läbivaatamine kajastab pidevaid edusamme ametlikes dokumentides kättesaadava ajakohastatud teabe edastamisel ja kasutamisel. Need dokumendid on nimetatud vastavates joonealustes märkustes koos vajalikuks peetud teabega. Neid edusamme selgitati 2009. aasta tegevusaruandes (lk 21), kus öeldi, et ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud edusammude kontrollimiseks kasutatakse järjest enam põhinäitajaid.

Kriisi tõttu kohandati mõne programmi strateegiaid ja eraldisi kõikide prioriteetide puhul ning see mõjutas asjaomaseid sihte, nagu on selgitatud iga-aastase tegevusaruande leheküljel 7. Regionaalpoliitika peadirektoraat püüab tagada, et sellised muudatused leiaksid kajastamist iga-aastases tegevusaruandes.

| — | seitsme mõjunäitaja osas muudeti juhtimiskava ja aasta tegevusaruande esitamise vahele jäänud ajal ühte sihtmärki, selgitust ei esitatud; |
| --- | --- |

—

seitsme mõjunäitaja osas muudeti juhtimiskava ja aasta tegevusaruande esitamise vahele jäänud ajal ühte sihtmärki, selgitust ei esitatud;

| — | ERFi tulemusnäitajate osas lisati kuus näitajat (15) ja ühest (16) loobuti; |
| --- | --- |

—

ERFi tulemusnäitajate osas lisati kuus näitajat (15) ja ühest (16) loobuti;

| — | ERFi tegevusele on lisatud mitu keskkonnaalast tulemusnäitajat (kasvuhoonegaaside heitmete vähendamine, kaitse üleujutuste eest jne). See on positiivne muutus vastavalt punktile 8.18. |
| --- | --- |

—

| — | kuus ERFi sihtmärki muudeti selgitust esitamata, sealhulgas lisati sihtmärk kaasrahastada perioodil 2007–2013 170 000 VKE toetusprojekti. Viie muu muudetud ERFi näitaja puhul (17) hõlmati teised liikmesriigid kui alguses kavandati. Näiteks sihtmärk „enamate inimeste teenindamine uute/uuendatud reoveeprojektide abil” oli juhtimiskavas nähtud ette 31,5 miljoni inimese jaoks 16 liikmesriigis, kuid aasta tegevusaruandes oli see muudetud, hõlmates 12,5 miljonit inimest 13 liikmesriigis. Muudatusi aruandes ei selgitatud. |
| --- | --- |

—

kuus ERFi sihtmärki muudeti selgitust esitamata, sealhulgas lisati sihtmärk kaasrahastada perioodil 2007–2013 170 000 VKE toetusprojekti. Viie muu muudetud ERFi näitaja puhul (17) hõlmati teised liikmesriigid kui alguses kavandati. Näiteks sihtmärk „enamate inimeste teenindamine uute/uuendatud reoveeprojektide abil” oli juhtimiskavas nähtud ette 31,5 miljoni inimese jaoks 16 liikmesriigis, kuid aasta tegevusaruandes oli see muudetud, hõlmates 12,5 miljonit inimest 13 liikmesriigis. Muudatusi aruandes ei selgitatud.

| — | Juhtimiskavas on esitatud läbirääkimiste ajal kehtinud arvud, samas iga-aastases tegevusaruandes suutis regionaalpoliitika peadirektoraat anda aru sihtide ja tegelike saavutuste kohta, nagu tehti ka 2009. aasta rakendusaruannetes. Vajaduse korral on lisatud joonealused märkused täiendavate andmete esitamiseks ning 2010. aasta juhtimiskavas nimetatud ulatuse järgimiseks.

  Uus siht – 170 000 VKEd – kujutab endast aruandlusprotsessi paranemist, sest alguses, kui juhtimiskava koostati, ei olnud võimalik sihti seada.


  Kogu ELi hõlmavate täielike näitajate puudumisel on komisjoni suuniste kohaselt lubatud esitada näitajad vaid mõne liikmesriigi kohta ning eelarvepädevad institutsioonid on seda varem aktsepteerinud.


  Juhtimiskavas esitati sihid ja viimased tulemused mõnikord kahe erineva liikmesriikide rühma kaupa. Kõige hilisemate teadaolevate andmete ja sihtide võrreldavuse parandamiseks on regionaalpoliitika peadirektoraat näitajaid kohandanud, kasutades sama liikmesriikide rühma. |
| --- | --- |

—

Uus siht – 170 000 VKEd – kujutab endast aruandlusprotsessi paranemist, sest alguses, kui juhtimiskava koostati, ei olnud võimalik sihti seada.

Kogu ELi hõlmavate täielike näitajate puudumisel on komisjoni suuniste kohaselt lubatud esitada näitajad vaid mõne liikmesriigi kohta ning eelarvepädevad institutsioonid on seda varem aktsepteerinud.

Juhtimiskavas esitati sihid ja viimased tulemused mõnikord kahe erineva liikmesriikide rühma kaupa. Kõige hilisemate teadaolevate andmete ja sihtide võrreldavuse parandamiseks on regionaalpoliitika peadirektoraat näitajaid kohandanud, kasutades sama liikmesriikide rühma.

Tulemuslikkust kajastava teabe usaldusväärsus

17 näitajat 31st põhines usaldusväärsel teabeallikal

| 8.26. | Kontrollikoda kontrollis 31 näitajast koosnevat valmit, mis koostati kolme peadirektoraadi peale kokku (18). 17 näitaja puhul oli saavutatud tulemuste puhul võimalik kindlaks teha usaldusväärne teabeallikas. Üldiselt kehtis see andmete puhul, mis pärinesid tunnustatud välistelt statistika koostajatelt või asutusesiseselt hallatavatest andmebaasidest, sh ka arvestusalane teave. |
| --- | --- |

8.26.

Kontrollikoda kontrollis 31 näitajast koosnevat valmit, mis koostati kolme peadirektoraadi peale kokku (18). 17 näitaja puhul oli saavutatud tulemuste puhul võimalik kindlaks teha usaldusväärne teabeallikas. Üldiselt kehtis see andmete puhul, mis pärinesid tunnustatud välistelt statistika koostajatelt või asutusesiseselt hallatavatest andmebaasidest, sh ka arvestusalane teave.

| 8.26.–8.27. | Joonealune märkus nr 19. Kontrollikoja nimetatud näitaja osutab tõepoolest ELi tasandil rajatud maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuuride arvule ning seda näitajat muudetakse vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

8.26.–8.27.

Kontrollisüsteemide puudused vähendavad usaldusväärsust regionaalpoliitika ja maaelu arengu valdkonnas

| 8.27. | Liikmesriikide edastatud kavade rakendamise kohta käiva teabe alusel konsolideerisid vastavad peadirektoraadid 14 muust näitajast kaheksa ERFi tulemusnäitajat ja neli maaelu arengu mõjunäitajat (19). Komisjoni suutlikkust tagada esitatud teabe usaldusväärsus ja võrreldavus takistasid õiguslikud (vt punkt 8.28) ja praktilised piirangud (vt punkt 8.29). |
| --- | --- |

8.27.

Liikmesriikide edastatud kavade rakendamise kohta käiva teabe alusel konsolideerisid vastavad peadirektoraadid 14 muust näitajast kaheksa ERFi tulemusnäitajat ja neli maaelu arengu mõjunäitajat (19). Komisjoni suutlikkust tagada esitatud teabe usaldusväärsus ja võrreldavus takistasid õiguslikud (vt punkt 8.28) ja praktilised piirangud (vt punkt 8.29).

| 8.27. | Vt vastus punktile 8.29. |
| --- | --- |

8.27.

| 8.28. | ERFiga seoses ei olnud õiguslikku kohustust kasutada ühiseid tulemusnäitajaid, seega ei pidanud korraldusasutused kasutama ERFi ja Ühtekuuluvusfondi põhinäitajaid, mille komisjon määras kindlaks 2006. aasta augustis dokumendis „Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: kontrolli- ja hindamisnäitajad”. Sellest tulenevalt oli suur risk, et põhinäitajate kohta kogutud andmed, mida kasutati aasta tegevusaruande lisas 7, ei pruugi olla täielikud ega võrreldavad (20). |
| --- | --- |

8.28.

ERFiga seoses ei olnud õiguslikku kohustust kasutada ühiseid tulemusnäitajaid, seega ei pidanud korraldusasutused kasutama ERFi ja Ühtekuuluvusfondi põhinäitajaid, mille komisjon määras kindlaks 2006. aasta augustis dokumendis „Soovituslikud suunised hindamismeetodite jaoks: kontrolli- ja hindamisnäitajad”. Sellest tulenevalt oli suur risk, et põhinäitajate kohta kogutud andmed, mida kasutati aasta tegevusaruande lisas 7, ei pruugi olla täielikud ega võrreldavad (20).

| 8.28. | Kontrollikoja täheldatud piirangud on seotud küsimustega, mida tuleks vaadelda laiemas plaanis. Regionaalpoliitika peadirektoraat on pidevalt arendanud ja parandanud tulemuslikkusest aru andmise korraldust. Ta on läinud kaugemale seadusandja kavandatud regulatiivsetest nõuetest, eelkõige kehtestades nn põhinäitajad. Kuid regionaalpoliitika peadirektoraat on täiesti teadlik neist nõrkustest ning on püüdnud parandada aruandmist seoses soovitatud põhinäitajatega, tehes selleks koostööd liikmesriikidega. Tulevasi õiguslikke aluseid kohandatakse. |
| --- | --- |

8.28.

| 8.29. | Nii ERFi kui maaelu arengu andmete puhul ei kontrollinud komisjon liikmesriikide kontrolliasutuste edastatud andmete usaldusväärsust, tehes vaid tõenäosuskontrolle (21). Liikmesriikide poolt komisjonile aruandluseks kasutatava IT-süsteemi kaudu koguti teavet programmi või meetme tasandil. Komisjonil puudus juurdepääs andmetele projektitasandil, seega ei olnud võimalik teha süstemaatilisemat ja põhjalikumat kontrolli. |
| --- | --- |

8.29.

Nii ERFi kui maaelu arengu andmete puhul ei kontrollinud komisjon liikmesriikide kontrolliasutuste edastatud andmete usaldusväärsust, tehes vaid tõenäosuskontrolle (21). Liikmesriikide poolt komisjonile aruandluseks kasutatava IT-süsteemi kaudu koguti teavet programmi või meetme tasandil. Komisjonil puudus juurdepääs andmetele projektitasandil, seega ei olnud võimalik teha süstemaatilisemat ja põhjalikumat kontrolli.

| 8.29. | Regionaalpoliitika peadirektoraat kontrollib liikmesriikidelt saadud andmeid ning kasutab ära oma tugevat partnerlust nende ja piirkondadega, et julgustada ja veenda neid kasutama aruandluses usaldusväärsemaid andmeid. Sellest olenemata antakse projektide valiku, eesmärkide seadmise ja üksikasjaliku järelevalve puhul peamine vastutus korraldusasutustele. ELi rahastamise temaatilise kasutamise järgimisega seoses on erinevatel foorumitel (fondide koordineerimiskomitee (COCOF), tehnilised ja iga-aastased koosolekud, järelevalvekomiteed), kuhu on kaasatud riiklikud ametiasutused, arutatud 2009. aasta programmitöö aruandluse tulemusi ning selle tagajärjel on andmeid parandatud. Komisjon kavatseb aruandluse kvaliteedikontrolli selles infosüsteemis jätkata ja tugevdada.

  Maaelu arengu valdkonnas moodustas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku. See pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindamiseks, tuginedes ühistele näitajatele.


  Komisjon tegi koos liikmesriikidega suuri jõupingutusi, et parandada selle raamistiku alusel esitatud teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust. Maaelu arengukavade vahehindamine näitab, et raskusi esineb mitme programmi mõjunäitajate koguselisel esitamisel. Selles küsimuses tehakse tihedas koostöös liikmesriikidega täiendavat tööd nii praeguse programmitöö perioodil kui ka tulevase programmitöö perioodi ettevalmistamiseks.


  Vastavalt pädevuste jaotusele halduskoostöö raames lasub selles raamistikus vastutus usaldusväärsete järelevalveandmete esitamise eest liikmesriikidel. Pidades silmas projektide suurt arvu ja liikmesriikide projektide mitmeid eripärasid, ei ole teostatav ega kulutõhus see, et komisjon kontrolliks liikmesriikide esitatud andmeid projekti tasandil. |
| --- | --- |

8.29.

Maaelu arengu valdkonnas moodustas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku. See pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindamiseks, tuginedes ühistele näitajatele.

Komisjon tegi koos liikmesriikidega suuri jõupingutusi, et parandada selle raamistiku alusel esitatud teabe kvaliteeti ja usaldusväärsust. Maaelu arengukavade vahehindamine näitab, et raskusi esineb mitme programmi mõjunäitajate koguselisel esitamisel. Selles küsimuses tehakse tihedas koostöös liikmesriikidega täiendavat tööd nii praeguse programmitöö perioodil kui ka tulevase programmitöö perioodi ettevalmistamiseks.

Vastavalt pädevuste jaotusele halduskoostöö raames lasub selles raamistikus vastutus usaldusväärsete järelevalveandmete esitamise eest liikmesriikidel. Pidades silmas projektide suurt arvu ja liikmesriikide projektide mitmeid eripärasid, ei ole teostatav ega kulutõhus see, et komisjon kontrolliks liikmesriikide esitatud andmeid projekti tasandil.

KONTROLLIKOJA ERIARUANDED TULEMUSLIKKUSE KOHTA

Sissejuhatus

| 8.30. | Kontrollikoja eriaruannetes uuritakse, kas ELi sekkumist hallati kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Eriaruannete teemasid valides kaalub kontrollikoda auditeeritud valdkonna olulisust, riske usaldusväärsele finantsjuhtimisele, asjaomaste teemade eelnevat kajastamist kontrollikoja poolt muude hindamiste käigus ja teema asjakohasust, st millises ulatuses aitavad audititulemused parandada ELi kulutuste mõjusust, tõhusust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

8.30.

Kontrollikoja eriaruannetes uuritakse, kas ELi sekkumist hallati kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Eriaruannete teemasid valides kaalub kontrollikoda auditeeritud valdkonna olulisust, riske usaldusväärsele finantsjuhtimisele, asjaomaste teemade eelnevat kajastamist kontrollikoja poolt muude hindamiste käigus ja teema asjakohasust, st millises ulatuses aitavad audititulemused parandada ELi kulutuste mõjusust, tõhusust ja säästlikkust.

| 8.31. | Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruanded on järgmised. |
| --- | --- |

8.31.

Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruanded on järgmised.

Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud eriaruanded
   (22)

| — | Eriaruanne nr 1/2010 „Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 1/2010 „Kas impordi lihtsustatud tolliprotseduure kontrollitakse mõjusalt?”

| — | Eriaruanne nr 2/2010 „Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 2/2010 „Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade mõjusus kuuenda teadusuuringute raamprogrammi raames”

| — | Eriaruanne nr 3/2010 „Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 3/2010 „Kas mõjuhindamine ELi institutsioonides toetab otsuste tegemist?”

| — | Eriaruanne nr 4/2010 „Kas Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 4/2010 „Kas Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused?”

| — | Eriaruanne nr 5/2010 „Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 5/2010 „Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus”

| — | Eriaruanne nr 6/2010 „Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 6/2010 „Kas suhkruturu reformi põhieesmärgid on saavutatud?”

| — | Eriaruanne 7/2010 „Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse audit” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne 7/2010 „Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse audit”

| — | Eriaruanne nr 8/2010 „Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 8/2010 „Üleeuroopaliste raudteetransporditelgede toimimise parandamine: Kas ELi investeeringud raudteeinfrastruktuuri on olnud mõjusad?”

| — | Eriaruanne nr 9/2010 „Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 9/2010 „Kas ELi struktuurimeetmete kulutusi kodumajapidamiste veega varustamisele kasutatakse optimaalselt?”

| — | Eriaruanne nr 10/2010 „ELi äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 10/2010 „ELi äärepoolseimatele piirkondadele ja väiksematele Egeuse mere saartele suunatud põllumajandusvaldkonna erimeetmed”

| — | Eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”

| — | Eriaruanne nr 12/2010 „ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 12/2010 „ELi arenguabi põhiharidusele Sahara-taguses Aafrikas ja Lõuna-Aasias”

| — | Eriaruanne nr 13/2010 „Kas uue Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt Lõuna-Kaukaasias (Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 13/2010 „Kas uue Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi kasutuselevõtt Lõuna-Kaukaasias (Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia) on olnud edukas ja tulemuslik?”

| — | Eriaruanne nr 14/2010 „Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme” |
| --- | --- |

—

Eriaruanne nr 14/2010 „Komisjonipoolne importliha veterinaarkontrollisüsteemi haldamine pärast 2004. aasta hügieenialaste õigusaktide reforme”

| 8.32. | Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud 14 eriaruandes esitati järgmised tähelepanekud, mis käsitlesid ELi ressursside abil saavutatud tulemuslikkust ja tulemuste saavutamise protsessi alates kavandamisest kuni tulemuslikkusest aruandmiseni. |
| --- | --- |

8.32.

Kontrollikoja 2010. aastal vastu võetud 14 eriaruandes esitati järgmised tähelepanekud, mis käsitlesid ELi ressursside abil saavutatud tulemuslikkust ja tulemuste saavutamise protsessi alates kavandamisest kuni tulemuslikkusest aruandmiseni.

Kontrollikoja tähelepanekud seoses tulemuste saavutamise protsessiga

Strateegiline kavandamine

| 8.33. | Kontrollikoda tõi mitmes eriaruandes (23) esile hea kavandamise põhimõtted: algatused tuleks paigutada strateegilisse konteksti ning prioriseerida; tuleks paika panna täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) eesmärgid, mida tuleb kavandamisdokumentides järjepidevalt rõhutada, ning otsustamisprotsessis on oluline roll ka korralikul mõju eelhindamisel. |
| --- | --- |

8.33.

Kontrollikoda tõi mitmes eriaruandes (23) esile hea kavandamise põhimõtted: algatused tuleks paigutada strateegilisse konteksti ning prioriseerida; tuleks paika panna täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud (SMART) eesmärgid, mida tuleb kavandamisdokumentides järjepidevalt rõhutada, ning otsustamisprotsessis on oluline roll ka korralikul mõju eelhindamisel.

| 8.34. | Sellega seoses täheldas kontrollikoda põhiharidusele antava arenguabi valdkonnas suutlikkuse arendamisega seotud algatuste puhul ebaõnnestunud strateegilist kavandamist (eriaruanne nr 12/2010, punkt 69), naaberluspoliitika puhul ebapiisavat prioriteetide seadmist ja sõnastamist (eriaruanne nr 13/2010, punkt 68), ning LEADER lähenemise osas leiti, et eesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ega kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad (eriaruanne nr 5/2010, punkt 26). Oma aruandes Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta leidis kontrollikoda, et komisjon ei olnud viinud lõpule SMART-eesmärkide ja mõjunäitajate kehtestamist, et seatud eesmärkide abil hinnata programmi mõju . Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik hinnata programmi kolme esimese aasta mõju (eriaruanne nr 4/2010, punktid 48, 50, 61 ja 62). |
| --- | --- |

8.34.

Sellega seoses täheldas kontrollikoda põhiharidusele antava arenguabi valdkonnas suutlikkuse arendamisega seotud algatuste puhul ebaõnnestunud strateegilist kavandamist (eriaruanne nr 12/2010, punkt 69), naaberluspoliitika puhul ebapiisavat prioriteetide seadmist ja sõnastamist (eriaruanne nr 13/2010, punkt 68), ning LEADER lähenemise osas leiti, et eesmärgid ei olnud täpsed, mõõdetavad ega kindlaksmääratud aja jooksul saavutatavad (eriaruanne nr 5/2010, punkt 26). Oma aruandes Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta leidis kontrollikoda, et komisjon ei olnud viinud lõpule SMART-eesmärkide ja mõjunäitajate kehtestamist, et seatud eesmärkide abil hinnata programmi mõju . Seetõttu ei olnud komisjonil võimalik hinnata programmi kolme esimese aasta mõju (eriaruanne nr 4/2010, punktid 48, 50, 61 ja 62).

| 8.34. | Strateegiline kavandamine suutlikkuse arendamisel sõltub partnerriigi ja valitsusladviku selgest nõudlusest. Selles valdkonnas saadud kogemused näitavad, et kui see nõudlus puudub, ei kasutata välist institutsionaalset abi tõenäoliselt suutlikkuse tõhusaks arendamiseks.

  Elukestva õppe programmi komitee võttis Leonardo da Vinci liikuvusprogrammiga seotud näitajad vastu oma 17. juuni 2010. aasta koosolekul. Komisjon esitab komiteele esimese aruande nende näitajate kohta 2011. aasta jooksul.


  Leader-lähenemisega seoses on komisjon nõus, et konkreetsete kohalike arengukavade eesmärgid tuleks võimalikult suurel määral kehtestada kooskõlas SMART-kriteeriumidega. Selleks et aidata kohalikke tegevusrühmi selle ülesande täitmisel, toetatakse oskuste omandamise osameetme kaudu maaelu arengu rahastamise raames nii abi andmist kui ka koolitustegevust. |
| --- | --- |

8.34.

Elukestva õppe programmi komitee võttis Leonardo da Vinci liikuvusprogrammiga seotud näitajad vastu oma 17. juuni 2010. aasta koosolekul. Komisjon esitab komiteele esimese aruande nende näitajate kohta 2011. aasta jooksul.

Leader-lähenemisega seoses on komisjon nõus, et konkreetsete kohalike arengukavade eesmärgid tuleks võimalikult suurel määral kehtestada kooskõlas SMART-kriteeriumidega. Selleks et aidata kohalikke tegevusrühmi selle ülesande täitmisel, toetatakse oskuste omandamise osameetme kaudu maaelu arengu rahastamise raames nii abi andmist kui ka koolitustegevust.

| 8.35. | Kontrollikoda teatas oma aruandes aga, et arengumaadele antava eelarvetoetuse osas on eesmärkide määratlemisel tehtud edusamme (eriaruanne nr 11/2010, punktid 56 ja 96), ning leiti näide heast tavast „parema õigusloome” valdkonnas, kus mõjuhindamine oli ELi institutsioonide otsustusprotsessi mõjusalt toetanud (eriaruanne nr 3/2010, punkt 87). |
| --- | --- |

8.35.

Kontrollikoda teatas oma aruandes aga, et arengumaadele antava eelarvetoetuse osas on eesmärkide määratlemisel tehtud edusamme (eriaruanne nr 11/2010, punktid 56 ja 96), ning leiti näide heast tavast „parema õigusloome” valdkonnas, kus mõjuhindamine oli ELi institutsioonide otsustusprotsessi mõjusalt toetanud (eriaruanne nr 3/2010, punkt 87).

| 8.35. | Komisjon tervitab asjaolu, et kontrollikoda tunnustab eelarvetoetuse eesmärkide määramise parandamist. Ka Euroopa Arengufondi aastaaruandes kinnitati, et komisjon on teinud märkimisväärseid edusamme tõestamaks, et järgitakse Cotonou lepingus sätestatud abikõlblikkuse kriteeriume, ning kehtestamaks riigi rahanduse juhtimise ametliku hindamisraamistiku. |
| --- | --- |

8.35.

Vajaduste määratlemine

| 8.36. | Mõnes oma tähelepanekus (24) näitas kontrollikoda, et kui soovitakse häid tulemusi, on oluline määratleda selgelt vajadused, mida programmid peavad katma. |
| --- | --- |

8.36.

Mõnes oma tähelepanekus (24) näitas kontrollikoda, et kui soovitakse häid tulemusi, on oluline määratleda selgelt vajadused, mida programmid peavad katma.

| 8.37. | Sellega seoses märkis kontrollikoda, et üle-euroopaliste raudteetelgede esmatähtsate projektide määratlemine peaks põhinema olemasolevate ja prognoositavate vajaduste analüüsil (eriaruanne nr 8/2010, punkt 63). |
| --- | --- |

8.37.

Sellega seoses märkis kontrollikoda, et üle-euroopaliste raudteetelgede esmatähtsate projektide määratlemine peaks põhinema olemasolevate ja prognoositavate vajaduste analüüsil (eriaruanne nr 8/2010, punkt 63).

| 8.37. | Üle-euroopaliste raudteetelgede esmatähtsate projektide määramise kogemus näidanud, et kuigi peamiste üle-euroopaliste raudteetelgede lõpliku kirjelduse koostamine on hea mõte, on see siiski eriti keeruline, sest need on pidevas muutumises sõltuvalt rändest, kaubanduse struktuuri muutustest ja geopoliitilisest kontekstist. Olemasolevate ja oodatavate liiklusvoogude analüüsimiseks on tehtud uuringud nii konkreetsete projektide puhul kui ka võrgustiku kohta ning lõplikud tulemused ei ole veel teada. Selle tulemusel ei ole selline määramine antud hetkel võimalik ning esmatähtsate projektide valimisel tuleks jätkuvalt tugineda nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistele poliitilistele kokkulepetele, mille puhul lähtutakse parimatest kättesaadavatest tõenditest. |
| --- | --- |

8.37.

| 8.38. | Kontrollikoda tõi ka välja, et hea vajaduste analüüsi puhul välditakse tegelikest vajadustest erinevate eesmärkide seadmist, julgustades samas alternatiivsete ja vähem kulukamate lahenduste kasutamist (eriaruanne nr 9/2010, punkt 72). |
| --- | --- |

8.38.

Kontrollikoda tõi ka välja, et hea vajaduste analüüsi puhul välditakse tegelikest vajadustest erinevate eesmärkide seadmist, julgustades samas alternatiivsete ja vähem kulukamate lahenduste kasutamist (eriaruanne nr 9/2010, punkt 72).

Seos eesmärkide ja meetmete vahel

| 8.39. | Mitmes aruandes (25) tõi kontrollikoda esile asjaolu, et eesmärgid, mille poole püüeldakse ja nende eesmärkide saavutamiseks valitud meetmed peavad olema selgelt seotud. |
| --- | --- |

8.39.

Mitmes aruandes (25) tõi kontrollikoda esile asjaolu, et eesmärgid, mille poole püüeldakse ja nende eesmärkide saavutamiseks valitud meetmed peavad olema selgelt seotud.

| 8.40. | Kui seost ei ole määratletud, ei ole tõenäoline, et valitud meetmete ülesehitus aitab saavutada vajalikud eesmärgid (vt eriaruanne nr 10/2010, väiksemate Egeuse mere saarte näide, punkt 34). „Parema õigusloome” valdkonnas märkis kontrollikoda, et mõjuhindamise aruannetes puudub ühtlustatud vormis teave selle kohta, kuidas on võimalik kavandatud sekkumise eesmärgid ja eeldatavad tulemused saavutada kavandatud rakenduskorra abil ning (kuluprogrammide puhul) kavandatud eelarve piires (eriaruanne nr 3/2010, punkt 60). |
| --- | --- |

8.40.

Kui seost ei ole määratletud, ei ole tõenäoline, et valitud meetmete ülesehitus aitab saavutada vajalikud eesmärgid (vt eriaruanne nr 10/2010, väiksemate Egeuse mere saarte näide, punkt 34). „Parema õigusloome” valdkonnas märkis kontrollikoda, et mõjuhindamise aruannetes puudub ühtlustatud vormis teave selle kohta, kuidas on võimalik kavandatud sekkumise eesmärgid ja eeldatavad tulemused saavutada kavandatud rakenduskorra abil ning (kuluprogrammide puhul) kavandatud eelarve piires (eriaruanne nr 3/2010, punkt 60).

| 8.40. | Komisjon on nõus, et väiksemate Egeuse mere saarte toetusprogrammi võiks parandada, ning teeb selleks koostööd Kreeka ametiasutustega. |
| --- | --- |

8.40.

Asjakohased, piisavad ja proportsionaalsed vahendid

| 8.41. | Mõnes kontrollikoja tähelepanekus (26) rõhutatakse piisava vahendite valiku olemasolu tähtsust seatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

8.41.

Mõnes kontrollikoja tähelepanekus (26) rõhutatakse piisava vahendite valiku olemasolu tähtsust seatud eesmärkide saavutamiseks.

| 8.42. | Sahara-taguses Aafrikas põhiharidusele antava arenguabi osas märkis kontrollikoda, et komisjonil on raskusi asjakohase kogemusega töötajate värbamisel oma delegatsioonidesse, mis nõrgendab töötajate suutlikkust programme mõjusalt hallata (eriaruanne nr 12/2010, punkt 66). Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kontekstis täheldas kontrollikoda, et kohaldatud korrektsioonide tõelise mõjususe tagamiseks peaks neil olema otsene ennetav või hoiatav mõju toetusesaajatele, kes on saanud eeskirjade vastaselt tehtud makseid (eriaruanne nr 7/2010, punkt 90). |
| --- | --- |

8.42.

Sahara-taguses Aafrikas põhiharidusele antava arenguabi osas märkis kontrollikoda, et komisjonil on raskusi asjakohase kogemusega töötajate värbamisel oma delegatsioonidesse, mis nõrgendab töötajate suutlikkust programme mõjusalt hallata (eriaruanne nr 12/2010, punkt 66). Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kontekstis täheldas kontrollikoda, et kohaldatud korrektsioonide tõelise mõjususe tagamiseks peaks neil olema otsene ennetav või hoiatav mõju toetusesaajatele, kes on saanud eeskirjade vastaselt tehtud makseid (eriaruanne nr 7/2010, punkt 90).

| 8.42. | Komisjon tunnistab, et hariduse valdkonnas piisavate kvaliteetsete eksperditeadmiste omamine on äärmiselt oluline. Kui haridus on delegatsiooni jaoks prioriteetne, siis võtab komisjon meetmeid eesmärgiga tagada piisavate eksperditeadmiste olemasolu, delegeerides näiteks ELi tööpoliitika raames vastutuse liikmesriigile, kellel on asjakohased sektorispetsiifilised teadmised, või pakkudes peakontorist piirkondade direktoraadi kaudu ja temaatiliste üksuste toel asjakohaseid eksperditeadmisi. Samuti kavatsetakse luua temaatilised võrgustikud, et paremini siduda delegatsioonidega peakontori temaatiliste ja piirkondade direktoraatide eksperditeadmised.

  Vastavuse kontrolli eesmärk on jätta ELi rahastamise alt välja need kulutused, mis ei vasta ELi eeskirjadele. Tegemist ei ole mehhanismiga, mille abil nõutakse sisse abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud maksed. See on halduskoostöö põhimõtete kohaselt liikmesriikide ainuvastutus.


  Kui vastavuse kontrolli tulemusel tehakse kindlaks, et abisaajatele on tehtud alusetuid makseid, peavad liikmesriigid tegema järelkontrolli ja nõudma neilt abisaajatelt summad tagasi. Kui tagasimaksmine ei ole vajalik, sest finantskorrektsioon on seotud puudustega liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides, on korrektsioonid oluline vahend nende süsteemide parandamiseks ning seega abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtavate maksete ärahoidmiseks või avastamiseks ning nende maksete tagasinõudmiseks.


  Peale selle, põllumajandusvaldkonna õigusaktides nähakse ette tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed sanktsioonid, mida tuleb kohaldada abisaajate suhtes, kes saavad eeskirjadevastaselt tehtud makseid. |
| --- | --- |

8.42.

Vastavuse kontrolli eesmärk on jätta ELi rahastamise alt välja need kulutused, mis ei vasta ELi eeskirjadele. Tegemist ei ole mehhanismiga, mille abil nõutakse sisse abisaajatele eeskirjade vastaselt tehtud maksed. See on halduskoostöö põhimõtete kohaselt liikmesriikide ainuvastutus.

Kui vastavuse kontrolli tulemusel tehakse kindlaks, et abisaajatele on tehtud alusetuid makseid, peavad liikmesriigid tegema järelkontrolli ja nõudma neilt abisaajatelt summad tagasi. Kui tagasimaksmine ei ole vajalik, sest finantskorrektsioon on seotud puudustega liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides, on korrektsioonid oluline vahend nende süsteemide parandamiseks ning seega abisaajatele eeskirjadevastaselt tehtavate maksete ärahoidmiseks või avastamiseks ning nende maksete tagasinõudmiseks.

Peale selle, põllumajandusvaldkonna õigusaktides nähakse ette tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed sanktsioonid, mida tuleb kohaldada abisaajate suhtes, kes saavad eeskirjadevastaselt tehtud makseid.

Eelarve ja ajakava

| 8.43. | Kontrollikoda tõstis oma aruannetes (27) esile kavandamise tähtsuse projektide rakendamisetapis, et vältida ülekulusid ja viivitusi. |
| --- | --- |

8.43.

Kontrollikoda tõstis oma aruannetes (27) esile kavandamise tähtsuse projektide rakendamisetapis, et vältida ülekulusid ja viivitusi.

| 8.44. | Seoses sellega märkis kontrollikoda, et ELi raudteeinfrastruktuuri investeeringute osas oli vähem põhjalikult ja üksikasjalikult ette valmistatud projektide puhul suurem kulude olulise suurenemise oht (eriaruanne nr 8/2010, punkt 46). Kontrollikoda täheldas ka, et kodumajapidamiste veega varustamise projektide puhul oleks saanud viivitusi, mida põhjustasid keskkonnamõju hindamiste alusel esitatud lisanõuded, raskused ametiasutustelt lubade saamisel, ning ebatäpsed prognoosid või arvutused, parema planeerimise abil osaliselt ära hoida (eriaruanne nr 9/2010, punkt 51). |
| --- | --- |

8.44.

Seoses sellega märkis kontrollikoda, et ELi raudteeinfrastruktuuri investeeringute osas oli vähem põhjalikult ja üksikasjalikult ette valmistatud projektide puhul suurem kulude olulise suurenemise oht (eriaruanne nr 8/2010, punkt 46). Kontrollikoda täheldas ka, et kodumajapidamiste veega varustamise projektide puhul oleks saanud viivitusi, mida põhjustasid keskkonnamõju hindamiste alusel esitatud lisanõuded, raskused ametiasutustelt lubade saamisel, ning ebatäpsed prognoosid või arvutused, parema planeerimise abil osaliselt ära hoida (eriaruanne nr 9/2010, punkt 51).

| 8.44. | Komisjon on korduvalt rõhutanud, kui oluline on Ühtekuuluvusfondi projektide ja struktuurifondide suurte projektide kontekstis projektide kavandamine riiklike ja piirkondlike ametiasutuste poolt. Struktuurifondide programmitöö perioodil 2007–2013 on loodud tehnilise abi rahastu JASPERS, mille eesmärk on konkreetselt toetada peamiselt EL 12 riikides projektide paremat koostamist ja kavandamist.

  Kuid kavandamine on vaid üks ülekulutamist ja viivitusi mõjutav element. Kontrollikoda järeldas ka ELi raudteeinfrastruktuuri investeeringuid käsitleva eriaruande punktis 45: „Pea kõigil juhtudel olid [kulud] seotud ehituse käigus ilmnenud ettenägematute asjaoludega, nagu ootamatult keerulised geograafilised tingimused, looduskaitsealased või ohutusnõuded ning ehitajate oodatust kallimad hinnapakkumised.” |
| --- | --- |

8.44.

Kuid kavandamine on vaid üks ülekulutamist ja viivitusi mõjutav element. Kontrollikoda järeldas ka ELi raudteeinfrastruktuuri investeeringuid käsitleva eriaruande punktis 45: „Pea kõigil juhtudel olid [kulud] seotud ehituse käigus ilmnenud ettenägematute asjaoludega, nagu ootamatult keerulised geograafilised tingimused, looduskaitsealased või ohutusnõuded ning ehitajate oodatust kallimad hinnapakkumised.”

Kontrollid ja tulemuslikkuse järelevalve

| 8.45. | Mõnes kontrollikoja tähelepanekus (28) julgustatakse juhte parandama sisekontrollisüsteeme ning tegema tulemuslikkuse järelevalvet, kehtestades asjakohased mehhanismid saavutatud tulemuste või tulemuste taseme kohta käiva teabe ja andmete kogumiseks. |
| --- | --- |

8.45.

Mõnes kontrollikoja tähelepanekus (28) julgustatakse juhte parandama sisekontrollisüsteeme ning tegema tulemuslikkuse järelevalvet, kehtestades asjakohased mehhanismid saavutatud tulemuste või tulemuste taseme kohta käiva teabe ja andmete kogumiseks.

| 8.46. | Kontrollikoda täheldas näiteks, et seoses Sahara-taguse Aafrika põhihariduse osas tehtud ELi rahastatud sekkumiste kontrollimisega keskendutakse haridustulemuste asemel sageli protsessidele ja konkreetsete maksetingimustega seotud rahastamisküsimustele (eriaruanne nr 12/2010, punkt 62). Samuti märkis kontrollikoda, et LEADER programmi rakendamise eest vastutavad kohalikud tegevusrühmad ei kogunud andmeid ega hinnanud seda, kas kohalikud strateegiaeesmärgid täideti (eriaruanne nr 5/2010, punkt 31). |
| --- | --- |

8.46.

Kontrollikoda täheldas näiteks, et seoses Sahara-taguse Aafrika põhihariduse osas tehtud ELi rahastatud sekkumiste kontrollimisega keskendutakse haridustulemuste asemel sageli protsessidele ja konkreetsete maksetingimustega seotud rahastamisküsimustele (eriaruanne nr 12/2010, punkt 62). Samuti märkis kontrollikoda, et LEADER programmi rakendamise eest vastutavad kohalikud tegevusrühmad ei kogunud andmeid ega hinnanud seda, kas kohalikud strateegiaeesmärgid täideti (eriaruanne nr 5/2010, punkt 31).

| 8.46. | Sektorispetsiifilise eelarvetoetuse raames rahastatud hariduspoliitika toetusprogrammidega seoses hinnatakse edusamme (õpilaste arv, hariduse omandamine, koolispüsimine ja mõnel juhul õpitulemused) tulemusnäitajate põhjal koos teiste doonoritega ja partnerriigi juhtimisel tehtavate ühiskontrollide kaudu. Komisjon leiab, et partneritega tulemuslikkuse järelevalve alaste kokkulepete sõlmimisel annavad sektorispetsiifilise poliitika rakendamisel riigi tehtud edusammudest vajaliku põhjaliku ülevaate kombineeritud tulemus- ja protsessinäitajad.

  Leader-lähenemisega seoses on komisjon andnud liikmesriikidele täiendavaid suuniseid, kuidas paremini jälgida, hinnata ja parandada kohalike tegevusrühmade strateegiaid ja nende vastavaid saavutusi. Lisaks moodustas komisjon 2011. aasta alguses Euroopa maaelu arengu võrgustiku raames kohalike arengustrateegiate kvaliteeti, sealhulgas järelevalve- ja hindamisküsimusi, käsitleva sihtrühma. Aasta lõpuks selguvad tulemused annavad nii liikmesriikidele kui ka kohalikele tegevusrühmadele täiendavaid vahendeid ja häid tavasid. |
| --- | --- |

8.46.

Leader-lähenemisega seoses on komisjon andnud liikmesriikidele täiendavaid suuniseid, kuidas paremini jälgida, hinnata ja parandada kohalike tegevusrühmade strateegiaid ja nende vastavaid saavutusi. Lisaks moodustas komisjon 2011. aasta alguses Euroopa maaelu arengu võrgustiku raames kohalike arengustrateegiate kvaliteeti, sealhulgas järelevalve- ja hindamisküsimusi, käsitleva sihtrühma. Aasta lõpuks selguvad tulemused annavad nii liikmesriikidele kui ka kohalikele tegevusrühmadele täiendavaid vahendeid ja häid tavasid.

| 8.47. | Kontrollikoda täheldas siiski ka järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust, mida näitab asjaolu, et Toidu- ja Veterinaarameti tehtud kontrollid aitavad kontrollitavaid vajaliku surve all hoida (eriaruanne nr 14/2010, punkt 67), või see, et komisjon on välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks (eriaruanne nr 1/2010, punkt 81). |
| --- | --- |

8.47.

Kontrollikoda täheldas siiski ka järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust, mida näitab asjaolu, et Toidu- ja Veterinaarameti tehtud kontrollid aitavad kontrollitavaid vajaliku surve all hoida (eriaruanne nr 14/2010, punkt 67), või see, et komisjon on välja töötanud usaldusväärse lähenemisviisi lihtsustatud tolliprotseduuride kontrollimiseks (eriaruanne nr 1/2010, punkt 81).

| 8.47. | Toidu- ja Veterinaaramet hindab pidevalt nii oma kontrollide tulemuslikkust kui ka tõhusust eesmärgiga tagada rahaliste vahendite kasutamine parimal viisil. |
| --- | --- |

8.47.

| 8.48. | Kontrollikoda rõhutas ühes oma aruandes (eriaruanne nr 10/2010, punkt 40) seda, kui kasulik on iga-aastane programmide rakendamise hindamine, märkides, et see võimaldas juhtidel teha tõhusaid muudatusi käimasolevatesse programmidesse. |
| --- | --- |

8.48.

Kontrollikoda rõhutas ühes oma aruandes (eriaruanne nr 10/2010, punkt 40) seda, kui kasulik on iga-aastane programmide rakendamise hindamine, märkides, et see võimaldas juhtidel teha tõhusaid muudatusi käimasolevatesse programmidesse.

| 8.48. | Komisjon on kehtestanud ühiste tulemusnäitajate kogumi, mille hindamine aitab veelgi parandada POSEI ja väiksemate Egeuse mere saarte programme. |
| --- | --- |

8.48.

Kontrollikoja tähelepanekud seoses saavutuste ja aruandlusega

Püstitatud eesmärkide saavutamine

| 8.49. | Kahes aruandes jõudis kontrollikoja positiivsele järeldusele seoses tulemustega, mis on saavutatud ELi eelarvest rahastatud sekkumiste abil (eriaruanded nr 8/2010 ja 10/2010). Kontrollikoda leidis, et ELi kaasrahastatud infrastruktuuriprojektide raames kavandatud infrastruktuur valmis vastavalt tehnilisele kirjeldusele ning pärast valmimist pakkus raudteetranspordi jaoks esmatähtsate projektide võtmelõikudel uusi ja paremaid võimalusi (eriaruanne nr 8/2010, punkt 65). Seoses erimeetmetega äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere väiksemate saarte põllumajanduse toetamiseks järeldas kontrollikoda, et programme rakendati mõjusalt ning seega on nende piirkondade vajadused täidetud (eriaruanne nr 10/2010, punkt 82). |
| --- | --- |

8.49.

Kahes aruandes jõudis kontrollikoja positiivsele järeldusele seoses tulemustega, mis on saavutatud ELi eelarvest rahastatud sekkumiste abil (eriaruanded nr 8/2010 ja 10/2010). Kontrollikoda leidis, et ELi kaasrahastatud infrastruktuuriprojektide raames kavandatud infrastruktuur valmis vastavalt tehnilisele kirjeldusele ning pärast valmimist pakkus raudteetranspordi jaoks esmatähtsate projektide võtmelõikudel uusi ja paremaid võimalusi (eriaruanne nr 8/2010, punkt 65). Seoses erimeetmetega äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere väiksemate saarte põllumajanduse toetamiseks järeldas kontrollikoda, et programme rakendati mõjusalt ning seega on nende piirkondade vajadused täidetud (eriaruanne nr 10/2010, punkt 82).

| 8.50. | Muude eriaruannete tulemused on ebaühtlasemad, mitmel puhul ei saavutatud olulisi eesmärke (eriaruanded nr 6/2010, 9/2010, 12/2010 ja 13/2010). Kontrollikoda täheldas, et kui eesmärgid olid omavahel vastuolus, oli neid keeruline samaaegselt ellu viia (eriaruanne nr 6/2010, punktid 93 ja 99). Kuigi struktuurimeetmete kulutused on aidanud kaasa kodumajapidamiste veega varustamise parandamisele, olnuks võimalik saavutada paremaid tulemusi ja seda ELi eelarve jaoks madalamate kuludega (eriaruanne nr 9/2010, punkt 71). |
| --- | --- |

8.50.

Muude eriaruannete tulemused on ebaühtlasemad, mitmel puhul ei saavutatud olulisi eesmärke (eriaruanded nr 6/2010, 9/2010, 12/2010 ja 13/2010). Kontrollikoda täheldas, et kui eesmärgid olid omavahel vastuolus, oli neid keeruline samaaegselt ellu viia (eriaruanne nr 6/2010, punktid 93 ja 99). Kuigi struktuurimeetmete kulutused on aidanud kaasa kodumajapidamiste veega varustamise parandamisele, olnuks võimalik saavutada paremaid tulemusi ja seda ELi eelarve jaoks madalamate kuludega (eriaruanne nr 9/2010, punkt 71).

| 8.50. | ELi suhkruturu 2006. aasta reformi eesmärgid on otseselt seotud aluslepingutes sätestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärkidega. Osaliselt lahknevad eesmärgid ei ole reformist tulenev puudus, vaid pigem reformi suure ulatuse tulemus. Komisjon leiab, et suhkrureformiga on õnnestunud sektor edukalt restruktureerida, andes sektorile pikaajalise poliitikaraamistiku ja parandades märkimisväärselt sektori konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

8.50.

Aruandlus tulemuslikkuse kohta

| 8.51. | Kontrollikoda juhtis oma aruannetes (29) tähelepanu vajadusele asjakohaste aruandlusstruktuuride ja asjakohaste, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete järele, et hinnata seost seatud eesmärkide ja saavutatud tulemuste vahel. |
| --- | --- |

8.51.

Kontrollikoda juhtis oma aruannetes (29) tähelepanu vajadusele asjakohaste aruandlusstruktuuride ja asjakohaste, võrreldavate ja usaldusväärsete andmete järele, et hinnata seost seatud eesmärkide ja saavutatud tulemuste vahel.

| 8.52. | Aruandes Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta märkis kontrollikoda, et kuna aasta töökava ülesehitus erineb aasta tegevusaruande omast, ei ole võimalik tulemusi ja seatud eesmärke otstarbekalt võrrelda (eriaruanne nr 4/2010, punkt 41). Kontrollikoda täheldas ka, et komisjon ja liikmesriigid ei suutnud hinnata LEADER programmide mõjusust maaelu arengu tulemuste saavutamisel andmete puudumise või ebausaldatavuse tõttu, ei absoluutnäitajate poolest ega võrdluses teiste abiandmismeetmete mõjususega (eriaruanne nr 5/2010, punkt 100). |
| --- | --- |

8.52.

Aruandes Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kohta märkis kontrollikoda, et kuna aasta töökava ülesehitus erineb aasta tegevusaruande omast, ei ole võimalik tulemusi ja seatud eesmärke otstarbekalt võrrelda (eriaruanne nr 4/2010, punkt 41). Kontrollikoda täheldas ka, et komisjon ja liikmesriigid ei suutnud hinnata LEADER programmide mõjusust maaelu arengu tulemuste saavutamisel andmete puudumise või ebausaldatavuse tõttu, ei absoluutnäitajate poolest ega võrdluses teiste abiandmismeetmete mõjususega (eriaruanne nr 5/2010, punkt 100).

| 8.52. | Leonardo da Vinci liikuvuskavaga seoses – mida nimetati kontrollikoja aruandele vastuseks koostatud tegevuskavas – vaatas hariduse ja kultuuri peadirektoraadi sisemine töörühm 2011. aasta teises kvartalis läbi iga-aastase riiklike büroode aruande esitamise nõuded ja vormi. Läbivaadatud aruandevorm on nüüd kooskõlas 2011. aastaks läbi vaadatud riiklike büroode tegevuskava ülesehituse ja sisuga. Selle tulemusel võimaldab 2011. aastat käsitlev riiklike büroode aruanne (mille komisjon saab 2012. aastal) võrrelda otstarbekalt tulemusi kavandatud tulemuslikkusega.

  Programmi „Leader+” vahehindamine leidis aset kohalike tegevusrühmade strateegia rakendamise varajases etapis. Samas sisaldavad programmi „Leader+” 2010. aasta detsembris lõpetatud järelhindamise tulemused kasulikku teavet Leader-sekkumiste tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. See teave on kasulik pärast 2013. aastat ühise põllumajanduspoliitika raamistikus tehtava töö puhul. |
| --- | --- |

8.52.

Programmi „Leader+” vahehindamine leidis aset kohalike tegevusrühmade strateegia rakendamise varajases etapis. Samas sisaldavad programmi „Leader+” 2010. aasta detsembris lõpetatud järelhindamise tulemused kasulikku teavet Leader-sekkumiste tulemuslikkuse ja tõhususe kohta. See teave on kasulik pärast 2013. aastat ühise põllumajanduspoliitika raamistikus tehtava töö puhul.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 8.53. | Nagu märgitud peatüki alguses, näeb finantsmäärus ette, et aasta tegevusaruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja mõjusust (30). Kontrollikoda täheldas, et sageli ei analüüsitud erinevusi kavandatud eesmärkide ja saavutuste vahel (vt punkt 8.16) ja et aruandlusraamistik ei hõlmanud säästlikkust ega ressursside tõhusat haldamist (vt punkt 8.17). |
| --- | --- |

8.53.

Nagu märgitud peatüki alguses, näeb finantsmäärus ette, et aasta tegevusaruandes võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ja sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja mõjusust (30). Kontrollikoda täheldas, et sageli ei analüüsitud erinevusi kavandatud eesmärkide ja saavutuste vahel (vt punkt 8.16) ja et aruandlusraamistik ei hõlmanud säästlikkust ega ressursside tõhusat haldamist (vt punkt 8.17).

| 8.53. | Komisjon nõustub, et tulevastes iga-aastastes tegevusaruannetes võiks paremini selgitada tegelike tulemuste erinemist kavandatud sihtidest.

  Finantsmääruse artikli 60 lõike 7 kohaselt tuleb iga-aastases tegevusaruandes anda aru sisekontrollisüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse, mitte aga ELi tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse kohta. Iga-aastase tegevusaruande sisu määratakse kindlaks selles sättes sisalduvate nõuete alusel. Tänu tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuuri järjepidevusele on iga tegevuspõhise eelarvestamise tegevusele eraldatud inimressurss ja rahalised vahendid (nagu on näidatud 2. ja 3. lisas) selgelt määratletud ning neid on võimalik siduda vastavas lisas esitatud näitajatega. See võimaldab aga hinnata kättesaadavate vahendite juhtimise säästlikkust ja tõhusust. |
| --- | --- |

8.53.

Finantsmääruse artikli 60 lõike 7 kohaselt tuleb iga-aastases tegevusaruandes anda aru sisekontrollisüsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse, mitte aga ELi tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse kohta. Iga-aastase tegevusaruande sisu määratakse kindlaks selles sättes sisalduvate nõuete alusel. Tänu tegevuspõhise eelarvestamise nomenklatuuri järjepidevusele on iga tegevuspõhise eelarvestamise tegevusele eraldatud inimressurss ja rahalised vahendid (nagu on näidatud 2. ja 3. lisas) selgelt määratletud ning neid on võimalik siduda vastavas lisas esitatud näitajatega. See võimaldab aga hinnata kättesaadavate vahendite juhtimise säästlikkust ja tõhusust.

| 8.54. | Asjakohaste vahe-eesmärkide puudumine ei võimaldanud hinnata, kas tehtud edusamme võib lugeda mitmeaastaste eesmärkide graafikukohaseks saavutamiseks (vt punktid 8.20 ja 8.21). |
| --- | --- |

8.54.

Asjakohaste vahe-eesmärkide puudumine ei võimaldanud hinnata, kas tehtud edusamme võib lugeda mitmeaastaste eesmärkide graafikukohaseks saavutamiseks (vt punktid 8.20 ja 8.21).

| 8.54. | Mitmeaastaste programmide puhul ei ole alati mõttekas seada vahe-eesmärke, sest mõju saavutatakse ainult mittelineaarsel viisil programmitöö perioodi lõpus. Sisendeid, väljundeid ja tulemusi käsitlev iga-aastane aruandlus, st programmi rakendamisel tehtavate edusammude jälgimine võimaldab korrapäraselt hinnata eesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme. |
| --- | --- |

8.54.

| 8.55. | Kontrollikoda märkis, et juhtimiskavades seatud eesmärke, näitajaid ja sihte kasutati üldiselt ka aasta tegevusaruannete koostamisel (vt punktid 8.24 ja 8.25). |
| --- | --- |

8.55.

Kontrollikoda märkis, et juhtimiskavades seatud eesmärke, näitajaid ja sihte kasutati üldiselt ka aasta tegevusaruannete koostamisel (vt punktid 8.24 ja 8.25).

| 8.56. | Õiguslikud ja praktilised piirangud takistasid peadirektoraatide suutlikkust tagada liikmesriikidest koostöös liikmesriikidega hallatud programmide kohta kogutud kavandamis- ja aruandlusalase teabe usaldusväärsus (vt punktid 8.27–8.29). |
| --- | --- |

8.56.

Õiguslikud ja praktilised piirangud takistasid peadirektoraatide suutlikkust tagada liikmesriikidest koostöös liikmesriikidega hallatud programmide kohta kogutud kavandamis- ja aruandlusalase teabe usaldusväärsus (vt punktid 8.27–8.29).

| 8.56. | Maaelu arengu valdkonnas moodustas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku. See pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindamiseks, tuginedes ühistele näitajatele.

  Vastavalt pädevuste jaotusele halduskoostöö raames lasub selles raamistikus vastutus usaldusväärsete järelevalveandmete esitamise eest liikmesriikidel. Pidades silmas projektide suurt arvu ja liikmesriikide projektide mitmeid eripärasid, ei ole teostatav ega kulutõhus see, kui komisjon kontrolliks liikmesriikide esitatud andmeid projekti tasandil.


  Vt ka vastus punktile 8.29. |
| --- | --- |

8.56.

Vastavalt pädevuste jaotusele halduskoostöö raames lasub selles raamistikus vastutus usaldusväärsete järelevalveandmete esitamise eest liikmesriikidel. Pidades silmas projektide suurt arvu ja liikmesriikide projektide mitmeid eripärasid, ei ole teostatav ega kulutõhus see, kui komisjon kontrolliks liikmesriikide esitatud andmeid projekti tasandil.

Vt ka vastus punktile 8.29.

| 8.57. | Kontrollikoda järeldab, et kavandamisetapi kvaliteet on oluline, et määratleda, kuidas saavutada kavandatud tulemused. Ebapiisav või nõrk kavandamine, sealhulgas ka SMART-eesmärkide puudumine, võib tekitada viivitusi, lisakulusid ning mõjutada ka saavutatavaid tulemusi (vt punktid 8.33–8.44). |
| --- | --- |

8.57.

Kontrollikoda järeldab, et kavandamisetapi kvaliteet on oluline, et määratleda, kuidas saavutada kavandatud tulemused. Ebapiisav või nõrk kavandamine, sealhulgas ka SMART-eesmärkide puudumine, võib tekitada viivitusi, lisakulusid ning mõjutada ka saavutatavaid tulemusi (vt punktid 8.33–8.44).

| 8.57. | Komisjon on nõus, et kavandamisetapp on tähtis ja on vaja tugineda SMART-eesmärkidele. |
| --- | --- |

8.57.

| 8.58. | Juhtkonna aruandluse seisukohast on oluline, et aruannetes esitatud tulemused vastavad juhtimiskavas toodud eesmärkidele ja näitajatele ning et on olemas asjakohased järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mille abil saada usaldusväärset teavet aruandluse tarbeks (vt punktid 8.45–8.48 ja 8.51–8.52). |
| --- | --- |

8.58.

Juhtkonna aruandluse seisukohast on oluline, et aruannetes esitatud tulemused vastavad juhtimiskavas toodud eesmärkidele ja näitajatele ning et on olemas asjakohased järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mille abil saada usaldusväärset teavet aruandluse tarbeks (vt punktid 8.45–8.48 ja 8.51–8.52).

| 8.58. | Komisjon nõustub, et juhtkonna aruandluse seisukohast on oluline, et aruannetes esitatud tulemused vastaksid juhtimiskavas toodud eesmärkidele ja näitajatele ning et on olemas asjakohased järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mille abil saadakse usaldusväärset teavet aruandluse tarbeks.

  Komisjon püüab pidevalt parandada oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme eesmärgiga tagada, et need süsteemid oleksid asjakohased ja piisavad vajaliku teabe usaldusväärseks pakkumiseks. |
| --- | --- |

8.58.

Komisjon püüab pidevalt parandada oma järelevalve- ja kontrollisüsteeme eesmärgiga tagada, et need süsteemid oleksid asjakohased ja piisavad vajaliku teabe usaldusväärseks pakkumiseks.

| 8.59. | Kontrollikoda esitab järgmised soovitused: |
| --- | --- |

8.59.

Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:

8.59.

| — | 1. soovitus:
  Peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes tuleks panna rohkem rõhku tulemuslikkusele, analüüsides muu hulgas erinevusi kavandatud eesmärkide ja saavutuste vahel ning käsitledes aruannetes ka säästlikkust ja ELi ressursside tõhusat haldamist (vt punkt 8.53); |
| --- | --- |

—

1. soovitus:
  Peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes tuleks panna rohkem rõhku tulemuslikkusele, analüüsides muu hulgas erinevusi kavandatud eesmärkide ja saavutuste vahel ning käsitledes aruannetes ka säästlikkust ja ELi ressursside tõhusat haldamist (vt punkt 8.53);

| — | Erinevusi sätestatud eesmärkide jaoks kavandatud sihtide ja tegelike saavutuste vahel võiks tõepoolest paremini selgitada.

  Samas ei ole juhtimiskava ja iga-aastase tegevusaruande eesmärk anda üksikasjalikku teavet säästlikkuse ja tõhususe kohta (vt vastused punktidele 8.17 ja 8.53).


  Struktuurifondide valdkonna programmide puhul sõltub rahastamiskavade säästlikkus ja tõhusus väga suurel määral liikmesriikide tahtest ja suutlikkusest anda aru sellistes küsimustes nagu kulu ühiku kohta või seosed väljundite ja kulukategooriate vahel. Kehtiva õigusraamistiku kohaselt ei ole seda võimalik teha kõigi programmide puhul üheselt. |
| --- | --- |

—

Samas ei ole juhtimiskava ja iga-aastase tegevusaruande eesmärk anda üksikasjalikku teavet säästlikkuse ja tõhususe kohta (vt vastused punktidele 8.17 ja 8.53).

Struktuurifondide valdkonna programmide puhul sõltub rahastamiskavade säästlikkus ja tõhusus väga suurel määral liikmesriikide tahtest ja suutlikkusest anda aru sellistes küsimustes nagu kulu ühiku kohta või seosed väljundite ja kulukategooriate vahel. Kehtiva õigusraamistiku kohaselt ei ole seda võimalik teha kõigi programmide puhul üheselt.

| — | 2. soovitus:
  Mitmeaastaste sihtide puhul peaksid komisjoni talitused määratlema asjakohased vahe-eesmärgid, et edenemist adekvaatselt hinnata (vt punkt 8.54); |
| --- | --- |

—

2. soovitus:
  Mitmeaastaste sihtide puhul peaksid komisjoni talitused määratlema asjakohased vahe-eesmärgid, et edenemist adekvaatselt hinnata (vt punkt 8.54);

| — | Väljundi, tulemuste ja vajaduse korral ka mõjunäitajate puhul tuleks tõepoolest määrata vahe-eesmärgid.

  Väljundite puhul on võimalik määrata mitmeaastaste sihtide eesmärgid vähemalt programmi tasandil. Tulemusnäitajate puhul tundub see erinevate mõjutavate tegurite tõttu olevat siiski kunstlikum. Sellest olenemata on komisjon valmis lisama mõned täiendavad nõuded tulevastesse eeskirjadesse, nõudes eduaruandeid uute kavandatud partnerluslepingute kohta ning eelkõige andmeid tulemuslikkust käsitlevas raamistikus sätestatud eesmärkide kohta. |
| --- | --- |

—

Väljundite puhul on võimalik määrata mitmeaastaste sihtide eesmärgid vähemalt programmi tasandil. Tulemusnäitajate puhul tundub see erinevate mõjutavate tegurite tõttu olevat siiski kunstlikum. Sellest olenemata on komisjon valmis lisama mõned täiendavad nõuded tulevastesse eeskirjadesse, nõudes eduaruandeid uute kavandatud partnerluslepingute kohta ning eelkõige andmeid tulemuslikkust käsitlevas raamistikus sätestatud eesmärkide kohta.

| — | 3. soovitus:
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul oma vastavate ülesannete raames kehtestama ühtlustatud tulemusnäitajad ning tagama kavandatud sihtide ja saavutatud tulemuste kohta käiva teabe usaldusväärsuse (vt punkt 8.56); |
| --- | --- |

—

3. soovitus:
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul oma vastavate ülesannete raames kehtestama ühtlustatud tulemusnäitajad ning tagama kavandatud sihtide ja saavutatud tulemuste kohta käiva teabe usaldusväärsuse (vt punkt 8.56);

| — | Halduskoostöös on komisjonil järelevalveroll, mille raames ta teeb kindlaks, et juhtimis- ja kontrollisüsteemide korraldus vastab nõuetele, ning kontrollib süsteemide tõhusat toimimist.

  Seoses sellega on komisjon juba liikmesriikidega sellise protsessi algatanud.


  Maaelu arengu valdkonnas on komisjon juba moodustanud programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku, mis pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindamiseks, tuginedes ühistele näitajatele.


  Komisjon kavatseb teha liikmesriikidega tihedamat koostööd, et nimetatud raamistikku järgmise programmitöö perioodi jaoks veelgi parandada. 2011. aasta septembrisse on juba kavandatud esimene seminar ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja hindamise teemal.


  Struktuurifondidega seoses teeb komisjon ettepaneku jõuda kokkuleppele ühiste väljundinäitajate suhtes, mis tuleb lisada pärast 2013. aastat kehtivatesse eeskirjadesse, ning lepib kokku asjaomaste kontekstipõhiste tulemusnäitajate määramise meetodis. Kavandatud sihtide kontrollimine ja saavutatud tulemustest aru andmine jäävad ikkagi liikmesriikide ülesandeks (vt vastus 6. soovitusele). |
| --- | --- |

—

Seoses sellega on komisjon juba liikmesriikidega sellise protsessi algatanud.

Maaelu arengu valdkonnas on komisjon juba moodustanud programmitöö perioodiks 2007–2013 ühise seire- ja hindamisraamistiku, mis pakub esimest korda ühtset raamistikku kõikide maaelu arengu alaste sekkumiste üle järelevalve teostamiseks ja nende sekkumiste hindamiseks, tuginedes ühistele näitajatele.

Komisjon kavatseb teha liikmesriikidega tihedamat koostööd, et nimetatud raamistikku järgmise programmitöö perioodi jaoks veelgi parandada. 2011. aasta septembrisse on juba kavandatud esimene seminar ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja hindamise teemal.

Struktuurifondidega seoses teeb komisjon ettepaneku jõuda kokkuleppele ühiste väljundinäitajate suhtes, mis tuleb lisada pärast 2013. aastat kehtivatesse eeskirjadesse, ning lepib kokku asjaomaste kontekstipõhiste tulemusnäitajate määramise meetodis. Kavandatud sihtide kontrollimine ja saavutatud tulemustest aru andmine jäävad ikkagi liikmesriikide ülesandeks (vt vastus 6. soovitusele).

| — | 4. soovitus:
  ELi kuluprogrammide kavandamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid pöörama rohkem tähelepanu SMART-eesmärkide määratlemisel ning rakendamisel tekkida võivate riskide määratlemisele ja hajutamisele (vt punkt 8.57); |
| --- | --- |

—

4. soovitus:
  ELi kuluprogrammide kavandamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid pöörama rohkem tähelepanu SMART-eesmärkide määratlemisel ning rakendamisel tekkida võivate riskide määratlemisele ja hajutamisele (vt punkt 8.57);

| — | Komisjon püüdleb alati SMART-eesmärkide määramise poole ning püüab pöörata tähelepanu rakendamise jooksul tekkida võivate riskide kindlaksmääramisele ja leevendamisele. Tulevikus suurendatakse neid jõupingutusi veelgi. |
| --- | --- |

—

| — | 5. soovitus:
  Juhtkonna aruandlus peaks hõlmama ka seda, et aasta tegevusaruandes välja toodud saavutused vastavad juhtimiskavas esitatud eeldatavatele saavutustele (vt punkt 8.58); |
| --- | --- |

—

5. soovitus:
  Juhtkonna aruandlus peaks hõlmama ka seda, et aasta tegevusaruandes välja toodud saavutused vastavad juhtimiskavas esitatud eeldatavatele saavutustele (vt punkt 8.58);

| — | Komisjon nõustub, et juhtkonna aruandluse seisukohast on oluline, et aruannetes esitatud tulemused vastaksid juhtimiskavas toodud eesmärkidele ja näitajatele – enamasti see nii ka juba on – ning et oleksid olemas asjakohased järelmeetmete ja kontrollisüsteemid, mille abil saadakse usaldusväärset teavet aruandluse tarbeks.

  Komisjon peaks säilitama paindliku lähenemisviisi, et iga-aastases tegevusaruandes oleks võimalik avaldada värskeimad andmed, isegi kui neid andmeid ei nähtud ette juhtimiskavas. Komisjon esitab andmed siiski nii, et juhtimiskava ja iga-aastast tegevusaruannet oleks võimalik võrrelda. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks säilitama paindliku lähenemisviisi, et iga-aastases tegevusaruandes oleks võimalik avaldada värskeimad andmed, isegi kui neid andmeid ei nähtud ette juhtimiskavas. Komisjon esitab andmed siiski nii, et juhtimiskava ja iga-aastast tegevusaruannet oleks võimalik võrrelda.

| — | 6. soovitus:
  Komisjon (ja koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul vajaduse korral ka liikmesriigid) peaks kavandama ja kohaldama järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mille abil saada täielikku ja korrektset teavet tulemuste kohta (vt punkt 8.58). |
| --- | --- |

—

6. soovitus:
  Komisjon (ja koostöös liikmesriikidega toimuva halduse puhul vajaduse korral ka liikmesriigid) peaks kavandama ja kohaldama järelevalve- ja kontrollisüsteemid, mille abil saada täielikku ja korrektset teavet tulemuste kohta (vt punkt 8.58).

| — | Halduskoostöö raames ellu viidavate programmide jaoks kavatseb komisjon koostada mõned põhinõuded süsteemide kavandamiseks, et pärast 2013. aastat kehtivate tulevaste eeskirjade raames oleks võimalik anda teavet tulemuste kohta. Kooskõlas pädevuste jaotusega halduskoostöö raames lasub liikmesriikidel vastutus selle eest, et nende süsteemide toimimise tulemusena saadakse täielikku ja täpset teavet tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

---

(1)  Sh ka punktides 8.5–8.14 esitatud kokkuvõte peadirektorite aruandlusest valitud valimi kohta aasta tegevusaruannetes.

(2)  Finantsmääruse artikli 60 lõige 7 sätestab, et aasta tegevusaruandes „võrreldakse tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega ja esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust”.

(3)  Kontrollikoja eriaruanded hõlmavad ELi eelarvet ning ka Euroopa Arengufonde.

(4)  Finantsmääruse artikkel 27 sätestab:

| „1. | Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikkuse, tõhususe, mõjususe ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvalt. |
| --- | --- |

„1.

Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk säästlikkuse, tõhususe, mõjususe ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvalt.

| 2. | Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida institutsioon oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.
  Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.
  Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.” |
| --- | --- |

2.

Säästlikkus tähendab, et vahendid, mida institutsioon oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ja et nende kogus ja laad on sobivad ja nende hind võimalikult väike.

Tõhusus tähendab parimat võimalikku suhet kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel.

Mõjusus tähendab seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamist.”

(5)  Kolmest direktoraadist koosnev valim hõlmas enam kui 70 % ELi poolt 2010. aastal tehtud maksetest (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat: 55,5 miljardit eurot, regionaalpoliitika peadirektoraat 30,6 miljardit eurot, teadusuuringute peadirektoraat 3,5 miljardit eurot).

(6)  Kas näitajad vastasid poliitikaeesmärkidele ja haldamisviisile ning olid seotud kvantifitseeritud sihtmärgiga.

(7)  Kas kavandamisetapis valitud näitajaid kasutati hiljem aruandluses ja kas muudatusi põhjendati.

(8)  Kas peadirektoril oli piisav kindlus edastatud teabe usaldusväärsuse osas.

(9)  Ühtekuuluvuspoliitika hõlmab regionaalpoliitikat, mida haldab regionaalpoliitika peadirektoraat, ja Euroopa Sotsiaalfondi, mida haldab tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat.

(10)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion5/index_en.cfm

(11)  Perioodil jaanuar-oktoober 2010 (vt aasta tegevusaruande 4. joonealune märkus).

(12)  Nagu näiteks tegevusalased prioriteedid aastaks 2010 „1.1 Võtta meetmeid, mille abil aidata riiklikke või piirkondlikke ametiasutusi programmide kvaliteetsel rakendamisel” või „1.2 Võtta koos liikmesriikide ja kandidaatriikidega meetmeid, millega tagada ressursside sujuv ja asjakohane kasutus”.

(13)  Välja arvatud kulude seaduslikkuse valdkonnas, mille puhul nimetati 2 % ümber kõikuva veamäära põhjuseks kasutatavaid süsteeme.

(14)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi juhtimiskavas esitatud 11 mõjunäitajast asendati kaks uutega ja üht näitajat muudeti aasta tegevusaruandes. Teadusuuringute peadirektoraat muutis kahte tulemusnäitajat ja jättis ühe välja. Ühtegi nendest muudatustest ei selgitatud peadirektoraatide aasta tegevusaruannetes.

(15)  Kasvuhoonegaaside heitmete vähendamine, taastuvenergia tootmise suutlikkuse lisamine, üleujutuste eest kaitsvatest meetmetes kasu saavate inimeste arv, metsatulekahju eest kaitsvatest meetmetest kasu saavate inimeste arv, lairibavõrgule juurdepääsu omavate inimeste arvu suurendamine, kahte piiriülesuse kriteeriumit järgivate projektide arv.

(16)  Renoveeritud koolide arv.

(17)  Ettevõtete rajamine, transpordiühenduste parandamine (renoveeritud teede ja raudteede kilomeetrite arv), rohkemate inimeste teenindamine uute/uuendatud reoveeprojektide abil, teadusuuringute alal loodud töökohad ja õpilaste arv, kes saavad kasu hariduse parandatud infrastruktuurist.

(18)  Näitajad valiti selliselt, et tagada iga peadirektoraadi peamiste eesmärkide põhjalik käsitlemine.

(19)  Kaks muud näitajat olid näitaja, mis mõõdab Lissaboni eesmärkide saavutamist piirkondades (näitaja põhines Eurostati andmetel, mida oli eelmise aastaga võrreldes märgatavalt muudetud) ja näitaja, mis mõõdab ELi tasandil ühiselt rajatud ja kasutatud teadusuuringute infrastruktuuride arvu (näitaja sisaldas ka andmeid veel rajamata infrastruktuuridest).

(20)  Küsimus ei puudutanud maaelu arengu näitajaid, mille jaoks on määratletud ühtsed näitajad komisjoni määruse (EÜ) nr 1974/2006 artiklis 62 (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).

(21)  Ühikukulude kontrollimine, kirjavigade tuvastamine ja programmi või meetme tasandil esitatud teabe võrdlemine aruandluse käigus edastatud muu teabega.

(22)  Eriaruanded on saadaval kontrollikoja veebilehel aadressil http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports

(23)  Eriaruanne nr 12/2010, punkt 69; eriaruanne nr 13/2010, punkt 68; eriaruanne nr 5/2010, punkt 26; eriaruanne nr 11/2010, punktid 56 ja 96; eriaruanne nr 3/2010, punkt 87; eriaruanne nr 4/2010, punktid 48, 50, 61 ja 62.

(24)  Eriaruanne nr 8/2010, punkt 63; eriaruanne nr 9/2010, punkt 72; eriaruanne nr 13/2010, punkt 70; eriaruanne nr 5/2010, punkt 48.

(25)  Eriaruanne nr 10/2010, punkt 34; eriaruanne nr 3/2010, punkt 60; eriaruanne nr 6/2010, punkt 94 ja 96.

(26)  Eriaruanne nr 12/2010, punkt 66; eriaruanne nr 7/2010, punkt 90; eriaruanne nr 9/2010, punkt 53.

(27)  Eriaruanne nr 8/2010, punkt 46; eriaruanne nr 9/2010, punkt 51; eriaruanne nr 5/2010, punkt 71.

(28)  Eriaruanne nr 12/2010, punkt 62; eriaruanne nr 5/2010, punkt 31; eriaruanne nr 10/2010, punkt 79; eriaruanne nr 10/2010 punkt 40.

(29)  Eriaruanne nr 4/2010, punkt 41; eriaruanne nr 5/2010, punkt 100.

(30)  Finantsmääruse artikli 60 lõike 7 teine lõik.

(31)  Teatis „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” (KOM(2010) 110 (lõplik), 31.3.2010), lk 13; teatis „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” (KOM(2010) 553 (lõplik) 6.10.2010), lk 7.

---

LISA

Finantsteave üldeelarve kohta

SISUKORD

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

| 1. | Eelarve koostamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aluslepingutes ja finantsmääruses sätestatud peamised eelarvepõhimõtted |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eelarve sisu ja ülesehitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eelarve rahastamine (eelarvetulud) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eelarveassigneeringute liigid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eelarve täitmine |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Vastutus täitmise eest |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tulude haldamine |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kulude haldamine |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Raamatupidamise aastaaruande esitamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Välisaudit |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eelarve täitmisele heakskiidu andmine ja järelmeetmed |
| --- | --- |

10.

SELGITAVAD MÄRKUSED

Finantsteabe allikad

Rahaühik

Lühendid ja sümbolid

EELARVEAASTA 2010 EELARVET JA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNET KAJASTAVAD DIAGRAMMID

TAUSTATEAVE EELARVE KOHTA

1.   EELARVE KOOSTAMINE

Eelarve koosneb Euroopa Liidu tuludest ja kuludest, nagu need on heaks kiitnud nõukogu ja Euroopa Parlament. Samuti sisaldab see ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning muid kulusid, mida nõukogu hinnangul tuleb nende poliitikate elluviimiseks eelarvest rahastada.

2.   ÕIGUSLIK ALUS

Eelarvet reguleerivad aluslepingute finantssätted (Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 310–325 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 106a) (1) ning finantsmäärused (2).

3.   ALUSLEPINGUTES JA FINANTSMÄÄRUSES SÄTESTATUD PEAMISED EELARVEPÕHIMÕTTED

Euroopa Liidu kõik tulud ja kulud kantakse ühte eelarvesse (ühtsus ja eelarve õigsus). Eelarve kiidetakse heaks ainult üheks eelarveaastaks (aastasus). Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (tasakaal). Raamatupidamisarvestus koostatakse, täidetakse ja esitatakse eurodes (arvestusühik). Tulusid kasutatakse ilma eristamata kogukulude katmiseks ja nii tulud kui kulud kirjendatakse täies mahus eelarvesse ja hiljem finantsaruannetesse neid vastastikku korrigeerimata (kõikehõlmavus). Assigneeringud kirjendatakse sihtotstarbelistena jaotiste ja peatükkide kaupa; peatükid jaotatakse omakorda artikliteks ja punktideks (sihtotstarbelisus). Eelarveassigneeringuid kasutatakse säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtete kohaselt (usaldusväärne finantsjuhtimine). Eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisarvestus toimub vastavalt läbipaistvuse põhimõttele (läbipaistvus). Nendest üldpõhimõtetest on mõned väiksemad erandid.

4.   EELARVE SISU JA ÜLESEHITUS

Eelarve koosneb „kavandatud tulude ja kulude koondarvestusest” ning iga institutsiooni kohta eraldi esitatud eelarvejaost, milles on toodud „tulude ja kulude eelarvestus”. Eelarve kaheksa jagu on järgmised: (I) parlament, (II) nõukogu, (III) komisjon, (IV) kohus, (V) kontrollikoda, (VI) majandus- ja sotsiaalkomitee, (VII) regioonide komitee, (VIII) Euroopa ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor.

Igas jaos on tulu ja kulu punktid liigitatud eelarveosade alusel (jaotised, peatükid, artiklid ja vajaduse korral punktid) vastavalt liigile või kasutusviisile.

5.   EELARVE RAHASTAMINE (EELARVETULUD)

Eelarvet rahastatakse suuremas osas Euroopa Liidu omavahenditest: kogurahvatulul põhinevatest ja käibemaksust laekuvatest omavahenditest, tollimaksudest, põllumajandus-, suhkru- ja isoglükoosimaksudest (3).

Lisaks omavahenditele on teisi, vähemtähtsaid tuluallikaid (vt
  I diagramm
  ).

6.   EELARVEASSIGNEERINGUTE LIIGID

Kavandatud kulude katmiseks eristatakse eelarves järgmisi assigneeringute liike:

| a) | liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):






  — | kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid; |
| --- | --- | --- |

a)

liigendatud assigneeringuid (LA) kasutatakse mitmeaastaste tegevuste finantseerimiseks teatud eelarvevaldkondades. Nad jagunevad kulukohustuste assigneeringuteks (KA) ja maksete assigneeringuteks (MA):

—

kulukohustuste assigneeringud võimaldavad eelarveaasta jooksul võtta juriidilisi kohustusi tegevusteks, mille elluviimine kestab mitmeid eelarveaastaid;

| — | maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest; |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud võimaldavad katta kulusid, mis tulenevad jooksvale ja sellele eelnevatele eelarveaastatele kirjendatud kohustustest;

| b) | liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja kulude maksmise igal eelarveaastal. |
| --- | --- |

b)

liigendamata assigneeringud (MLA) võimaldavad tagada aastaste tegevuste kulukohustuste võtmise ja kulude maksmise igal eelarveaastal.

Seega on oluline iga eelarveaasta kohta koostada kaks järgmist kogusummat:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (4) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (4); |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (KTA) kokku (4) = liigendamata assigneeringud (MLA) + kulukohustuste assigneeringud (KA) (4);

| b) | makseteks ettenähtud assigneeringud (AM) kokku (4) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (4). |
| --- | --- |

b)

makseteks ettenähtud assigneeringud (AM) kokku (4) = liigendamata assigneeringud (MLA) + maksete assigneeringud (MA) (4).

Eelarve tulud on ette nähtud selleks, et katta kõik makseteks ettenähtud assigneeringud. Tulud ei pea katma kulukohustuste assigneeringuid.

Järgnevalt esitatakse lihtsustatud kujul (summad on illustratiivsed) nende assigneeringuliikide jagunemine igal eelarveaastal.

Image

7.   EELARVE TÄITMINE

7.1.   Vastutus täitmise eest

Komisjon täidab eelarvet omal vastutusel kooskõlas finantsmäärusega ja määratud assigneeringute piires; ta annab ka teistele institutsioonidele nendega seotud eelarveosade täitmiseks vajalikud volitused (5). Finantsmääruses sätestatakse rakendusmenetlused ja täpsemalt eelarvevahendite käsutajate, peaarvepidajate, avansikontode haldajate ja asutuste siseaudiitorite kohustused. Kahe suurima kuluvaldkonna (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond ja Ühtekuuluvusfond)) puhul hallatakse Euroopa Liidu vahendeid koostöös liikmesriikidega.

7.2.   Tulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse ja neid võidakse paranduseelarvetega muuta.

Eelarvetulude haldamine hõlmab nõuete kindlaksmääramist ja Euroopa Liidu saadaolevate tulude sissenõudmist (omavahendid ja muud tulud). Seda reguleerivad teatud erisätted (6). Eelarveaasta tegelikud tulud määratletakse jooksva eelarveaasta vältel kindlaksmääratud nõuete alusel kogutud summade ja eelnevate eelarveaastate nõuete alusel kogumisele kuuluvate summade kogusummana.

7.3.   Kulude haldamine

Kavandatud tulud kirjendatakse eelarvesse.

Eelarvekulude haldamise, st assigneeringute kujunemise ja kasutamise võib kokku võtta alljärgnevalt:

| a) | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:
  i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgmiselt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarved + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;
  ii)   assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);
  iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjasse puutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;
  iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse; |
| --- | --- |

a)

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud:

i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutusel olevad kulukohustuste täitmisega seotud koguassigneeringud moodustuvad järgmiselt: esialgne eelarve (MLA ja KA) + paranduseelarved + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud + vabastatud kulukohustuste assigneeringud eelmistest eelarveaastatest, mis on uuesti kasutatavad;

ii)   assigneeringute kasutamine: kulukohustuste täitmisega seotud lõplikud assigneeringud on kasutatavad eelarveaastal võetud kulukohustuste kujul (kulukohustuste täitmisega seotud kasutatud assigneeringud = võetud kulukohustuste summa);

iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjasse puutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;

| b) | makseteks ettenähtud assigneeringud:
  i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutada olevad makseteks ettenähtud koguassigneeringud moodustuvad järgmiselt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarved + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;
  ii)   eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringud on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud makseteks ettenähtud assigneeringud = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);
  iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjasse puutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;
  iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;
  v)   eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringutest, pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks ettenähtud assigneeringutest;
  vi)   eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud konsolideeritud eelarve täitmise aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringutest pluss eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringud, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse. |
| --- | --- |

b)

makseteks ettenähtud assigneeringud:

i)   assigneeringute kujunemine: eelarveaastal kasutada olevad makseteks ettenähtud koguassigneeringud moodustuvad järgmiselt: esialgne eelarve (MLA ja MA) + paranduseelarved + sihtotstarbelised tulud + ülekanded + eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringud automaatsete või mitteautomaatsete ülekannete kujul;

ii)   eelarveaasta assigneeringute kasutamine: eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringud on eelarveaastal kasutatavad maksetena. Nad ei hõlma eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringuid (kasutatud makseteks ettenähtud assigneeringud = eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksete summa);

iii)   assigneeringute ülekanded ühest eelarveaastast järgmisse: eelarveaasta kasutamata assigneeringud võib üle kanda järgmisse aastasse asjasse puutuva asutuse otsusel. Sihtotstarbeliste tuludena kasutatavad assigneeringud kantakse üle automaatselt;

iv)   assigneeringute tühistamine: saldo tühistatakse;

v)   eelarveaasta vältel sooritatud kogumaksed: maksed, mis on tehtud eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringutest, pluss maksed, mis on tehtud eelmisest eelarveaastast üle kantud makseteks ettenähtud assigneeringutest;

vi)   eelarveaastal kantud tegelikud kulud: kulud konsolideeritud eelarve täitmise aruannetes (vt punkt 7.4) = maksed, mis on tehtud eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringutest pluss eelarveaasta makseteks ettenähtud assigneeringud, mis on üle kantud järgmisse eelarveaastasse.

7.4.   Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded ja eelarveaasta saldo kindlaksmääramine

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded koostatakse pärast iga eelarveaasta lõppu. Nendes määratakse eelarveaasta saldo, mis kirjendatakse järgmise aasta eelarvesse paranduseelarve abil.

8.   RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE ESITAMINE

Eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne edastatakse parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Aruanne koosneb finantsaruannetest, eelarve täitmise aruannetest ja aruandest finants- ja eelarve juhtimise kohta. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne edastatakse hiljemalt järgmise aasta 31. märtsil; lõplik aruanne esitatakse sama aasta 31. juuliks.

9.   VÄLISAUDIT

Alates 1977. aastast on eelarve välisauditit teostanud Euroopa Liidu Kontrollikoda (7). Kontrollikoda kontrollib eelarve kõigi tulude ja kulude raamatupidamise aastaaruandeid. Kontrollikoda esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule avalduse, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda teeb otsuse ka selle kohta, kas tulud on laekunud ja kulutused tehtud seaduslikult ja eeskirjade kohaselt ning kas finantsjuhtimine on olnud usaldusväärne. Auditid võib läbi viia enne vastava eelarveaasta kontode sulgemist; auditid põhinevad raamatupidamisdokumentidel ning vajadusel viiakse nad läbi liidu institutsioonides, liikmesriikides ja kolmandates riikides kohapeal. Kontrollikoda koostab iga eelarveaasta kohta aastaaruande ning võib igal ajal teha märkusi konkreetsetes küsimustes ning esitada liidu mõne teise institutsiooni taotlusel arvamusi.

10.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE JA JÄRELMEETMED

Alates 1977. aastast kohaldatakse järgmisi sätteid (8): parlament annab nõukogu soovitusel hiljemalt kõnealusest aastast arvates ülejärgmise aasta 30. aprilliks heakskiidu komisjoni tegevusele eelarve täitmisel. Selleks vaatavad nõukogu ja parlament kordamööda läbi komisjoni esitatud raamatupidamise aastaaruande ning kontrollikoja aastaaruande ja eriaruanded. Institutsioonid peavad võtma vajalikke meetmeid vastavalt eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsuste kommentaaridele ning võetud meetmetest aru andma.

SELGITAVAD MÄRKUSED

FINANTSTEABE ALLIKAD

Käesolevas lisas esitatud finantsandmed põhinevad Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruannetel ning muudel komisjoni esitatud finantsdokumentidel. Geograafiline jaotus vastab komisjoni raamatupidamissüsteemi (ABAC) riikide koodidele. Nagu komisjon märgib, põhinevad kõik liikmesriikide esitatud summad – nii tulude kui kulude osas – arvutustel, mis annavad iga liikmesriigi poolt liidult saadavate hüvitiste kohta ebatäieliku pildi. Andmete tõlgendamisel tuleb seega olla ettevaatlik.

RAHAÜHIK

Kõik finantsandmed on toodud miljonites eurodes. Kogusummad on täpsest arvust ümardatud ega näita tingimata ümardatud arvude summat.

LÜHENDID JA SÜMBOLID

| KTA | kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| --- | --- |
| AM | makseteks ettenähtud assigneeringud |
| AT | Austria |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaaria |
| KA | kulukohustuste assigneeringud |
| CY | Küpros |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| LA | liigendatud assigneeringud |
| DE | Saksamaa |
| DIA | teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III) |
| DK | Taani |
| EAEC või Euratom | Euroopa Aatomienergiaühendus |
| EÜ | Euroopa Ühendus |
| EE | Eesti |
| EFTA | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| EL | Kreeka |
| ES | Hispaania |
| EU-27 | 27-liikmeline Euroopa Liit |
| FI | Soome |
| FR | Prantsusmaa |
| FINREG | 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus |
| HU | Ungari |
| IE | Iirimaa |
| IT | Itaalia |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| MT | Malta |
| MLA | liigendamata assigneeringud |
| NL | Madalmaad |
| OJ | Euroopa Liidu Teataja |
| MA | maksete assigneeringud |
| PL | Poola |
| PT | Portugal |
| RO | Rumeenia |
| J | eelarvejagu |
| SE | Rootsi |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| JT | eelarvejaotis |
| UK | Ühendkuningriik |
| 0,0 | andmed nullist 0,05-ni |
| — | andmed puuduvad |

KTA

kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

AM

makseteks ettenähtud assigneeringud

AT

Austria

BE

Belgia

BG

Bulgaaria

KA

kulukohustuste assigneeringud

CY

Küpros

CZ

Tšehhi Vabariik

LA

liigendatud assigneeringud

DE

Saksamaa

DIA

teistes diagrammides viidatud diagramm (nt DIA III)

DK

Taani

EAEC või Euratom

Euroopa Aatomienergiaühendus

EÜ

Euroopa Ühendus

EE

Eesti

EFTA

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

EL

Kreeka

ES

Hispaania

EU-27

27-liikmeline Euroopa Liit

FI

Soome

FR

Prantsusmaa

FINREG

25. juuni 2002. aasta finantsmäärus

HU

Ungari

IE

Iirimaa

IT

Itaalia

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

MT

Malta

MLA

liigendamata assigneeringud

NL

Madalmaad

OJ

Euroopa Liidu Teataja

MA

maksete assigneeringud

PL

Poola

PT

Portugal

RO

Rumeenia

J

eelarvejagu

SE

Rootsi

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

JT

eelarvejaotis

UK

Ühendkuningriik

0,0

andmed nullist 0,05-ni

—

andmed puuduvad

EELARVEAASTA 2010 EELARVET JA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNET KAJASTAVAD DIAGRAMMID

| DIA I | Eelarve 2010 – kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks |
| --- | --- |
| DIA II | Eelarve 2010 – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud |
| DIA III | Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2010. aastal ja nende kasutamine |
| DIA IV | 2010. aastal makseteks kasutada olnud assigneeringud ja nende kasutamine |
| DIA V | Omavahendid 2010. aastal liikmesriikide kaupa |
| DIA VI | 2010. aastal sooritatud maksed igas liikmesriigis |
| DIA VII | Konsolideeritud bilanss |
| DIA VIII | Konsolideeritud tulemiaruanne |

DIA I

Eelarve 2010 – kavandatud tulud ja lõplikud assigneeringud makseteks

DIA II

Eelarve 2010 – kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud

DIA III

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2010. aastal ja nende kasutamine

DIA IV

2010. aastal makseteks kasutada olnud assigneeringud ja nende kasutamine

DIA V

Omavahendid 2010. aastal liikmesriikide kaupa

DIA VI

2010. aastal sooritatud maksed igas liikmesriigis

DIA VII

Konsolideeritud bilanss

DIA VIII

Konsolideeritud tulemiaruanne

Image

Image

III diagramm

Kulukohustuste täitmiseks kasutatavad assigneeringud 2010. aastal ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2010. a eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele | Lõplikud assigneeringud | Assigneeringute kasutamine |
| Summa (9) | Võetud kulukohustused | Kasutusmäär
  (%) | Ülekanded 2011 | Määr
  (%) | Tühistamised | Määr
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (J. I) |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2010. a eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele

Lõplikud assigneeringud

Assigneeringute kasutamine

Summa (9)

Võetud kulukohustused

Kasutusmäär

(%)

Ülekanded 2011

Määr

(%)

Tühistamised

Määr

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (J. I)

1 752,4

1 585,8

90,5

110,6

6,3

55,9

3,2

| II | Nõukogu (J. II) |
| --- | --- |

II

Nõukogu (J. II)

703,3

633,5

90,1

29,1

4,1

40,7

5,8

| III | Komisjon (J. III) |
| --- | --- |

III

Komisjon (J. III)

144 100,2

139 832,5

97,0

3 645,3

2,5

622,4

0,4

| III.1 | Majandus ja rahandus (JT.01) |
| --- | --- |

III.1

Majandus ja rahandus (JT.01)

455,0

450,8

99,1

1,5

0,3

2,7

0,6

| III.2 | Ettevõtlus (JT.02) |
| --- | --- |

III.2

Ettevõtlus (JT.02)

907,0

844,7

93,1

51,5

5,7

10,7

1,2

| III.3 | Konkurents (JT.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurents (JT.03)

95,3

92,3

96,9

2,1

2,2

0,9

1,0

| III.4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04) |
| --- | --- |

III.4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

11 414,0

11 378,1

99,7

25,9

0,2

10,0

0,1

| III.5 | Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05) |
| --- | --- |

III.5

Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)

60 878,5

58 880,4

96,7

1 967,2

3,2

30,8

0,1

| III.6 | Energeetika ja transport (JT.06) |
| --- | --- |

III.6

Energeetika ja transport (JT.06)

5 089,4

4 863,9

95,6

215,3

4,2

10,1

0,2

| III.7 | Keskkond (JT.07) |
| --- | --- |

III.7

Keskkond (JT.07)

494,3

458,7

92,8

12,9

2,6

22,8

4,6

| III.8 | Teadusuuringud (JT.08) |
| --- | --- |

III.8

Teadusuuringud (JT.08)

5 911,7

5 544,6

93,8

366,0

6,2

1,1

0,0

| III.9 | Infoühiskond ja meedia (JT.09) |
| --- | --- |

III.9

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

1 816,9

1 692,0

93,1

121,0

6,7

4,0

0,2

| III.10 | Otsene teadustegevus (JT.10) |
| --- | --- |

III.10

Otsene teadustegevus (JT.10)

847,2

461,7

54,5

385,2

45,5

0,4

0,0

| III.11 | Merendus ja kalandus (T.11) |
| --- | --- |

III.11

Merendus ja kalandus (T.11)

1 005,2

977,1

97,2

3,2

0,3

25,0

2,5

| III.12 | Siseturg (JT.12) |
| --- | --- |

III.12

Siseturg (JT.12)

77,6

76,2

98,2

1,3

1,6

0,1

0,1

| III.13 | Regionaalpoliitika (JT.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionaalpoliitika (JT.13)

39 020,1

38 980,7

99,9

23,4

0,1

16,0

0,0

| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14) |
| --- | --- |

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14)

139,0

132,8

95,5

1,6

1,1

4,6

3,3

| III.15 | Haridus ja kultuur (JT.15) |
| --- | --- |

III.15

Haridus ja kultuur (JT.15)

1 816,7

1 641,0

90,3

173,0

9,5

2,7

0,2

| III.16 | Teabevahetus (JT.16) |
| --- | --- |

III.16

Teabevahetus (JT.16)

222,8

217,3

97,5

1,8

0,8

3,7

1,7

| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17) |
| --- | --- |

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17)

703,5

676,0

96,1

8,7

1,2

18,7

2,7

| III.18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18) |
| --- | --- |

III.18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18)

1 128,1

1 070,0

94,8

53,1

4,7

5,0

0,4

| III.19 | Välissuhted (JT.19) |
| --- | --- |

III.19

Välissuhted (JT.19)

4 449,7

4 358,8

98,0

85,8

1,9

5,0

0,1

| III.20 | Kaubandus (JT.20) |
| --- | --- |

III.20

Kaubandus (JT.20)

80,5

78,2

97,1

1,3

1,6

1,1

1,4

| III.21 | Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21) |
| --- | --- |

III.21

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

1 737,1

1 686,2

97,1

49,1

2,8

1,8

0,1

| III.22 | Laienemine (JT.22) |
| --- | --- |

III.22

Laienemine (JT.22)

1 035,2

1 023,4

98,9

10,1

1,0

1,6

0,2

| III.23 | Humanitaarabi (JT.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarabi (JT.23)

1 069,7

1 058,0

98,9

2,1

0,2

9,6

0,9

| III.24 | Pettusevastane võitlus (JT.24) |
| --- | --- |

III.24

Pettusevastane võitlus (JT.24)

77,7

76,7

98,8

0,0

0,0

0,9

1,2

| III.25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25) |
| --- | --- |

III.25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25)

198,6

192,9

97,1

4,4

2,2

1,4

0,7

| III.26 | Komisjoni haldus (JT.26) |
| --- | --- |

III.26

Komisjoni haldus (JT.26)

1 111,3

1 070,4

96,3

38,2

3,4

2,6

0,2

| III.27 | Eelarve (JT.27) |
| --- | --- |

III.27

Eelarve (JT.27)

67,0

63,5

94,7

2,7

4,0

0,9

1,3

| III.28 | Audit (JT.28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (JT.28)

11,6

11,2

96,3

0,3

2,6

0,1

1,2

| III.29 | Statistika (JT.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (JT.29)

152,9

138,7

90,7

7,8

5,1

6,4

4,2

| III.30 | Pensionid ja nendega seotud kulud (T.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensionid ja nendega seotud kulud (T.30)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31 | Keeletalitused (JT.31) |
| --- | --- |

III.31

Keeletalitused (JT.31)

461,7

431,2

93,4

28,8

6,2

1,7

0,4

| III.40 | Reservid (JT.40) |
| --- | --- |

III.40

Reservid (JT.40)

415,3

—

—

—

—

415,3

100,0

| IV | Euroopa Kohus (J. IV) |
| --- | --- |

IV

Euroopa Kohus (J. IV)

331,5

324,5

97,9

1,5

0,4

5,5

1,7

| V | Kontrollikoda (J. V) |
| --- | --- |

V

Kontrollikoda (J. V)

148,6

138,2

93,0

0,4

0,3

10,0

6,7

| VI | Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI) |
| --- | --- |

VI

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

127,2

124,7

98,0

0,2

0,1

2,4

1,9

| VII | Regioonide Komitee (J. VII) |
| --- | --- |

VII

Regioonide Komitee (J. VII)

90,8

90,3

99,4

0,0

0,0

0,5

0,6

| VIII | Euroopa Ombudsman (J. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopa Ombudsman (J. VIII)

9,3

8,4

89,7

—

—

1,0

10,3

| IX | Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX)

7,1

5,9

82,7

—

—

1,2

17,3

Kõik kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Finantsraamistik

| 1 | Säästev kasv |
| --- | --- |

1

Säästev kasv

66 243,2

64 453,3

97,3

1 311,9

2,0

478,0

0,7

| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine |
| --- | --- |

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

62 311,6

60 250,8

96,7

1 969,9

3,2

91,0

0,1

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 905,8

1 795,2

94,2

97,5

5,1

13,1

0,7

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 417,9

8 247,2

98,0

154,2

1,8

16,5

0,2

| 5 | Haldus |
| --- | --- |

5

Haldus

8 391,9

7 997,3

95,3

253,7

3,0

141,0

1,7

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

—

—

—

—

—

—

—

Kõik kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud kokku

147 270,4

142 743,8

96,9

3 787,0

2,6

739,6

0,5

Kõik makseteks ettenähtud assigneeringud kokku

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

IV diagramm

2010. aastal makseteks kasutada olnud assigneeringud ja nende kasutamine

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2010. a eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele | Lõplikud assigneeringud (10) | Assigneeringute kasutamine |
| 2010. aastal tehtud maksed | Kasutusmäär
  (%) | Ülekanded aastasse 2011 | Määr
  (%) | Tühistused | Määr
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Eelarve liigendus |
| I | Parlament (J I) |

(miljonit eurot ja %)

Eelarvejaod (J) ja jaotised (JT) vastavalt 2010. a eelarve liigendusele ja finantsraamistiku rubriikidele

Lõplikud assigneeringud (10)

Assigneeringute kasutamine

2010. aastal tehtud maksed

Kasutusmäär

(%)

Ülekanded aastasse 2011

Määr

(%)

Tühistused

Määr

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Eelarve liigendus

I

Parlament (J I)

1 938,1

1 506,6

77,7

350,9

18,1

80,7

4,2

| II | Nõukogu (J II) |
| --- | --- |

II

Nõukogu (J II)

748,4

620,3

82,9

80,5

10,8

47,5

6,3

| III | Komisjon (J III) |
| --- | --- |

III

Komisjon (J III)

127 031,1

119 373,9

94,0

5 073,0

4,0

2 584,2

2,0

| III.1 | Majandus ja rahandus (JT.01) |
| --- | --- |

III.1

Majandus ja rahandus (JT.01)

400,5

288,8

72,1

67,4

16,8

44,3

11,1

| III.2 | Ettevõtlus (JT.02) |
| --- | --- |

III.2

Ettevõtlus (JT.02)

770,9

658,0

85,4

98,7

12,8

14,2

1,8

| III.3 | Konkurents (JT.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurents (JT.03)

103,5

91,9

88,8

9,8

9,5

1,8

1,7

| III.4 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04) |
| --- | --- |

III.4

Tööhõive ja sotsiaalküsimused (JT.04)

8 543,3

7 481,1

87,6

43,4

0,5

1 018,9

11,9

| III.5 | Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05) |
| --- | --- |

III.5

Põllumajandus ja maaelu areng (JT.05)

58 421,2

55 611,3

95,2

2 324,8

4,0

485,1

0,8

| III.6 | Energeetika ja transport (JT.06) |
| --- | --- |

III.6

Energeetika ja transport (JT.06)

3 369,2

2 858,9

84,9

187,2

5,6

323,1

9,6

| III.7 | Keskkond (JT.07) |
| --- | --- |

III.7

Keskkond (JT.07)

438,0

358,2

81,8

23,8

5,4

56,0

12,8

| III.8 | Teadusuuringud (JT.08) |
| --- | --- |

III.8

Teadusuuringud (JT.08)

5 369,2

4 506,5

83,9

848,2

15,8

14,5

0,3

| III.9 | Infoühiskond ja meedia (JT.09) |
| --- | --- |

III.9

Infoühiskond ja meedia (JT.09)

1 986,3

1 786,3

89,9

196,9

9,9

3,1

0,2

| III.10 | Otsene teadustegevus (JT.10) |
| --- | --- |

III.10

Otsene teadustegevus (JT.10)

789,3

438,2

55,5

344,0

43,6

7,2

0,9

| III.11 | Merendus ja kalandus (JT.11) |
| --- | --- |

III.11

Merendus ja kalandus (JT.11)

827,4

655,6

79,2

39,2

4,7

132,6

16,0

| III.12 | Siseturg (JT.12) |
| --- | --- |

III.12

Siseturg (JT.12)

79,9

70,8

88,7

7,0

8,8

2,0

2,5

| III.13 | Regionaalpoliitika (JT.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionaalpoliitika (JT.13)

30 709,4

30 622,6

99,7

79,1

0,3

7,7

0,0

| III.14 | Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14) |
| --- | --- |

III.14

Maksukorraldus ja tolliliit (JT.14)

135,7

125,6

92,5

9,5

7,0

0,7

0,5

| III.15 | Haridus ja kultuur (JT.15) |
| --- | --- |

III.15

Haridus ja kultuur (JT.15)

1 782,8

1 571,7

88,2

205,3

11,5

5,9

0,3

| III.16 | Teabevahetus (JT.16) |
| --- | --- |

III.16

Teabevahetus (JT.16)

230,8

206,0

89,2

14,1

6,1

10,8

4,7

| III.17 | Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17) |
| --- | --- |

III.17

Tervise- ja tarbijakaitse (JT.17)

664,5

590,4

88,8

44,5

6,7

29,6

4,5

| III.18 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18) |
| --- | --- |

III.18

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (JT.18)

839,8

744,9

88,7

71,2

8,5

23,7

2,8

| III.19 | Välissuhted (JT.19) |
| --- | --- |

III.19

Välissuhted (JT.19)

3 867,5

3 683,0

95,2

83,5

2,2

101,0

2,6

| III.20 | Kaubandus (JT.20) |
| --- | --- |

III.20

Kaubandus (JT.20)

90,4

76,9

85,1

6,3

7,0

7,2

7,9

| III.21 | Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21) |
| --- | --- |

III.21

Areng ja suhted AKV riikidega (JT.21)

1 818,8

1 707,8

93,9

55,2

3,0

55,8

3,1

| III.22 | Laienemine (JT.22) |
| --- | --- |

III.22

Laienemine (JT.22)

1 152,5

1 130,2

98,1

16,0

1,4

6,3

0,5

| III.23 | Humanitaarabi (JT.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarabi (JT.23)

977,8

970,9

99,3

5,9

0,6

0,9

0,1

| III.24 | Pettusevastane võitlus (JT.24) |
| --- | --- |

III.24

Pettusevastane võitlus (JT.24)

82,3

72,7

88,3

7,0

8,5

2,6

3,1

| III.25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25) |
| --- | --- |

III.25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine (JT.25)

214,5

188,7

87,9

22,3

10,4

3,6

1,7

| III.26 | Komisjoni haldus (JT.26) |
| --- | --- |

III.26

Komisjoni haldus (JT.26)

1 239,4

1 044,0

84,2

176,8

14,3

18,5

1,5

| III.27 | Eelarve (JT.27) |
| --- | --- |

III.27

Eelarve (JT.27)

77,2

64,7

83,8

11,2

14,5

1,3

1,7

| III.28 | Audit (JT.28) |
| --- | --- |

III.28

Audit (JT.28)

12,3

10,6

86,6

1,4

11,8

0,2

1,6

| III.29 | Statistika (JT.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (JT.29)

148,0

125,8

85,0

16,6

11,2

5,6

3,8

| III.30 | Pensionid ja nendega seotud kulud (JT.30) |
| --- | --- |

III.30

Pensionid ja nendega seotud kulud (JT.30)

1 209,6

1 205,2

99,6

0,0

0,0

4,5

0,4

| III.31 | Keeletalitused (JT.31) |
| --- | --- |

III.31

Keeletalitused (JT.31)

486,1

426,5

87,7

56,6

11,6

2,9

0,6

| III.40 | Reservid (JT.40) |
| --- | --- |

III.40

Reservid (JT.40)

192,9

—

—

—

—

192,9

100,0

| IV | Euroopa Kohus (J. IV) |
| --- | --- |

IV

Euroopa Kohus (J. IV)

349,7

323,1

92,4

18,3

5,2

8,3

2,4

| V | Kontrollikoda (J. V) |
| --- | --- |

V

Kontrollikoda (J. V)

209,8

182,4

86,9

16,7

7,9

10,8

5,2

| VI | Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI) |
| --- | --- |

VI

Majandus- ja Sotsiaalkomitee (J. VI)

134,4

121,5

90,4

9,3

7,0

3,6

2,7

| VII | Regioonide Komitee (J. VII) |
| --- | --- |

VII

Regioonide Komitee (J. VII)

97,2

89,4

92,0

6,7

6,9

1,0

1,1

| VIII | Euroopa Ombudsman (J. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopa Ombudsman (J. VIII)

10,1

8,5

84,3

0,5

5,2

1,1

10,5

| IX | Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopa Andmekaitseinspektor (J. IX)

8,2

5,0

61,1

1,4

16,8

1,8

22,1

Kõik makseteks ettenähtud assigneeringud kokku

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

Finantsraamistik

| 1 | Säästev kasv |
| --- | --- |

1

Säästev kasv

52 103,0

48 828,0

93,7

1 905,3

3,7

1 369,7

2,6

| 2 | Loodusressursside säilitamine ja haldamine |
| --- | --- |

2

Loodusressursside säilitamine ja haldamine

59 630,4

56 647,3

95,0

2 381,9

4,0

601,2

1,0

| 3 | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

1 616,6

1 373,0

84,9

199,3

12,3

44,4

2,7

| 4 | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

4

EL kui ülemaailmne partner

8 101,2

7 486,5

92,4

114,1

1,4

500,6

6,2

| 5 | Halduskulud |
| --- | --- |

5

Halduskulud

9 075,8

7 895,8

87,0

956,8

10,5

223,1

2,5

| 6 | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6

Kompensatsioon

—

—

—

—

—

—

—

Kõik makseteks ettenähtud assigneeringud kokku

130 527,0

122 230,7

93,6

5 557,4

4,3

2 739,0

2,1

V diagramm

Omavahendid 2010. aastal liikmesriikide kaupa

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Tulude täitumine |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (11) | EU 27 (13) |
| — | Traditsioonilised omavahendid |

(miljonit eurot ja %)

Tulude täitumine

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (11)

EU 27 (13)

—

Traditsioonilised omavahendid

1 489,6

42,4

189,4

306,8

3 064,5

17,2

185,6

215,4

1 158,1

1 407,3

1 668,0

26,4

16,8

39,1

12,7

92,6

9,8

1 749,2

166,6

317,8

134,2

100,9

66,6

107,3

127,0

434,3

2 513,5

15 659,3

| — | Käibemaksu-omavahendid |
| --- | --- |

—

Käibemaksu-omavahendid

439,2

46,0

180,9

256,9

1 586,9

19,7

193,8

293,6

760,4

2 380,6

1 558,9

24,9

13,7

31,6

39,3

119,4

8,1

202,3

287,1

518,3

281,7

124,1

50,1

53,4

226,7

149,5

2 629,0

12 475,9

| — | Kogurahvatulu omavahendid |
| --- | --- |

—

Kogurahvatulu omavahendid

2 662,4

247,2

1 051,4

1 705,7

18 703,8

98,9

950,1

1 616,9

7 611,3

14 762,0

11 386,6

124,3

133,9

186,4

196,6

702,2

40,4

4 219,2

2 131,7

2 630,9

1 344,0

859,6

250,9

450,1

1 256,0

2 771,6

12 963,4

91 057,7

| — | Ühendkuningriigi parandus |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi parandus

168,4

14,7

66,8

95,2

249,6

5,6

56,1

168,5

496,2

897,6

615,7

7,7

9,5

10,2

10,7

34,6

2,6

54,9

22,7

167,0

77,2

50,6

16,6

32,3

80,6

36,2

–3 562,7

– 114,8

| — | Madalmaade ja Rootsi vähendus (12) |
| --- | --- |

—

Madalmaade ja Rootsi vähendus (12)

23,6

2,2

9,2

15,9

167,8

0,9

8,6

15,6

69,4

133,4

103,1

1,1

1,2

1,8

1,9

6,2

0,4

– 612,1

18,9

22,9

10,8

8,0

2,3

4,4

11,8

– 148,5

116,1

–3,2

| — | 2007. ja 2008. a kohandused |
| --- | --- |

—

2007. ja 2008. a kohandused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

KOKKU

4 783,2

352,6

1 497,7

2 380,5

23 772,6

142,4

1 394,3

2 310,1

10 095,4

19 580,8

15 332,4

184,5

175,0

269,1

261,2

955,0

61,2

5 613,6

2 626,9

3 656,8

1 847,9

1 143,1

386,6

647,3

1 702,2

3 243,1

14 659,4

119 074,9

4,0 %

0,3 %

1,3 %

2,0 %

20,0 %

0,1 %

1,2 %

1,9 %

8,5 %

16,4 %

12,9 %

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,2 %

0,8 %

0,1 %

4,7 %

2,2 %

3,1 %

1,6 %

1,0 %

0,3 %

0,5 %

1,4 %

2,7 %

12,3 %

100,0 %

VI diagramm

2010. a sooritatud maksed igas liikmesriigis
   (14)

Märkus: 2010. a sooritatud maksed = maksed 2010. a tegevusassigneeringutest + 2009. a ülekannetest

| (miljonit eurot ja %) |
| --- |
| Finantsraamistiku rubriigid |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU (16) | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Kolman dad riigid ja muud (15) | Kokku |
| — | Säästev kasv |

(miljonit eurot ja %)

Finantsraamistiku rubriigid

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU (16)

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Kolman dad riigid ja muud (15)

Kokku

—

Säästev kasv

1 005,0

466,0

2 315,3

301,3

4 202,7

605,4

278,5

2 710,7

5 957,1

2 943,6

3 208,0

86,7

540,0

1 025,4

110,9

2 164,2

72,1

745,7

367,1

7 958,0

3 051,0

566,1

518,8

1 208,9

349,7

449,6

2 459,1

3 161,2

48 828,0

Konkurentsivõime

803,4

68,8

83,0

234,5

1 199,1

39,6

180,2

163,4

831,9

1 469,2

640,5

19,8

31,0

122,6

102,3

78,0

6,2

513,1

204,9

177,0

167,1

53,9

43,0

112,8

196,3

252,0

789,2

3 066,1

11 648,9

Ühtekuuluvus

201,5

397,1

2 232,3

66,8

3 003,7

565,8

98,3

2 547,2

5 125,2

1 474,5

2 567,5

66,9

509,0

902,8

8,6

2 086,2

66,0

232,6

162,2

7 781,0

2 883,9

512,2

475,8

1 096,1

153,4

197,5

1 669,8

95,0

37 179,1

| — | Loodusressursside säilitamine |
| --- | --- |

—

Loodusressursside säilitamine

841,5

575,1

1 062,2

1 153,9

6 968,5

179,7

1 718,4

2 942,5

7 185,3

9 889,1

5 832,6

72,8

287,2

544,1

58,0

1 430,3

22,1

1 125,5

1 356,7

3 697,9

1 267,8

1 439,5

209,1

679,9

909,8

1 064,4

3 978,7

154,9

56 647,3

| — | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

—

Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus

147,0

21,6

14,4

13,2

86,4

9,4

27,5

42,3

54,7

139,0

166,0

5,8

8,7

18,1

12,8

23,3

10,8

148,6

47,7

108,0

29,6

14,6

12,9

8,8

15,6

78,2

68,7

39,3

1 373,0

| — | EL kui ülemaailmne partner |
| --- | --- |

—

EL kui ülemaailmne partner

184,9

144,2

3,5

1,6

71,4

4,1

1,3

4,2

34,4

43,8

37,3

40,3

1,9

2,0

0,4

3,1

—

12,8

20,4

30,1

3,1

278,3

4,2

1,1

6,4

16,9

30,2

6 504,4

7 486,5

| — | Haldus |
| --- | --- |

—

Haldus

4 294,5

14,6

18,7

52,5

193,4

9,1

44,4

41,7

88,6

337,0

269,8

8,2

10,0

11,8

1 346,0

33,0

7,7

87,4

20,8

31,7

30,3

22,5

9,4

11,5

23,4

28,8

139,3

709,9

7 895,8

| — | Kompensatsioon |
| --- | --- |

—

Kompensatsioon

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

KOKKU

6 472,8

1 221,5

3 414,1

1 522,6

11 522,5

807,7

2 070,1

5 741,3

13 320,1

13 352,6

9 513,7

213,8

847,7

1 601,4

1 528,1

3 653,9

112,6

2 120,0

1 812,7

11 825,7

4 381,8

2 321,1

754,3

1 910,2

1 304,9

1 637,8

6 675,9

10 569,7

122 230,7

5,3 %

1,0 %

2,8 %

1,2 %

9,4 %

0,7 %

1,7 %

4,7 %

10,9 %

10,9 %

7,8 %

0,2 %

0,7 %

1,3 %

1,3 %

3,0 %

0,1 %

1,7 %

1,5 %

9,7 %

3,6 %

1,9 %

0,6 %

1,6 %

1,1 %

1,3 %

5,5 %

8,6 %

100,0 %

VII diagramm

Konsolideeritud bilanss
   (17)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2009 |
| Mittelikviidsed varad: |
| Põhivara | 108 | 72 |
| Kinnisvara, seadmed ja vahendid | 4 813 | 4 859 |
| Pikaajalised investeeringud | 2 555 | 2 379 |
| Laenud | 11 640 | 10 764 |
| Pikaajalised ettemaksed | 44 118 | 41 544 |
| Pikaajalised nõuded | 40 | 55 |
| | 63 274 | 59 673 |
| Käibevara: |
| Varud | 91 | 77 |
| Lühiajalised investeeringud | 2 331 | 1 791 |
| Lühiajalised ettemaksed | 10 078 | 9 436 |
| Lühiajalised nõuded | 13 501 | 8 958 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 22 063 | 23 372 |
| | 48 064 | 43 634 |
| Varad kokku | 111 338 | 103 307 |
| Pikaajalised kohustused: |
| Hüvitised töötajatele | (37 172) | (37 242) |
| Pikaajalised eraldised | (1 317) | (1 469) |
| Pikaajalised finantskohustused | (11 445) | (10 559) |
| Muud pikaajalised kohustused | (2 104) | (2 178) |
| | (52 038) | (51 448) |
| Lühiajalised kohustused: |
| Lühiajalised eraldised | (214) | (213) |
| Lühiajalised finantskohustused | (2 004) | (40) |
| Tasumata arved | (84 529) | (93 884) |
| | (86 747) | (94 137) |
| Kohustused kokku | (138 785) | (145 585) |
| Netovara | (27 447) | (42 278) |
| Reservid | 3 484 | 3 323 |
| Liikmesriikidelt saadaolevad summad | (30 931) | (45 601) |
| Netovara | (27 447) | (42 278) |

(miljonit eurot)

31.12.2010

31.12.2009

Mittelikviidsed varad:

Põhivara

108

72

Kinnisvara, seadmed ja vahendid

4 813

4 859

Pikaajalised investeeringud

2 555

2 379

Laenud

11 640

10 764

Pikaajalised ettemaksed

44 118

41 544

Pikaajalised nõuded

40

55

63 274

59 673

Käibevara:

Varud

91

77

Lühiajalised investeeringud

2 331

1 791

Lühiajalised ettemaksed

10 078

9 436

Lühiajalised nõuded

13 501

8 958

Raha ja raha ekvivalendid

22 063

23 372

48 064

43 634

Varad kokku

111 338

103 307

Pikaajalised kohustused:

Hüvitised töötajatele

(37 172)

(37 242)

Pikaajalised eraldised

(1 317)

(1 469)

Pikaajalised finantskohustused

(11 445)

(10 559)

Muud pikaajalised kohustused

(2 104)

(2 178)

(52 038)

(51 448)

Lühiajalised kohustused:

Lühiajalised eraldised

(214)

(213)

Lühiajalised finantskohustused

(2 004)

(40)

Tasumata arved

(84 529)

(93 884)

(86 747)

(94 137)

Kohustused kokku

(138 785)

(145 585)

Netovara

(27 447)

(42 278)

Reservid

3 484

3 323

Liikmesriikidelt saadaolevad summad

(30 931)

(45 601)

Netovara

(27 447)

(42 278)

VIII diagramm

Konsolideeritud tulemiaruanne
   (18)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | 2010 | 2009 |
| Tegevustulud |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 122 328 | 110 537 |
| Muud tegevustulud | 8 188 | 7 532 |
| | 130 516 | 118 069 |
| Tegevuskulud |
| Halduskulud | (8 614) | (8 133) |
| Tegevuskulud | (103 764) | (102 504) |
| | (112 378) | (110 637) |
| Tegevustulem | 18 138 | 7 432 |
| Finantstulu | 1 178 | 835 |
| Finantskulud | (661) | (594) |
| Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes | (1 003) | (683) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis) | (420) | (103) |
| Eelarveaasta tulem | 17 232 | 6 887 |

(miljonit eurot)

2010

2009

Tegevustulud

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

122 328

110 537

Muud tegevustulud

8 188

7 532

130 516

118 069

Tegevuskulud

Halduskulud

(8 614)

(8 133)

Tegevuskulud

(103 764)

(102 504)

(112 378)

(110 637)

Tegevustulem

18 138

7 432

Finantstulu

1 178

835

Finantskulud

(661)

(594)

Muudatused töötajate hüvitiste kohustustes

(1 003)

(683)

Osa sidus- ja ühisettevõtete netokasumis/(kahjumis)

(420)

(103)

Eelarveaasta tulem

17 232

6 887

---

(1)  Lühendite loetelu vt selgitavates märkustes.

(2)  Põhiliselt 25. juuni 2002. aasta finantsmäärus (FM) (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

(3)  Peamised omavahenditega seotud õigusaktid: nõukogu otsus 2007/436/EÜ, Euratom (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17); nõukogu otsus 2000/597/EÜ, Euratom (EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42); nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1).

(4)  On oluline teha vahet „kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute” ja „kulukohustuste assigneeringute” ning „makseteks ettenähtud assigneeringute” ja „maksete assigneeringute” vahel. Termineid „kulukohustuste assigneeringud” ja „maksete assigneeringud” kasutatakse ainult liigendatud assigneeringute kontekstis.

(5)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317, Euratomi asutamislepingu artikkel 106a ning finantsmääruse artikkel 50.

(6)  Vt finantsmääruse artiklid 69–74 ja määrus (EÜ, Euratom) nr 1150/2000.

(7)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 285–287, Euratomi asutamislepingu artikkel 106a ning finantsmääruse artiklid 139–147.

(8)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 319 ja Euratomi asutamislepingu artikkel 106a.

(9)  Lõplikud eelarveassigneeringud pärast eelarvejagude vaheliste ülekannete, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavate assigneeringute ja eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringute arvessevõtmist.

(10)  Lõplikud eelarveassigneeringud pärast eelarvejagude vaheliste ümberpaigutuste, sihtotstarbelisele või sarnasele tulule vastavate assigneeringute ja eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringute arvessevõtmist.

(11)  Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse omavahendite brutosumma (18 222 miljonit eurot) suhtes parandust (3 562,7 miljonit eurot). Seda rahastavad teised liikmesriigid.

(12)  Ajavahemikul 2007–2013 vähendatakse Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhinevat iga-aastaste osamaksete brutosummat. 2010. aastal olid summad vastavalt 612,1 ja 148,5 miljonit eurot.

(13)  Diagrammil ja 2. peatüki tabelis 2.1 esitatud summade erinevus tuleneb käibemaksusaldode ja kogurahvatulu saldode kohandustest ning Ühendkuningriigi parandusest, mis on näidatud vastavate jaotiste ja riikide juures.

(14)  Geograafiline jagunemine mitte vastavalt liikmesriikidele tehtud maksetele, vaid kulude jaotusele komisjoni ABAC-arvestussüsteemis (välja arvatud rubriik „Haldus”, mille andmed esitas eelarve peadirektoraat otse).

(15)  „Kolmandad riigid ja muud” sisaldab peamiselt kulusid seoses väljaspool liitu elluviidud projektidega ja kolmandate riikide osalust, samuti kulusid, mille suhtes ei saa rakendada geograafilist jaotust.

(16)  Luksemburgi summa sisaldab 136 miljoni euro suurust negatiivset kohandust, mis vastab tegevuskulude maksetele, mille tegelikuks saajaks Luksemburg ei ole.

(17)  Bilanss järgib Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande ülesehitust.

(18)  Tulemiaruanne järgib Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande ülesehitust.

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/251 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/251

---

AASTAARUANNE KAHEKSANDAST, ÜHEKSANDAST JA KÜMNENDAST EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSTE KOHTA

2011/C 326/02

Aastaaruanne kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta

SISUKORD

Sissejuhatus

Euroopa Arengufondide eritunnused

I peatükk – kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rakendamine

Rahaline rakendamine

Komisjoni kaheksanda kuni kümnenda EAFi finantsjuhtimise aastaaruanne

II peatükk – Kontrollikoja kinnitav avaldus euroopa arengufondide kohta

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta eelarveaastal 2010 – sõltumatu audiitori aruanne

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Tehingute korrektsus

Süsteemide mõjusus

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

Järeldused ja soovitused

Järeldused

Soovitused

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa Arengufondide (EAFid) kohta. 2010. aasta tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 1
  . |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1.

Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa Arengufondide (EAFid) kohta. 2010. aasta tegevuste ja kulutuste põhiteave on esitatud
  tabelis 1
  .

Euroopa Arengufondide eritunnused

| 2. | Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi jagamiseks arengukoostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Fond loodi 1957. aastal Rooma lepingu alusel. Partnerlusleping kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see annab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Koostöö keskendub vaesuse vähendamisele ja selle lõplikule väljajuurimisele koos selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide ning ÜMTde järkjärguline integreerumine maailmamajandusse. See põhineb kolmel üksteist täiendaval sambal:






  — | arengukoostöö; |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi abi jagamiseks arengukoostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Fond loodi 1957. aastal Rooma lepingu alusel. Partnerlusleping kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see annab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Koostöö keskendub vaesuse vähendamisele ja selle lõplikule väljajuurimisele koos selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide ning ÜMTde järkjärguline integreerumine maailmamajandusse. See põhineb kolmel üksteist täiendaval sambal:

—

arengukoostöö;

| — | majandus- ja kaubanduskoostöö ja |
| --- | --- |

—

majandus- ja kaubanduskoostöö ja

| — | poliitiline mõõde. |
| --- | --- |

—

poliitiline mõõde.

| 3. | Iga EAFi rahastatud tegevused kavandatakse vastava perioodi alguses. Riigistrateegia dokumendi koostavad asjaomane AKV riik või ÜMT ja Euroopa Liit pärast nõupidamist mitmesuguste arengumeetmetes osalejatega, selles on esitatud riigi enda keskmise tähtajaga arengueesmärgid ja -kavad ning näitab ära eraldatud vahendid, mida riik võib saada. |
| --- | --- |

3.

Iga EAFi rahastatud tegevused kavandatakse vastava perioodi alguses. Riigistrateegia dokumendi koostavad asjaomane AKV riik või ÜMT ja Euroopa Liit pärast nõupidamist mitmesuguste arengumeetmetes osalejatega, selles on esitatud riigi enda keskmise tähtajaga arengueesmärgid ja -kavad ning näitab ära eraldatud vahendid, mida riik võib saada.

Tabel 1 –   Euroopa Arengufondid – põhiteave

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Eelarvejaotis | Poliitikavaldkond | Kirjeldus | 2010. aasta maksed | Eelarve haldamise viis |
| Euroopa Arengufondid | 8. EAF | Halduskulud | 0 | |
| Tegevuskulud | | |
| Projektid | 21 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelarvetoetus | 0 | Otsene tsentraliseeritud |
| Projektid | 133 | Detsentraliseeritud |
| Projektid | 2 | Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv |
| | 157 | |
| 9. EAF | Halduskulud | 8 | |
| Tegevuskulud | | |
| Projektid | 204 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelarvetoetus | 63 | Otsene tsentraliseeritud |
| Projektid | 29 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Projektid | 921 | Detsentraliseeritud |
| Projektid | 81 | Koostöös liikmesriikidega |
| | 1 305 | |
| 10. EAF | Halduskulud | 78 | |
| Tegevuskulud | | |
| Projektid | 181 | Otsene tsentraliseeritud |
| Eelarvetoetus | 1 017 | Otsene tsentraliseeritud |
| Projektid | 11 | Kaudne tsentraliseeritud |
| Projektid | 215 | Detsentraliseeritud |
| Projektid | 271 | Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv |
| | 1 772 | |
| Halduskulud kokku | 86 | |
| Tegevuskulud kokku | 3 147 | |
| Projektid | 2 068 | |
| Eelarvetoetus | 1 079 | |
| Eelarveaasta maksed kokku
   (43) | 3 233 | |
| Individuaalsed kulukohustused kokku
   (43) | 3 304 | |
| Üldised kulukohustused kokku
   (43) | 2 187 | |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda koostöötalituse Europaid andmete põhjal. |

(miljonit eurot)

Eelarvejaotis

Poliitikavaldkond

Kirjeldus

2010. aasta maksed

Eelarve haldamise viis

Euroopa Arengufondid

8. EAF

Halduskulud

0

Tegevuskulud

Projektid

21

Otsene tsentraliseeritud

Eelarvetoetus

0

Otsene tsentraliseeritud

Projektid

133

Detsentraliseeritud

Projektid

2

Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv

157

9. EAF

Halduskulud

8

Tegevuskulud

Projektid

204

Otsene tsentraliseeritud

Eelarvetoetus

63

Otsene tsentraliseeritud

Projektid

29

Kaudne tsentraliseeritud

Projektid

921

Detsentraliseeritud

Projektid

81

Koostöös liikmesriikidega

1 305

10. EAF

Halduskulud

78

Tegevuskulud

Projektid

181

Otsene tsentraliseeritud

Eelarvetoetus

1 017

Otsene tsentraliseeritud

Projektid

11

Kaudne tsentraliseeritud

Projektid

215

Detsentraliseeritud

Projektid

271

Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv

1 772

Halduskulud kokku

86

Tegevuskulud kokku

3 147

Projektid

2 068

Eelarvetoetus

1 079

Eelarveaasta maksed kokku
   (43)

3 233

Individuaalsed kulukohustused kokku
   (43)

3 304

Üldised kulukohustused kokku
   (43)

2 187

Allikas: Euroopa Kontrollikoda koostöötalituse Europaid andmete põhjal.

| 4. | EAFe rahastavad liikmesriigid, nende tegevust reguleerib nende oma finantsmäärus ja neid haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud toimingute rahalise rakendamise eest. Komisjonisiseselt haldas 2010. aastal suuremat osa EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi „EuropeAid”), mis vastutab ka suurema osa Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutuste eest (1). Väike osa EAFi projekte (2) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat. Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut. Investeerimisrahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis, (3)
   (4) kuigi EIP teostab nimetatud toiminguid Euroopa Liidu nimel ja vastutusel, kasutades EAFide ressursse. |
| --- | --- |

4.

EAFe rahastavad liikmesriigid, nende tegevust reguleerib nende oma finantsmäärus ja neid haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud toimingute rahalise rakendamise eest. Komisjonisiseselt haldas 2010. aastal suuremat osa EAFi programmidest koostöötalitus EuropeAid (edaspidi „EuropeAid”), mis vastutab ka suurema osa Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate välissuhete ja arengukoostöö tegevusvaldkondade kulutuste eest (1). Väike osa EAFi projekte (2) on seotud humanitaarabiga ning seda juhib humanitaarabi peadirektoraat. Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut. Investeerimisrahastut ei kajastata kontrollikoja esitatavas kinnitavas avalduses ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis, (3)
   (4) kuigi EIP teostab nimetatud toiminguid Euroopa Liidu nimel ja vastutusel, kasutades EAFide ressursse.

| 5. | Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 loodi 1. detsembril 2010 Euroopa välisteenistus, mille ülesanne on toetada Euroopa Liidu kõrget esindajat tema volituste täitmisel ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel ja liidu välissuhtluses esindamise muudes valdkondades. Sellega seoses liitusid 2010. aasta lõpus EuropeAid ja arengu peadirektoraat, moodustades arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid, mis alates 2011. aasta jaanuarist viib ellu suuremat osa EAFi programmidest. |
| --- | --- |

5.

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 loodi 1. detsembril 2010 Euroopa välisteenistus, mille ülesanne on toetada Euroopa Liidu kõrget esindajat tema volituste täitmisel ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisel ja liidu välissuhtluses esindamise muudes valdkondades. Sellega seoses liitusid 2010. aasta lõpus EuropeAid ja arengu peadirektoraat, moodustades arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid, mis alates 2011. aasta jaanuarist viib ellu suuremat osa EAFi programmidest.

| 6. | EAFide toetust rakendatakse projektide kaudu (66 % 2010. aasta maksetest) ja eelarvetoetusest (5) (34 % 2010. aasta maksetest) ning EAFide haldamiseks kasutatakse kolme peamist haldamise viisi (
  tabel 1
  ): tsentraliseeritud haldus, haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ja detsentraliseeritud haldus (6). |
| --- | --- |

6.

EAFide toetust rakendatakse projektide kaudu (66 % 2010. aasta maksetest) ja eelarvetoetusest (5) (34 % 2010. aasta maksetest) ning EAFide haldamiseks kasutatakse kolme peamist haldamise viisi (
  tabel 1
  ): tsentraliseeritud haldus, haldus koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega ja detsentraliseeritud haldus (6).

| 7. | Tsentraliseeritud halduse puhul (49 % maksetest 2010. aastal) rakendab komisjon abimeetmeid otse; koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava halduse puhul (11 % maksetest 2010. aastal), vastutavad rahvusvahelised organisatsioonid Euroopa Liidu rahastatud tegevuste elluviimise eest, kui nende raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlused annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärsed tagatised. EuropeAidi peamised partnerid on ÜRO asutused ja Maailmapank. Detsentraliseeritud halduse puhul (40 % maksetest 2010. aastal) usaldab komisjon teatud tegevuste haldamise abisaajariigi ametivõimudele. EAFi detsentraliseeritud halduse põhimõte esitatud
  joonisel 1
  . |
| --- | --- |

7.

Tsentraliseeritud halduse puhul (49 % maksetest 2010. aastal) rakendab komisjon abimeetmeid otse; koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava halduse puhul (11 % maksetest 2010. aastal), vastutavad rahvusvahelised organisatsioonid Euroopa Liidu rahastatud tegevuste elluviimise eest, kui nende raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlused annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärsed tagatised. EuropeAidi peamised partnerid on ÜRO asutused ja Maailmapank. Detsentraliseeritud halduse puhul (40 % maksetest 2010. aastal) usaldab komisjon teatud tegevuste haldamise abisaajariigi ametivõimudele. EAFi detsentraliseeritud halduse põhimõte esitatud
  joonisel 1
  .

| 8. | EAFi sekkumist rakendatakse riikides ja riikide poolt, mille sisekontrollisüsteemid on üldiselt nõrgad. Tehingute korrektsust ohustava suure riski põhjusteks on enamike abisaajariikide riiklike eelarvevahendite käsutajate vähene suutlikkus, puudused rahastamiskorra loomisel ja rakendamisel ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite puudulik kontroll. Kontrollide läbiviimist raskendavad ka projektipaikade kaugus ja konfliktid teatud piirkondades. |
| --- | --- |

8.

EAFi sekkumist rakendatakse riikides ja riikide poolt, mille sisekontrollisüsteemid on üldiselt nõrgad. Tehingute korrektsust ohustava suure riski põhjusteks on enamike abisaajariikide riiklike eelarvevahendite käsutajate vähene suutlikkus, puudused rahastamiskorra loomisel ja rakendamisel ning rakendusorganisatsioonide ja inspektorite puudulik kontroll. Kontrollide läbiviimist raskendavad ka projektipaikade kaugus ja konfliktid teatud piirkondades.

| 8. | Komisjon leevendab neid riske märkimisväärse varajase avastamis- ja sekkumistegevuse abil. Koostöötalitus EuropeAid (peakorter ja delegatsioonid) teostab kõnealuse kontrolli ulatuse ja laadi suhtes ranget eelkontrolli, mis selgelt ületab õigusaktidega kehtestatud finantskontrolli nõudeid. Seega on kontrollistrateegias oluline roll ennetusmeetmetel, sealhulgas komisjoni töötajate ja eriti riiklike eelarvevahendite käsutajate jaoks ettenähtud koolitust käsitlevatel sätetel. Lisaks on mitmes riigis välja töötatud riiklike eelarvevahendite käsutajate toetamise programm. Viimastel aastatel on märkimisväärselt laiendatud ka juhiste andmist. 2010. aastal avaldati ELi vahenditest abisaajatele ettenähtud finantsjuhtimise suunised. |
| --- | --- |

8.

I PEATÜKK –   KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAKENDAMINE

Rahaline rakendamine

| 9. | 2010. aastal rakendati kaheksandat, üheksandat ja kümnendat EAFi üheaegselt. Iga EAFi leping sõlmitakse tavaliselt viieaastaseks kohustusperioodiks, kuid makseid võib teha pikema aja jooksul. Kaheksas EAF hõlmab ajavahemikku 1995–2000 ja eraldab Euroopa Liidu abi 14 625 miljoni euro ulatuses. Üheksas EAF hõlmab ajavahemikku 2000–2007 ja eraldab Euroopa Liidu abi 15 200 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

9.

2010. aastal rakendati kaheksandat, üheksandat ja kümnendat EAFi üheaegselt. Iga EAFi leping sõlmitakse tavaliselt viieaastaseks kohustusperioodiks, kuid makseid võib teha pikema aja jooksul. Kaheksas EAF hõlmab ajavahemikku 1995–2000 ja eraldab Euroopa Liidu abi 14 625 miljoni euro ulatuses. Üheksas EAF hõlmab ajavahemikku 2000–2007 ja eraldab Euroopa Liidu abi 15 200 miljoni euro ulatuses.

| 10. | Kümnes EAF hõlmab kohustusperioodi 2008–2013 ja eraldab Euroopa Liidu abi 22 682 miljoni euro ulatuses. Fond jõustus 1. juulil 2008. Sellest summast 21 967 miljonit eurot eraldatakse AKV-riikidele ja 285 miljonit eurot ülemeremaadele ja -territooriumidele. Need summad hõlmavad ka 1 500 miljoni euro (AKV riigid) ja 30 miljoni euro (ÜMT) suurust eraldist investeerimisrahastule, mida haldab Euroopa Investeerimispank. 430 miljonit eurot on ette nähtud komisjonile EAFi kavandamise ja rakendamise kulude katteks. |
| --- | --- |

10.

Kümnes EAF hõlmab kohustusperioodi 2008–2013 ja eraldab Euroopa Liidu abi 22 682 miljoni euro ulatuses. Fond jõustus 1. juulil 2008. Sellest summast 21 967 miljonit eurot eraldatakse AKV-riikidele ja 285 miljonit eurot ülemeremaadele ja -territooriumidele. Need summad hõlmavad ka 1 500 miljoni euro (AKV riigid) ja 30 miljoni euro (ÜMT) suurust eraldist investeerimisrahastule, mida haldab Euroopa Investeerimispank. 430 miljonit eurot on ette nähtud komisjonile EAFi kavandamise ja rakendamise kulude katteks.

Diagramm 1 – Detsentraliseeritud halduse põhimõte

Image

| 11. | 2010. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma oli 3 500 miljonit eurot. Osamaksete maksmist ei ole veel lõpetatud üheksanda EAFi puhul. 2011. aastal esitatakse üheksanda EAFi lõplik osamaksunõue ning esimesed osamaksed kümnenda EAFi jaoks, kus osalevad kõik 27 liikmesriiki. |
| --- | --- |

11.

2010. aastal liikmesriikidelt saadud osamaksete kogusumma oli 3 500 miljonit eurot. Osamaksete maksmist ei ole veel lõpetatud üheksanda EAFi puhul. 2011. aastal esitatakse üheksanda EAFi lõplik osamaksunõue ning esimesed osamaksed kümnenda EAFi jaoks, kus osalevad kõik 27 liikmesriiki.

| 12. | Tabelis 2
  esitatakse komisjoni hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine. 2010. aastal võeti üldiseid kulukohustusi kokku summas 2 662 miljonit eurot (neto 2 187 miljonit eurot), mis on 13 % madalam kui komisjoni rahade kasutamise prognoosid (7). Peamiselt on selle põhjuseks komisjoni otsus mitte täita mitut AKV-sisese koostöö programmiga (8) seotud rahastamisotsust ja mõnda V-FLEX raamistikuga seotud tegevust, (9) lisaks ka viivitused kümnenda EAFi ülemeremaade ja -territooriumide programmdokumentide viimistlemisel ja kümnenda EAFi riigistrateegia dokumentide vahehindamisel. EuropeAidi andmeil olid 2010. aasta individuaalsed kulukohustused (10)3 710 miljonit eurot (neto 3 304 miljonit eurot), mis ületasid rahade kasutamise prognoosid 410 miljoni võrra (13 %). Vähemalt 305 miljonit sellest pärineb aga eelmiste aastate kulukohustuste kohta käivate andmete korrigeerimisest. |
| --- | --- |

12.

Tabelis 2
  esitatakse komisjoni hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine. 2010. aastal võeti üldiseid kulukohustusi kokku summas 2 662 miljonit eurot (neto 2 187 miljonit eurot), mis on 13 % madalam kui komisjoni rahade kasutamise prognoosid (7). Peamiselt on selle põhjuseks komisjoni otsus mitte täita mitut AKV-sisese koostöö programmiga (8) seotud rahastamisotsust ja mõnda V-FLEX raamistikuga seotud tegevust, (9) lisaks ka viivitused kümnenda EAFi ülemeremaade ja -territooriumide programmdokumentide viimistlemisel ja kümnenda EAFi riigistrateegia dokumentide vahehindamisel. EuropeAidi andmeil olid 2010. aasta individuaalsed kulukohustused (10)3 710 miljonit eurot (neto 3 304 miljonit eurot), mis ületasid rahade kasutamise prognoosid 410 miljoni võrra (13 %). Vähemalt 305 miljonit sellest pärineb aga eelmiste aastate kulukohustuste kohta käivate andmete korrigeerimisest.

| 12. | Komisjon kinnitab, et ta pidurdas tahtlikult mitmeid projekte, mis ei olnud piisavalt ette valmistatud. Seetõttu oli kulukohustuste määr pisut väiksem kui prognoositud. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Hoolimata asjaolust, et maksed olid kavandatust 8 % väiksemad, oli brutomaksete maht 2010. aastal siiski rekordiline – 3 321 miljonit eurot (neto 3 233 miljonit eurot). Kulutamata kulukohustuste maht vähenes 8 %, 12 490 miljonilt eurolt 11 444 miljoni euroni, mille põhjuseks on 2010. aasta maksete kõrge tase võrreldes uute 2010. aasta kulukohustustega. Vanad ja seisvad kulukohustused (11) suurenesid veel 11 %, 1 217 miljonilt eurolt 1 353 miljoni euroni. |
| --- | --- |

13.

Hoolimata asjaolust, et maksed olid kavandatust 8 % väiksemad, oli brutomaksete maht 2010. aastal siiski rekordiline – 3 321 miljonit eurot (neto 3 233 miljonit eurot). Kulutamata kulukohustuste maht vähenes 8 %, 12 490 miljonilt eurolt 11 444 miljoni euroni, mille põhjuseks on 2010. aasta maksete kõrge tase võrreldes uute 2010. aasta kulukohustustega. Vanad ja seisvad kulukohustused (11) suurenesid veel 11 %, 1 217 miljonilt eurolt 1 353 miljoni euroni.

| 13. | Nagu kontrollikoda märgib, oli maksete maht rekordiline, mis vähendas täitmata kulukohustuste summat. Samuti on komisjon teinud olulist tööd kaheksanda EAFi projektide lõpetamisel.

  Vanade ja mittekasutatavate kohustuste summa suurenemine on seletatav sellega, et eelmistel aastatel, eelkõige 2007. aastal, mil alustas tegevust kümnes EAF, oli kulukohustuste summa suur. |
| --- | --- |

13.

Vanade ja mittekasutatavate kohustuste summa suurenemine on seletatav sellega, et eelmistel aastatel, eelkõige 2007. aastal, mil alustas tegevust kümnes EAF, oli kulukohustuste summa suur.

Tabel 2 –   EAFide ressursside kumulatiivne kasutamine seisuga 31. detsember 2010

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Olukord 2009. aasta lõpus | Eelarve täitmine eelarveaastal 2010 (neto) | Olukord 2010. aasta lõpus |
| Üldsumma | Täitmismäär (45) | 8. EAF (46) | 9. EAF (46) | 10. EAF | Üldsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | Üldsumma | Täitmismäär (45) |
| A – | RESSURSID
   (44) |

(miljonit eurot)

Olukord 2009. aasta lõpus

Eelarve täitmine eelarveaastal 2010 (neto)

Olukord 2010. aasta lõpus

Üldsumma

Täitmismäär (45)

8. EAF (46)

9. EAF (46)

10. EAF

Üldsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

Üldsumma

Täitmismäär (45)

A –

48 746

–85

– 151

282

46

10 701

16 482

21 609

48 792

B –   KASUTAMINE

| 1. | Üldised kulukohustused |
| --- | --- |

1.

35 591

73,0 %

–46

– 116

2 349

2 187

10 698

16 463

10 617

37 778

77,4 %

| 2. | Individuaalsed kulukohustused |
| --- | --- |

2.

29 021

59,5 %

8

476

2 820

3 304

10 507

15 683

6 134

32 324

66,2 %

| 3. | Maksed |
| --- | --- |

3.

23 101

47,4 %

157

1 304

1 772

3 233

10 240

13 121

2 973

26 334

54,0 %

| C – | Välja maksmata (B1–B3) |
| --- | --- |

C –

12 490

25,6 %

458

3 342

7 644

11 444

23,5 %

| D – | Kasutatav saldo (A–B1) |
| --- | --- |

D –

13 155

27,0 %

3

19

10 992

11 014

22,6 %

Allikas: kontrollikoda, EAFide rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2010. aasta seisuga.

Komisjoni kaheksanda kuni kümnenda EAFi finantsjuhtimise aastaaruanne

| 14. | Kümnenda EAFi (12) suhtes kohaldatav finantsmäärus kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoja hinnangul annab aruanne täpse kirjelduse komisjoni eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise (eriti rahalise rakendamise ja kontrollitegevusega seoses), finantsolukorra ja 2010. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste kohta. Kontrollikoda juhib tähelepanu punktis 12 esitatud tähelepanekule eelmistel aastatel võetud eelarvetoetuste individuaalsete kulukohustuste korrigeerimise kohta 2010. aastal. |
| --- | --- |

14.

Kümnenda EAFi (12) suhtes kohaldatav finantsmäärus kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta. Kontrollikoja hinnangul annab aruanne täpse kirjelduse komisjoni eelarveaastaks seatud eesmärkide täitmise (eriti rahalise rakendamise ja kontrollitegevusega seoses), finantsolukorra ja 2010. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste kohta. Kontrollikoda juhib tähelepanu punktis 12 esitatud tähelepanekule eelmistel aastatel võetud eelarvetoetuste individuaalsete kulukohustuste korrigeerimise kohta 2010. aastal.

II PEATÜKK –   KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

| | | |
| --- | --- | --- |

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| |
| --- |

Tulud

Kulukohustused

| |
| --- |

Maksed

| |
| --- |

1. september 2011

| |
| --- |

| |
| --- |

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

| Euroopa Kontrollikoda |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 15. | Kinnitava avalduse punktides VI toodud tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (16) ning kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (17) auditil. Audit hõlmas summade ja avalikustamisega seotud tõendusmaterjali kontrollimist testimise abil. See sisaldas ka kasutatud arvestuspõhimõtete, juhtkonna esitatud oluliste hinnangute ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldise esituslaadi hindamist. |
| --- | --- |

15.

Kinnitava avalduse punktides VI toodud tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad konsolideeritud finantsaruannete (16) ning kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rahalise rakendamise konsolideeritud aruande (17) auditil. Audit hõlmas summade ja avalikustamisega seotud tõendusmaterjali kontrollimist testimise abil. See sisaldas ka kasutatud arvestuspõhimõtete, juhtkonna esitatud oluliste hinnangute ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldise esituslaadi hindamist.

| 16. | Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsusega kirjeldatakse 1. peatüki lisa 1.1 teises osas (kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2010. eelarve täitmise kohta). EAFide tehingute korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse punktides VII–X, põhinevad alljärgneval: |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsusega kirjeldatakse 1. peatüki lisa 1.1 teises osas (kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2010. eelarve täitmise kohta). EAFide tehingute korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse punktides VII–X, põhinevad alljärgneval:

| a) | 195 tehingust koosneva valimi auditeerimine, mis hõlmas 30 individuaalset kulukohustust ning 165 komisjoni kesktalituste ja delegatsioonide tehtud vahe- ja lõppmakset (18). Vajadusel külastati kohapeal rakendusorganisatsioone ja lõplikke abisaajaid, et kontrollida finants- või kuluaruannetes deklareeritud maksete korrektsust; |
| --- | --- |

a)

195 tehingust koosneva valimi auditeerimine, mis hõlmas 30 individuaalset kulukohustust ning 165 komisjoni kesktalituste ja delegatsioonide tehtud vahe- ja lõppmakset (18). Vajadusel külastati kohapeal rakendusorganisatsioone ja lõplikke abisaajaid, et kontrollida finants- või kuluaruannetes deklareeritud maksete korrektsust;

| b) | järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine EuropeAidi kesktalitustes ja delegatsioonides, mis hõlmas järgnevat:






  i) | kontrollikeskkond ja sisekontrollistandardid; |
| --- | --- | --- |

b)

järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine EuropeAidi kesktalitustes ja delegatsioonides, mis hõlmas järgnevat:

i)

kontrollikeskkond ja sisekontrollistandardid;

| ii) | eelarvevahendite käsutajate (sealhulgas ka riiklike eelarvevahendite käsutajate) lepingute ja maksete eelkontroll; |
| --- | --- |

ii)

eelarvevahendite käsutajate (sealhulgas ka riiklike eelarvevahendite käsutajate) lepingute ja maksete eelkontroll;

| iii) | kontroll ja järelevalve; |
| --- | --- |

iii)

kontroll ja järelevalve;

| iv) | välisauditid; |
| --- | --- |

iv)

välisauditid;

| v) | siseaudit; |
| --- | --- |

v)

siseaudit;

| c) | komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüs, mis hõlmas EuropeAidi aasta tegevusaruande hindamist. |
| --- | --- |

c)

komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüs, mis hõlmas EuropeAidi aasta tegevusaruande hindamist.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| 17. | Kontrollikoja hinnangul annab EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembri 2010. aasta seisuga kõikides olulistes küsimustes õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning nende majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

17.

Kontrollikoja hinnangul annab EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembri 2010. aasta seisuga kõikides olulistes küsimustes õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning nende majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

| 17. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja järelduse üle, et EAFi 2010. aasta raamatupidamise aruannetes, nagu ka varasemates aruannetes, ei esinenud olulisi vigu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sarnaselt 2009. aastale leiti siiski EuropeAidi läbiviidud järelkontrollide ja kontrollikoja auditi käigus, et kodeerimisvigade esinemissagedus on endiselt kõrge (19). Kuigi finantsaruannete auditi käigus leitud kodeerimisvigade tõttu tekkinud veamäär ei ületanud olulisuse läve, teevad need endiselt muret, sest võivad mõjutada raamatupidamise aastaaruande ettevalmistamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava periodiseerimisega (20). Sellised vead mõjutavad ka EuropeAidi finantsjuhtimise andmete usaldusväärsust. |
| --- | --- |

18.

Sarnaselt 2009. aastale leiti siiski EuropeAidi läbiviidud järelkontrollide ja kontrollikoja auditi käigus, et kodeerimisvigade esinemissagedus on endiselt kõrge (19). Kuigi finantsaruannete auditi käigus leitud kodeerimisvigade tõttu tekkinud veamäär ei ületanud olulisuse läve, teevad need endiselt muret, sest võivad mõjutada raamatupidamise aastaaruande ettevalmistamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava periodiseerimisega (20). Sellised vead mõjutavad ka EuropeAidi finantsjuhtimise andmete usaldusväärsust.

| 18. | EuropeAid on alates 2009. aastast teinud suuri jõupingutusi arvutipõhistesse süsteemidesse sisestatavate andmete kvaliteedi parandamiseks. Sel eesmärgil algatati 2010/11. aastal juhtimisinfosüsteemi (CRIS) lepingute ja auditimoodulite põhjalik läbivaatus ning tehti horisontaalseid algatusi andmete kvaliteedi parandamiseks.

  Nagu kinnitab ka kontrollikoda, ei avalda nimetatud probleem 2010. aasta aruande kvaliteedile olulist mõju. |
| --- | --- |

18.

Nagu kinnitab ka kontrollikoda, ei avalda nimetatud probleem 2010. aasta aruande kvaliteedile olulist mõju.

Tehingute korrektsus

| 19. | Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et vigadest on mõjutatud 27 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 3,4 % (21). Kontrollikoda kirjeldab allpool olulisi tähelepanekuid põhjalikumalt. |
| --- | --- |

19.

Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 1
  . Tehingute valimi auditeerimisel leiti, et vigadest on mõjutatud 27 % tehingutest. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 3,4 % (21). Kontrollikoda kirjeldab allpool olulisi tähelepanekuid põhjalikumalt.

| 19. | Komisjon märgib, et kontrollikoja eelmise, 2009. aasta tähelepanekute kohaselt ei sisaldanud EuropeAidi EAFi osa olulisi vigu (st alla 2 %), kuid eelarve puhul oli hinnanguline veamäär 2–5 %. Koostöötalituse EuropeAid 2010. aasta eelarve osa puhul leiab kontrollikoda, et selles ei leidu olulisi vigu (1,7 %), kuid EAFi tehingute puhul on see üle 2 % olulisuse läve (3,4 %). Seega tundub, et kontrollikoja auditi tulemuste kohaselt oli koostöötalituse EuropeAid kontrollisüsteem viimase kahe aasta jooksul ühtlaselt tulemuslik ja toimis veelgi paremini kui enne 2009. aastat. |
| --- | --- |

19.

Tulud

| 20. | Kontrollikoja läbiviidud tulutehingute audit näitas, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoja läbiviidud tulutehingute audit näitas, et tehingutes ei esine olulisel määral vigu.

Kulukohustused

| 21. | Kontrollikoja audit näitas, et kulukohustustes ei esine olulisel määral vigu. Detsentraliseeritud haldusega ellu viidud projektide individuaalsed kulukohustused sisaldasid olulisel määral (4 projekti 14st) mittekvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud järgnevaga: hanke-eeskirjade täitmine ja lepingute allakirjutamise õiguslikult siduvad tähtajad. |
| --- | --- |

21.

Kontrollikoja audit näitas, et kulukohustustes ei esine olulisel määral vigu. Detsentraliseeritud haldusega ellu viidud projektide individuaalsed kulukohustused sisaldasid olulisel määral (4 projekti 14st) mittekvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud järgnevaga: hanke-eeskirjade täitmine ja lepingute allakirjutamise õiguslikult siduvad tähtajad.

| 21. | Komisjon jätkab jõupingutusi, et tõhustada lepingute sõlmimise korra alast koolitust, mida pakutakse nii riiklike eelarvevahendite käsutajatele kui ka komisjoni talitustele. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Muude eelarve haldamise viiside alla kuuluvates individuaalsetes kulukohustustes vigu ei leitud. Eelarvetoetuse kulukohustuste osas leidis kontrollikoda, et komisjonipoolse dünaamilise tõlgendamise (22) tõttu tõendas EuropeAid piisavalt ametlikult ja struktureeritult Cotonou lepingu abikõlblikkuskriteeriumidest kinnipidamist. |
| --- | --- |

22.

Muude eelarve haldamise viiside alla kuuluvates individuaalsetes kulukohustustes vigu ei leitud. Eelarvetoetuse kulukohustuste osas leidis kontrollikoda, et komisjonipoolse dünaamilise tõlgendamise (22) tõttu tõendas EuropeAid piisavalt ametlikult ja struktureeritult Cotonou lepingu abikõlblikkuskriteeriumidest kinnipidamist.

| 22. | Komisjonil on hea meel tõdemuse üle, et komisjon on 2009/10. aastal märkimisväärselt edendanud abikõlblikkuse kriteeriumidele vastavuse hindamise ja tõendamise struktureerimist ja formaliseerimist. |
| --- | --- |

22.

Maksed

| 23. | Kontrollikoja auditi käigus leiti, et maksed sisaldavad olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoja auditi käigus leiti, et maksed sisaldavad olulisel määral vigu.

| 23. | Vaata vastust punktile 19. |
| --- | --- |

23.

Projektimaksed

| 24. | Kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu leiti kõikide projektiliikide puhul, välja arvatud tarnelepingud. |
| --- | --- |

24.

Kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu leiti kõikide projektiliikide puhul, välja arvatud tarnelepingud.

| 25. | Peamised projektidele tehtud maksetes tuvastatud kvantifitseeritavad vead olid järgmised: |
| --- | --- |

25.

Peamised projektidele tehtud maksetes tuvastatud kvantifitseeritavad vead olid järgmised:

25.

| a) | täpsus: arvutusvead; |
| --- | --- |

a)

täpsus: arvutusvead;

| b) | tõendamine: arvete või muude tõendavate dokumentide puudumine osutatud teenuste või tarnitud kauba kohta, arved esitati tegelikult tehtud töödest suuremate koguste kohta; |
| --- | --- |

b)

tõendamine: arvete või muude tõendavate dokumentide puudumine osutatud teenuste või tarnitud kauba kohta, arved esitati tegelikult tehtud töödest suuremate koguste kohta;

| c) | abikõlblikkus: hanke-eeskirjade rikkumine, väljaspool rakendusperioodi tehtud kulud või kulud lepingus sätestamata tegevustele ja teenustele, käibemaksu alusetu maksmine. |
| --- | --- |

c)

abikõlblikkus: hanke-eeskirjade rikkumine, väljaspool rakendusperioodi tehtud kulud või kulud lepingus sätestamata tegevustele ja teenustele, käibemaksu alusetu maksmine.

| c) | komisjon on esitanud uued juhendid abi saava riigi kehtestatud maksude kohta. Juhendid peaksid lihtsustama teatavate käibemaksu sisaldavate arvete töötlemist. |
| --- | --- |

c)

| 26. | Kõige sagedamini esinevad mittekvantifitseeritavad vead olid seotud täitmistagatistega, (23) mida ei kohandatud pärast lepingusummade suurenemist, välissuhete peadirektoraadi halduskulude heakskiitmise ja eraldamise menetluste mittejärgimine, ebapiisavad tõendavad dokumendid ja ühtlustamata lepingueeskirjad. |
| --- | --- |

26.

Kõige sagedamini esinevad mittekvantifitseeritavad vead olid seotud täitmistagatistega, (23) mida ei kohandatud pärast lepingusummade suurenemist, välissuhete peadirektoraadi halduskulude heakskiitmise ja eraldamise menetluste mittejärgimine, ebapiisavad tõendavad dokumendid ja ühtlustamata lepingueeskirjad.

Eelarvetoetuse maksed

| 27. | Kontrollikoja audit näitas, et eelarvetoetuse maksetes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu, mille põhjuseks oli ebapiisavalt struktureeritud tõendid abisaajariikide valitsuste rahuldavate edusammude üle riigi rahanduse juhtimises. Seda selgitati peamiselt asjakohase hindamisraamistiku puudumisega, kuna teatud abisaajariikide valitsuste riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid. Mõnel juhul ei võrreldud delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise hindamisaruannetes edusamme võrdlusperioodiks seatud eesmärkidega. Pärast muudetud riigi rahanduse juhtimise edusammude järelevalve- ja aruandlusraamistiku kohaldamist 2010. aasta juunis ei ole aga 2010. aasta teise poole tehingute kontrollimisel selliseid vigu leitud. |
| --- | --- |

27.

Kontrollikoja audit näitas, et eelarvetoetuse maksetes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu, mille põhjuseks oli ebapiisavalt struktureeritud tõendid abisaajariikide valitsuste rahuldavate edusammude üle riigi rahanduse juhtimises. Seda selgitati peamiselt asjakohase hindamisraamistiku puudumisega, kuna teatud abisaajariikide valitsuste riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid. Mõnel juhul ei võrreldud delegatsioonide riigi rahanduse juhtimise hindamisaruannetes edusamme võrdlusperioodiks seatud eesmärkidega. Pärast muudetud riigi rahanduse juhtimise edusammude järelevalve- ja aruandlusraamistiku kohaldamist 2010. aasta juunis ei ole aga 2010. aasta teise poole tehingute kontrollimisel selliseid vigu leitud.

| 27. | Komisjonil on hea meel tõdemuse üle, et alates 2010. aasta juunist, kui võeti kasutusele riigi rahanduse juhtimise edusammude järelevalve- ja aruandluse muudetud raamistik, ei ole leitud vigu riigi rahanduse juhtimise edusammude tõendamise valdkonnas. Komisjon järgib seda lähenemisviisi kõrvalekaldumatult. |
| --- | --- |

27.

Süsteemide mõjusus

| 28. | Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

28.

Süsteemide kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 2
  . Kontrollikoda leidis, et süsteemid olid tehingute korrektsuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 29. | Nagu punktis 4 märgitud, on EuropeAidi ülesandeks viia ellu enamik Euroopa Liidu üldeelarvest ja EAFidest rahastatavatest välisabi meetmetest (24). Kui ei ole teisiti märgitud, puudutavad kontrollikoja tähelepanekud (nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe kui peadirektori aasta tegevusaruande ja kinnituse kohta) kõiki EuropeAidi vastutusvaldkondi. |
| --- | --- |

29.

Nagu punktis 4 märgitud, on EuropeAidi ülesandeks viia ellu enamik Euroopa Liidu üldeelarvest ja EAFidest rahastatavatest välisabi meetmetest (24). Kui ei ole teisiti märgitud, puudutavad kontrollikoja tähelepanekud (nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe kui peadirektori aasta tegevusaruande ja kinnituse kohta) kõiki EuropeAidi vastutusvaldkondi.

Kontrollikeskkond

| 30. | EuropeAidi kontrollikeskkond hinnati mõjusaks nii delegatsioonide kui kesktalituste tasandil. |
| --- | --- |

30.

EuropeAidi kontrollikeskkond hinnati mõjusaks nii delegatsioonide kui kesktalituste tasandil.

| 31. | EuropeAidil on selge kontrollistrateegia vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks ning suurel määral rakendatakse komisjoni sisekontrollistandardeid. 2010. aastal jätkas EuropeAid pingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide edasiseks tugevdamiseks. Nagu märgitud komisjoni vastustes kontrollikoja EAFe käsitlevatele aastaaruannetele 2008 (25) ja 2009, (26) koostas EuropeAid „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks” ja hakkas seda rakendama (27). Kava käsitles suuremat osa kontrollikoja eelmiste aastaaruannete tähelepanekutest ja soovitustest ning hõlmas ka meetmeid kohtade täitmise paremaks sidumiseks organisatsiooni eesmärkidega (28). 2010. aastal oli aga kava rakendamine alles algjärgus. |
| --- | --- |

31.

EuropeAidil on selge kontrollistrateegia vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks ning suurel määral rakendatakse komisjoni sisekontrollistandardeid. 2010. aastal jätkas EuropeAid pingutusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide edasiseks tugevdamiseks. Nagu märgitud komisjoni vastustes kontrollikoja EAFe käsitlevatele aastaaruannetele 2008 (25) ja 2009, (26) koostas EuropeAid „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks” ja hakkas seda rakendama (27). Kava käsitles suuremat osa kontrollikoja eelmiste aastaaruannete tähelepanekutest ja soovitustest ning hõlmas ka meetmeid kohtade täitmise paremaks sidumiseks organisatsiooni eesmärkidega (28). 2010. aastal oli aga kava rakendamine alles algjärgus.

| 31. | „Tegevuskava koostöötalituse EuropeAid juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks” viiakse ellu vastavalt ajakavale ja 2011. aasta keskpaiga seisuga on paljud selle meetmed juba rakendatud. 2011. aasta juulis jõuab lõpule mahukas töö, kui võetakse kasutusele kaks korda aastas esitatava välisabi korraldamise aruande koostamise vahend, mis võimaldab tulemuslikkuse põhinäitajad hankida juhtimise infosüsteemidest. |
| --- | --- |

31.

Eelkontrollid

| 32. | Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonide eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollid vigade ennetamisel, avastamisel ja parandamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

32.

Kontrollikoja hinnangul on delegatsioonide eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollid vigade ennetamisel, avastamisel ja parandamisel osaliselt mõjusad.

Projektid

| 33. | Projektimaksete puhul leiti puudusi seoses kulude õigsuse, tegelikkuse ja abikõlblikkustega (vt punkt 25). Lepingutüübist sõltuvalt toetuvad EuropeAidi eelkontrollid sageli välisinspektorite sertifikaatidele (ehitustööde lepingute puhul) või välisaudititele ja kulude kontrollimisele (programmi eelarvestuse, toetuste ja teenuste osutamise lepingute puhul). Kontrollikoja leitud vigade esinemissagedus kuludes, mida kontrolliti selliste väliste sertifitseerimiste, auditite ja kontrollide abil, näitab seda, et nende meetoditega saadav kindlus on piiratud. Näiteks leidis kontrollikoda vigu 12 tehingus, mis olid seotud pärast välisauditit või välist kulude kontrollimist heaks kiidetud toetuslepingutega. |
| --- | --- |

33.

Projektimaksete puhul leiti puudusi seoses kulude õigsuse, tegelikkuse ja abikõlblikkustega (vt punkt 25). Lepingutüübist sõltuvalt toetuvad EuropeAidi eelkontrollid sageli välisinspektorite sertifikaatidele (ehitustööde lepingute puhul) või välisaudititele ja kulude kontrollimisele (programmi eelarvestuse, toetuste ja teenuste osutamise lepingute puhul). Kontrollikoja leitud vigade esinemissagedus kuludes, mida kontrolliti selliste väliste sertifitseerimiste, auditite ja kontrollide abil, näitab seda, et nende meetoditega saadav kindlus on piiratud. Näiteks leidis kontrollikoda vigu 12 tehingus, mis olid seotud pärast välisauditit või välist kulude kontrollimist heaks kiidetud toetuslepingutega.

| 33. | Kindluse saamisel ei toetu komisjon üksnes kulude kontrollimisele. Koostöötalituse EuropeAid (kohustuslik) auditimetoodika hõlmab riskihinnangut, mille tulemusel valitakse igal aastal välja sellised meetmed, mille suhtes teostatakse riskipõhine audit enamasti lisaks kulude kohustuslikule kontrollimisele. Lisaks sellele jätkab EuropeAid tööd kulude kontrollimise kvaliteedi parandamiseks. Hiljuti avaldati kulutuste kontrollimist käsitlevad tegevussuunised, millest tuleb lähtuda nii komisjoni kui ka abisaajate audiitoritel. Kontrollitulemuste kvaliteeti hindavad ka delegatsioonid ja peakorter. |
| --- | --- |

33.

Eelarvetoetus

| 34. | Eelarvetoetuse osas oli üks märgatav edasiminek see, et 2010. aasta teisel poolel võeti kasutusele uus formaat ja kava delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidest abisaajariikides. Selle eesmärk on tagada, et maksed põhinevad maksetingimuste struktureeritud hindamisel. Osade abisaajariikide riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid aga alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid, mis takistas reformi edusammude struktureeritud hindamist (vt punkt 27). |
| --- | --- |

34.

Eelarvetoetuse osas oli üks märgatav edasiminek see, et 2010. aasta teisel poolel võeti kasutusele uus formaat ja kava delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidest abisaajariikides. Selle eesmärk on tagada, et maksed põhinevad maksetingimuste struktureeritud hindamisel. Osade abisaajariikide riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid aga alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid, mis takistas reformi edusammude struktureeritud hindamist (vt punkt 27).

| 34. | Komisjonil on hea meel tõdemuse üle, et riigi rahanduse juhtimise süsteemide reformide aastaaruannete uus vorm kujutab endast edasiminekut. Eeldatakse, et selle lähenemisviisi lõplik juurdumine võimaldab muuta selgemaks eesmärke ja kasutada hindamisel asjakohaseid võrdlusperioode. |
| --- | --- |

34.

Kontroll ja järelevalve

| 35. | Kontrollikoja hinnangul on EuropaAidi kesktalituste poolne kontroll ja järelevalve mõjus ja delegatsioonidepoolne kontroll ja järelevalve osaliselt mõjus. |
| --- | --- |

35.

Kontrollikoja hinnangul on EuropaAidi kesktalituste poolne kontroll ja järelevalve mõjus ja delegatsioonidepoolne kontroll ja järelevalve osaliselt mõjus.

EuropeAidi kesktalitused

| 36. | EuropeAidi kesktalitused kasutavad mitmeid vahendeid, et kontrollida põhitegevust ja põhikontrollide toimimist. |
| --- | --- |

36.

EuropeAidi kesktalitused kasutavad mitmeid vahendeid, et kontrollida põhitegevust ja põhikontrollide toimimist.

| 37. | Kesktalitused analüüsivad delegatsioonide kaks korda aastas esitatavaid välisabi haldamise aruandeid, et kontrollida projektide rakendamist abisaajariikides ning muid aspekte, nagu näiteks delegatsioonide sisekontrollisüsteeme ja personali. 2010. aastal külastatud delegatsioonides leidis kontrollikoda, et aruanded andsid asjakohast ja usaldusväärset teavet. EuropeAidi tegevuskava eesmärk on tugevdada nende kui peamise kontrolli rolli ning paigutada aruanded „kontrollipüramiidi aluseks ning muuta need peamiseks delegatsioonide ja peakorteri põhiliseks aruandluse töövahendiks”. Selles kontekstis on delegatsioonide juhid 2011. eelarveaasta kohta esmakordselt kohustatud esitama kinnituse oma tegevuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Juhtide kinnitused toetavad peadirektori iga-aastast kinnitust (29). |
| --- | --- |

37.

Kesktalitused analüüsivad delegatsioonide kaks korda aastas esitatavaid välisabi haldamise aruandeid, et kontrollida projektide rakendamist abisaajariikides ning muid aspekte, nagu näiteks delegatsioonide sisekontrollisüsteeme ja personali. 2010. aastal külastatud delegatsioonides leidis kontrollikoda, et aruanded andsid asjakohast ja usaldusväärset teavet. EuropeAidi tegevuskava eesmärk on tugevdada nende kui peamise kontrolli rolli ning paigutada aruanded „kontrollipüramiidi aluseks ning muuta need peamiseks delegatsioonide ja peakorteri põhiliseks aruandluse töövahendiks”. Selles kontekstis on delegatsioonide juhid 2011. eelarveaasta kohta esmakordselt kohustatud esitama kinnituse oma tegevuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Juhtide kinnitused toetavad peadirektori iga-aastast kinnitust (29).

| 38. | Kontrollkülastused delegatsioonidesse aitavad EuropeAidi kesktalitustel hinnata projektide rakendamist ning delegatsioonide sisekorralduse, süsteemide ja protsesside asjakohasust. Lisaks aasta jooksul tehtud 14 kontrollkülastusele analüüsis EuropeAid 2008. ja 2009. aastal tehtud 14 kontrollkülastuse tulemusi. Analüüs rõhutab vajadust suurendada veelgi delegatsioonide rahastamis- ja põhitegevusosakondade suutlikkust ning parandada projektide järelevalvet ja partnerriikide isevastutust. |
| --- | --- |

38.

Kontrollkülastused delegatsioonidesse aitavad EuropeAidi kesktalitustel hinnata projektide rakendamist ning delegatsioonide sisekorralduse, süsteemide ja protsesside asjakohasust. Lisaks aasta jooksul tehtud 14 kontrollkülastusele analüüsis EuropeAid 2008. ja 2009. aastal tehtud 14 kontrollkülastuse tulemusi. Analüüs rõhutab vajadust suurendada veelgi delegatsioonide rahastamis- ja põhitegevusosakondade suutlikkust ning parandada projektide järelevalvet ja partnerriikide isevastutust.

| 39. | EuropeAidi kesktalitused andsid 2009. aasta lõpus välja delegatsioonidele kohapealsete kontrollide tegemiseks mõeldud täiendavad suunised, mis sisaldasid ka valikukriteeriumeid nii põhitegevuse- kui finantsaspektide asjakohaseks kajastamiseks. Suurem osa 2010. aastal külastatud delegatsioone siiski veel ei järginud soovitatud menetlusi (vt punkt 44). Kontrollikoda leidis ka, et EuropeAidi kesktalitused ja delegatsioonid jätkasid projektide järelevalve ja partnerriikide isevastutuse parandamiseks EAFide riiklike eelarvevahendite käsutajate toetamist (vt punkt 43). |
| --- | --- |

39.

EuropeAidi kesktalitused andsid 2009. aasta lõpus välja delegatsioonidele kohapealsete kontrollide tegemiseks mõeldud täiendavad suunised, mis sisaldasid ka valikukriteeriumeid nii põhitegevuse- kui finantsaspektide asjakohaseks kajastamiseks. Suurem osa 2010. aastal külastatud delegatsioone siiski veel ei järginud soovitatud menetlusi (vt punkt 44). Kontrollikoda leidis ka, et EuropeAidi kesktalitused ja delegatsioonid jätkasid projektide järelevalve ja partnerriikide isevastutuse parandamiseks EAFide riiklike eelarvevahendite käsutajate toetamist (vt punkt 43).

| 39. | Koostöötalituse EuropeAid kohapealse kontrolli suuniste täitmine ei ole praegu kohustuslik. Koostöötalituses EuropeAid toimub praegu arutelu järelevalveraamistiku (sh kohapealse kontrolli) korrastamiseks, pidades silmas praegusi ressursipiiranguid (töötajate arv, lähetuste eelarve) ja julgeolekuprobleeme. EuropeAid kavatseb üle minna järelevalve ja hindamise mitmeaastasele kavandamisele ning tugevdada juhendamist ja aruandlust järelevalve valdkonnas. 2011. aastal muudetakse kaks korda aastas delegatsioonide poolt esitatavaid välisabi aruandeid ning koostatakse uued programmide ja projektide olelustsükli haldamise suunised. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EuropeAidi poolt raamlepingu alusel tellitud auditid annavad väärtuslikku teavet süsteemsetest puudustest, mis mõjutavad projektide kontrollisüsteeme ning potentsiaalselt abikõlbmatute kulude taset ja iseloomu. EuropeAidi kesktalitused analüüsivad neid audititulemusi igal aastal ning viivad läbi järelkontrolli. Suurem osa leide on korduvad, hõlmates puudulikku või ebapiisavat dokumentatsiooni ja rakendusorganisatsioonide ebakorrektseid hankemenetlusi. Sellega seoses oli üheks olulisemaks saavutuseks 2010. aasta lõpus valminud ja levitatud dokument „ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud finantsjuhtimise abimaterjalid”, mille eesmärk oli suurendada rakendusorganisatsioonide teadlikkust finantsjuhtimisest ja abikõlblikkuseeskirjadest. |
| --- | --- |

40.

EuropeAidi poolt raamlepingu alusel tellitud auditid annavad väärtuslikku teavet süsteemsetest puudustest, mis mõjutavad projektide kontrollisüsteeme ning potentsiaalselt abikõlbmatute kulude taset ja iseloomu. EuropeAidi kesktalitused analüüsivad neid audititulemusi igal aastal ning viivad läbi järelkontrolli. Suurem osa leide on korduvad, hõlmates puudulikku või ebapiisavat dokumentatsiooni ja rakendusorganisatsioonide ebakorrektseid hankemenetlusi. Sellega seoses oli üheks olulisemaks saavutuseks 2010. aasta lõpus valminud ja levitatud dokument „ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud finantsjuhtimise abimaterjalid”, mille eesmärk oli suurendada rakendusorganisatsioonide teadlikkust finantsjuhtimisest ja abikõlblikkuseeskirjadest.

| 41. | EuropeAidi kesktalitused kontrollivad nõuetest kinnipidamist ka tehingute järelkontrolli kaudu. Nagu eelnevatel aastatel, leiti kontrollimise käigus sageli vigu EuropeAidi CRIS-infosüsteemis (30) sisalduvates andmetes. Hankemenetluste dokumentatsioon leiti samuti olevat puudulik. Finantsmõjuga vead olid seotud aga ettemaksete põhjendamata tasaarveldusega, mis nagunii parandatakse enne lepingute lõpetamist. Ehkki EuropeAid on aastate jooksul tehingute järelkontrollide süsteemi edasi arendanud, ei ole see ikka veel tõhus alustehingute korrektsusega seotud vigade ning eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide puuduste avastamisel. |
| --- | --- |

41.

EuropeAidi kesktalitused kontrollivad nõuetest kinnipidamist ka tehingute järelkontrolli kaudu. Nagu eelnevatel aastatel, leiti kontrollimise käigus sageli vigu EuropeAidi CRIS-infosüsteemis (30) sisalduvates andmetes. Hankemenetluste dokumentatsioon leiti samuti olevat puudulik. Finantsmõjuga vead olid seotud aga ettemaksete põhjendamata tasaarveldusega, mis nagunii parandatakse enne lepingute lõpetamist. Ehkki EuropeAid on aastate jooksul tehingute järelkontrollide süsteemi edasi arendanud, ei ole see ikka veel tõhus alustehingute korrektsusega seotud vigade ning eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollide puuduste avastamisel.

| 41. | Koostöötalitus EuropeAid vaatab praegu läbi oma sisekontrolli struktuuri ja käsitleb uuesti tehingute järelkontrollide süsteemi kulutõhususe küsimusi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | EuropeAid ei ole pannud paika juhtimisinfosüsteeme kohapealsete kontrollide tulemuste ja järelkontrollide seireks, mistõttu on peadirektoril ja delegatsioonide juhtidel keeruline saada kinnitust, et parandusmeetmed on võetud õigeaegselt, eriti seoses leitud vigade parandamisega. Lisaks ei ole veel ühendatud EuropeAidi infosüsteemid CRIS Audit ja CRIS Recovery Orders, mis raskendab parandusmeetmete kontrollimist. |
| --- | --- |

42.

EuropeAid ei ole pannud paika juhtimisinfosüsteeme kohapealsete kontrollide tulemuste ja järelkontrollide seireks, mistõttu on peadirektoril ja delegatsioonide juhtidel keeruline saada kinnitust, et parandusmeetmed on võetud õigeaegselt, eriti seoses leitud vigade parandamisega. Lisaks ei ole veel ühendatud EuropeAidi infosüsteemid CRIS Audit ja CRIS Recovery Orders, mis raskendab parandusmeetmete kontrollimist.

| 42. | Standardse arvutipõhise vahendi puudumine ei tähenda, et auditi- ja järelevalve tulemuste alusel ei võta järelmeetmeid. Iga edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja võtab audititulemuste alusel järelmeetmed ja vajaduse korral väljastab tagasinõudekorralduse.

  EuropeAid eeldab, et süsteemi audititulemuste töötlemise ja tagasinõudekorralduste esitamise moodulid seostatakse juhtimisinfosüsteemiga CRIS 2011. aasta lõpuks.


  Vaata ka vastuseid punktidele 31 ja 62c. |
| --- | --- |

42.

EuropeAid eeldab, et süsteemi audititulemuste töötlemise ja tagasinõudekorralduste esitamise moodulid seostatakse juhtimisinfosüsteemiga CRIS 2011. aasta lõpuks.

Vaata ka vastuseid punktidele 31 ja 62c.

Delegatsioonid

| 43. | Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa EAFide abi saavate riikide riiklike eelarvevahendite käsutajate puhul on kontrollid halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad. EuropeAidi kesktalitused ja delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi kontrollide suutlikkuse suurendamiseks, kuid tulemused olid tihti piiratud, kas siis seetõttu, et riiklike eelarvevahendite käsutajad ei täitnud oma ülesandeid asjakohaselt, ressursid olid piiratud või oli kaadrivoolavus suur. |
| --- | --- |

43.

Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa EAFide abi saavate riikide riiklike eelarvevahendite käsutajate puhul on kontrollid halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad. EuropeAidi kesktalitused ja delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi kontrollide suutlikkuse suurendamiseks, kuid tulemused olid tihti piiratud, kas siis seetõttu, et riiklike eelarvevahendite käsutajad ei täitnud oma ülesandeid asjakohaselt, ressursid olid piiratud või oli kaadrivoolavus suur.

| 43. | Vaata vastust punktile 8. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Suurem osa kontrollikoja 2010. aastal külastatud delegatsioone ei järginud EuropeAidi kohapealsete kontrollide tegemiseks koostatud suuniseid (vt punkt 39). EuropeAidi 2010. aastal koostatud kokkuvõte ajavahemikul 2008 märts – 2009 september (31) tehtud 14 kontrollkülastuse tulemustest näitab, et delegatsioonide ressursid on piiratud, mis pärsib sageli nende suutlikkust teatud peamiste järelevalvetegevuste läbiviimisel, nagu näiteks projektide kohapealne järelevalve (eelkõige seoses rahaliste aspektidega). EuropeAidi tegevuskavas käsitletakse vajadust parandada projektide järelevalvet (32). |
| --- | --- |

44.

Suurem osa kontrollikoja 2010. aastal külastatud delegatsioone ei järginud EuropeAidi kohapealsete kontrollide tegemiseks koostatud suuniseid (vt punkt 39). EuropeAidi 2010. aastal koostatud kokkuvõte ajavahemikul 2008 märts – 2009 september (31) tehtud 14 kontrollkülastuse tulemustest näitab, et delegatsioonide ressursid on piiratud, mis pärsib sageli nende suutlikkust teatud peamiste järelevalvetegevuste läbiviimisel, nagu näiteks projektide kohapealne järelevalve (eelkõige seoses rahaliste aspektidega). EuropeAidi tegevuskavas käsitletakse vajadust parandada projektide järelevalvet (32).

| 44. | Vaata vastust punktidele 39 ja 62c. |
| --- | --- |

44.

Välisauditid

| 45. | Kontrollikoja hinnangul olid välisauditid mõjusad EuropeAidi kesktalituste osas ja osaliselt mõjusad delegatsioonide osas. |
| --- | --- |

45.

Kontrollikoja hinnangul olid välisauditid mõjusad EuropeAidi kesktalituste osas ja osaliselt mõjusad delegatsioonide osas.

EuropeAidi kesktalitused

| 46. | EuropeAidi kesktalitused on töötanud välja ühtse metoodika aasta auditikava koostamiseks, rakendamiseks ja järelkontrolliks, mis on EuropeAidi kesktalitustele ja delegatsioonidele kohustuslik. 2010. aasta oluline edusamm oli ühise võrdlusnäitaja kehtestamine, milleks oli aasta auditite 5 % katvuse saavutamine. EuropeAidi kesktalitused järgisid seda metoodikat. |
| --- | --- |

46.

EuropeAidi kesktalitused on töötanud välja ühtse metoodika aasta auditikava koostamiseks, rakendamiseks ja järelkontrolliks, mis on EuropeAidi kesktalitustele ja delegatsioonidele kohustuslik. 2010. aasta oluline edusamm oli ühise võrdlusnäitaja kehtestamine, milleks oli aasta auditite 5 % katvuse saavutamine. EuropeAidi kesktalitused järgisid seda metoodikat.

| 46. | Komisjonil on hea meel kontrollikoja järelduse üle, et koostöötalituse EuropeAid välisauditi metoodika on eelmise aastaga võrreldes märkimisväärselt paranenud. |
| --- | --- |

46.

| 47. | EuropeAidi kesktalitused kontrollivad põhjalikult delegatsioonide välisauditi funktsiooni ning komisjoni auditi raamlepingu alusel tehtud välisauditite kvaliteeti. Iga-aastane põhjalik kvaliteedikontroll annab kasulikku teavet vajalikest parandustest ning on aluseks välisaudiitoritele antavate edasiste juhiste ja suuniste koostamisele. |
| --- | --- |

47.

EuropeAidi kesktalitused kontrollivad põhjalikult delegatsioonide välisauditi funktsiooni ning komisjoni auditi raamlepingu alusel tehtud välisauditite kvaliteeti. Iga-aastane põhjalik kvaliteedikontroll annab kasulikku teavet vajalikest parandustest ning on aluseks välisaudiitoritele antavate edasiste juhiste ja suuniste koostamisele.

Delegatsioonid

| 48. | Suures osas tegid delegatsioonid oma välisauditeid vastavalt metoodikale. Kontrollikoda leidis siiski valdkondi, mis vajavad parandamist. Nagu märgitud juba kontrollikoja EAFe käsitlevas aastaaruandes 2009, (33) piirab personali nappus delegatsioonides nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruannete kontrollimise ja heakskiidumenetluste pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata. |
| --- | --- |

48.

Suures osas tegid delegatsioonid oma välisauditeid vastavalt metoodikale. Kontrollikoda leidis siiski valdkondi, mis vajavad parandamist. Nagu märgitud juba kontrollikoja EAFe käsitlevas aastaaruandes 2009, (33) piirab personali nappus delegatsioonides nende suutlikkust algatada riskianalüüsi alusel läbiviidavaid auditeid, sest esmatähtsad on kohustuslikud auditid. Ka on sel negatiivne mõju auditiaruannete kontrollimise ja heakskiidumenetluste pikkusele, millega kaasneb oht, et abikõlbmatud kulud jäävad tagasi saamata.

| 48. | Kuigi töötajate vähesus mõjutab tõepoolest auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse kestust, ei tee komisjon lõppmakseid enne, kui kõik nõutavad auditiaruanded on kätte saadud. Seetõttu on oht, et abikõlbmatute kulude eest väljamakstud summad jäävad tagasi saamata, väga väike. |
| --- | --- |

48.

Siseaudit

| 49. | Kontrollikoja hinnangul on siseaudit mõjus. |
| --- | --- |

49.

Kontrollikoja hinnangul on siseaudit mõjus.

| 50. | Siseauditi üksus (34) täitis oma esmase eesmärgi anda peadirektorile piisav kindlus seoses EuropeAidi riskide juhtimise, kontrolli ja sisemiste juhtimisprotsesside mõjususega. 2009. aastal esinenud personali nappuse probleem lahendati ning siseauditi üksus täitis oma 2010. aasta töökava täies mahus. |
| --- | --- |

50.

Siseauditi üksus (34) täitis oma esmase eesmärgi anda peadirektorile piisav kindlus seoses EuropeAidi riskide juhtimise, kontrolli ja sisemiste juhtimisprotsesside mõjususega. 2009. aastal esinenud personali nappuse probleem lahendati ning siseauditi üksus täitis oma 2010. aasta töökava täies mahus.

| 51. | 2010. aastal on märkimisväärselt vähenenud aeg, mis kulub EuropeAidi kesktalitustel auditaruannete eelnõude kommenteerimiseks ning siseauditi üksuse ja siseauditi talituse soovituste järelkontrolliks (35). Ikka veel esines olulisi viivitusi mõningate eelmiste aastate soovituste rakendamisel, peamiselt seoses personali ja IT-küsimustega. |
| --- | --- |

51.

2010. aastal on märkimisväärselt vähenenud aeg, mis kulub EuropeAidi kesktalitustel auditaruannete eelnõude kommenteerimiseks ning siseauditi üksuse ja siseauditi talituse soovituste järelkontrolliks (35). Ikka veel esines olulisi viivitusi mõningate eelmiste aastate soovituste rakendamisel, peamiselt seoses personali ja IT-küsimustega.

| 51. | Auditi käigus esitatud soovituste rakendamisel esines olulisi viivitusi põhjustel, mis on seotud personalipoliitika ja arvutisüsteemidega. Mõlemal juhul on kiirete lahenduste leidmine väga raske, arvestades aastase planeerimistsükli raames poliitika muutmise ja muudatuste rakendamise ettevalmistamiseks kuluvat aega. Siiski rakendab EuropeAid kõiki soovitusi ja võtab järelmeetmeid väga hoolikalt. See puudutab ka iga kuue kuu tagant esitatavaid auditi juhtimise aruandeid. |
| --- | --- |

51.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe usaldusväärsus

| 52. | Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3
  . |
| --- | --- |

52.

Komisjoni juhtkonna esitatud teabe kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 3
  .

| 53. | Aasta tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Aruandest selgub, et arvestades EuropeAidi mitmeaastase kontrollisüsteemi struktuuri ja tulemusi, ei usu EuropeAid, et allesjäänud veamäär (36) väärib reservatsiooni esitamist peadirektori kinnituses. Tõendeid selle väite toetuseks aga endiselt ei esitata. |
| --- | --- |

53.

Aasta tegevusaruanne annab õiglase ülevaate mitmesuguste kehtivate järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamisest ja tulemustest. Aruanne on selge ja informatiivne, eelkõige tänu kvantitatiivsete näitajate kasutamisele. Aruandest selgub, et arvestades EuropeAidi mitmeaastase kontrollisüsteemi struktuuri ja tulemusi, ei usu EuropeAid, et allesjäänud veamäär (36) väärib reservatsiooni esitamist peadirektori kinnituses. Tõendeid selle väite toetuseks aga endiselt ei esitata.

| 53. | Komisjon arvab, et koostöötalituse EuropeAid peadirektori aasta tegevusaruande kinnitava avalduse nelja koostisosa kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad on piisavad, et peadirektor saaks nende alusel esitada mõistliku kinnituse, ning annavad täpse hinnangu koostöötalituse EuropeAid finantsjuhtimise korrektsusele. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Selleks, et näidata, kuidas eri kontrollitasandid aitavad kaasa vigade avastamisele ja parandamisele, esitas EuropeAid esmakordselt kokkuvõtte eelkontrollide ning tehingute järelkontrollide abil avastatud ja parandatud vigadest (37). Andmed ei ole siiski täielikud, kuna puudub põhjalik teave EuropeAidi väljaspool auditiraamistikku tehtud auditite ja kulude kontrolli või abisaajate algatatud kontrolli järel avastatud ja parandatud vigadest. |
| --- | --- |

54.

Selleks, et näidata, kuidas eri kontrollitasandid aitavad kaasa vigade avastamisele ja parandamisele, esitas EuropeAid esmakordselt kokkuvõtte eelkontrollide ning tehingute järelkontrollide abil avastatud ja parandatud vigadest (37). Andmed ei ole siiski täielikud, kuna puudub põhjalik teave EuropeAidi väljaspool auditiraamistikku tehtud auditite ja kulude kontrolli või abisaajate algatatud kontrolli järel avastatud ja parandatud vigadest.

| 54. | Aasta tegevusaruandest nähtub selgelt, et audiitorite avastatud ja parandatud vigu käsitlevad andmed hõlmavad ainult koostöötalituse EuropeAid auditi raamlepingu kohaste lepinguliste audiitorite andmeid. Seega on koostöötalituse EuropeAid iga-aastase vigade avastamise ja parandamise rahaline tulem palju suurem, kui võib järeldada aruandest. Infotehnoloogia arendamine võimaldaks keskpikas perspektiivis hõlmata ka kohapealsete lepinguliste audiitorite finantsjäreldused, kuid sellise lahenduse kulutõhusust ei ole põhjalikult hinnatud. |
| --- | --- |

54.

| 55. | EuropeAid ei ole veel välja töötanud põhinäitajat, mille abil hinnata pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade finantsmõju. Nagu märgitud juba kontrollikoja EAFe käsitlevas aastaaruandes2009, (38) ei ole sellise näitaja puudumise tõttu EuropeAidil võimalik tõendada, et puuduste ja vigade finantsmõju jääb allapoole kehtivat olulisuse taset. Kontrollikoda märgib, et EuropeAid töötab välja metoodikat sellise teabe esitamiseks (39). |
| --- | --- |

55.

EuropeAid ei ole veel välja töötanud põhinäitajat, mille abil hinnata pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade finantsmõju. Nagu märgitud juba kontrollikoja EAFe käsitlevas aastaaruandes2009, (38) ei ole sellise näitaja puudumise tõttu EuropeAidil võimalik tõendada, et puuduste ja vigade finantsmõju jääb allapoole kehtivat olulisuse taset. Kontrollikoda märgib, et EuropeAid töötab välja metoodikat sellise teabe esitamiseks (39).

| 55. | Koostöötalitus EuropeAid alustas peadirektoraadi (pärast kõikide kontrollide teostamist) allesjäänud vigade määra arvutamise metoodika väljatöötamist kavakohaselt 2010. aastal ja jätkab seda vastavalt ajakavale 2011. aastal. Metoodika kiideti heaks 2011. aasta märtsis ning 2011. aasta mais käivitati prooviuuring selle kontrollimiseks ja täielikuks rakendamiseks vajalike tööde kava väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Eelarveaasta 2010 osas kinnitas EuropeAidi peadirektor, et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et olemasolevad kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii seoses tehingute korrektsusega. Kontrollikoja audit seda väidet ei kinnita. Auditi käigus leiti, et EuropeAidi süsteemid olid osaliselt mõjusad ning EuropeAidi poolt EAFidest ja ELi välissuhete ja arengukoostöö üldeelarvest tehtud maksed sisaldasid olulisel määral vigu (40). |
| --- | --- |

56.

Eelarveaasta 2010 osas kinnitas EuropeAidi peadirektor, et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et olemasolevad kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii seoses tehingute korrektsusega. Kontrollikoja audit seda väidet ei kinnita. Auditi käigus leiti, et EuropeAidi süsteemid olid osaliselt mõjusad ning EuropeAidi poolt EAFidest ja ELi välissuhete ja arengukoostöö üldeelarvest tehtud maksed sisaldasid olulisel määral vigu (40).

| 56. | Komisjon on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku olelustsüklit. Ta on seisukohal, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid on töökindlad ning neid on eelmise aastaga võrreldes märkimisväärselt täiustatud. Kontrollikoja eelmiste aastate soovitusi on täidetud. Paljud parandused on heaks kiitnud ka kontrollikoda, kelle hinnangu kohaselt on kontrollisüsteemi kesksed osad mõjusad. Muu hulgas hinnati 2010. aastal mõjusaks koostöötalituse EuropeAid kontrollikeskkond.

  Vaata ka vastust punktile 19. |
| --- | --- |

56.

Vaata ka vastust punktile 19.

| 57. | Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

57.

Kontrollikoda on seisukohal, et peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| 57. | Vaata vastust punktile 53. |
| --- | --- |

57.

Järeldused ja soovitused

Järeldused

| 58. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EAFide 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

58.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EAFide 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

| 59. | Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaastal: |
| --- | --- |

59.

Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2010 lõppenud eelarveaastal:

59.

| a) | ei esinenud EAFide tuludes olulisel määral vigu; |
| --- | --- |

a)

ei esinenud EAFide tuludes olulisel määral vigu;

| b) | ei sisaldanud EAFide individuaalsed kulukohustused olulisel määral vigu, kuid sisaldasid märkimisväärsel arvul mittekvantifitseeritavaid vigu; |
| --- | --- |

b)

ei sisaldanud EAFide individuaalsed kulukohustused olulisel määral vigu, kuid sisaldasid märkimisväärsel arvul mittekvantifitseeritavaid vigu;

| c) | EAFide maksed sisaldasid olulisel määral vigu. |
| --- | --- |

c)

EAFide maksed sisaldasid olulisel määral vigu.

| c) | Vaata vastust punktile 19. |
| --- | --- |

c)

| 60. | Tuginedes oma audititööle järeldab kontrollikoda, et EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad. |
| --- | --- |

60.

Tuginedes oma audititööle järeldab kontrollikoda, et EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid maksete seaduslikkuse tagamisel osaliselt mõjusad.

| 60. | Vaata vastust punktile 56. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Nagu märgitud eelnevates aastaaruannetes EAFide kohta, on EuropeAid pannud paika põhjaliku kontrollistrateegia, kuid teatud valdkondades esineb veel puudusi. 2010. aasta lõpus avaldas EuropeAid „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks”. Kava käsitles mitmeid kontrollikoja eelnevate aastaaruannete ja ka käesoleva aastaaruande tähelepanekuid ja soovitusi ning selle abil saab oluliselt parandada EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemide kavandamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

61.

Nagu märgitud eelnevates aastaaruannetes EAFide kohta, on EuropeAid pannud paika põhjaliku kontrollistrateegia, kuid teatud valdkondades esineb veel puudusi. 2010. aasta lõpus avaldas EuropeAid „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks”. Kava käsitles mitmeid kontrollikoja eelnevate aastaaruannete ja ka käesoleva aastaaruande tähelepanekuid ja soovitusi ning selle abil saab oluliselt parandada EuropeAidi järelevalve- ja kontrollisüsteemide kavandamist ja rakendamist.

| 61. | Vaata vastust punktile 31. |
| --- | --- |

61.

Soovitused

| 62. | Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes antud soovitustega tegelemise tulemused on esitatud
  lisas 4
  . Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja kokkuvõtete põhjal soovitab kontrollikoda, et EuropeAid viib ellu järgmised tegevuskavas ette nähtud meetmed: |
| --- | --- |

62.

Kontrollikoja varasemates aastaaruannetes antud soovitustega tegelemise tulemused on esitatud
  lisas 4
  . Käesoleva kontrollimise ning 2010. aasta leidude ja kokkuvõtete põhjal soovitab kontrollikoda, et EuropeAid viib ellu järgmised tegevuskavas ette nähtud meetmed:

62.

| a) | töötab välja põhinäitaja, mille abil hinnata pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade finantsmõju (vt punkt 55) (41); |
| --- | --- |

a)

töötab välja põhinäitaja, mille abil hinnata pärast eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade finantsmõju (vt punkt 55) (41);

| a) | Koostöötalitus EuropeAid alustas peadirektoraadi (pärast kõikide kontrollide teostamist) allesjäänud vigade määra arvutamise metoodika väljatöötamist kavakohaselt 2010. aastal ja jätkab seda vastavalt ajakavale 2011. aastal. Metoodika kiideti heaks 2011. aasta märtsis ning 2011. aasta mais käivitati prooviuuring selle kontrollimiseks ja täielikuks rakendamiseks vajalike tööde kava väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

a)

| b) | hindab mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust (vt punktid 41 ja 61) (42); |
| --- | --- |

b)

hindab mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust (vt punktid 41 ja 61) (42);

| b) | Komisjon alustas kontrollide kulutõhususe alast tööd kogu koostöötalituse EuropeAid kontrollistrateegia läbivaatamise raames juba 2010. aastal. See töö vaadatakse läbi ja taaskäivitatakse 2011/12. aastal vastavalt finantsmääruse läbivaatamise lõplikele tulemustele.

  Vaata ka vastust punktile 41. |
| --- | --- |

b)

Vaata ka vastust punktile 41.

| c) | suurendab mitmeaastaste järelevalve- ja hindamiskavade alusel tehtava projektide järelevalve (sealhulgas ka kohapealsete kontrollide) tõhusust (vt punkt 44). |
| --- | --- |

c)

suurendab mitmeaastaste järelevalve- ja hindamiskavade alusel tehtava projektide järelevalve (sealhulgas ka kohapealsete kontrollide) tõhusust (vt punkt 44).

| c) | EuropeAid kavatseb üle minna järelevalve ja hindamise mitmeaastasele kavandamisele ning tugevdada juhendamist ja aruandlust järelevalve valdkonnas. 2011. aastal muudetakse kaks korda aastas delegatsioonide esitatavaid välisabi aruandeid ning koostatakse uued programmide ja projektide olelustsükli haldamise suunised. |
| --- | --- |

c)

| 63. | Kontrollikoda soovitab EuropeAidil ka: |
| --- | --- |

63.

Kontrollikoda soovitab EuropeAidil ka:

63.

| a) | kontrollida välisinspektorite sertifikaatide, auditite ja kulude kontrolli usaldusväärsust (vt punkt 33); |
| --- | --- |

a)

kontrollida välisinspektorite sertifikaatide, auditite ja kulude kontrolli usaldusväärsust (vt punkt 33);

| a) | mis puudutab välisinspektorite sertifikaatide, auditite ja kulude kontrolli usaldusväärsust ja kvaliteeti, siis komisjoni talitused kontrollivad seda. Lisaks muutis komisjon 2008. aastal kohustuslikuks tehnilise auditi teostamise selliste ehitustööde lepingute puhul, mille summa ületab 15 miljonit eurot, ja avaldas ka sellekohase standardjuhendi. Tehniline audit hõlmab kogu projekti olelustsüklit projekteerimisest rakendamiseni, sealhulgas välisinspektorite sertifikaatide kontrolli. Kõnealuste muudatuste mõju ei pruukinud 2010. aastal veel täielikult ilmneda. Komisjon kaalub praegu ka abisaajate lepingust tulenevate kulude kontrollimise kvaliteedi parandamise võimalusi. |
| --- | --- |

a)

| b) | võtta kasutusele juhtimisinfosüsteem, mis võimaldab peadirektoril ja delegatsioonide juhtidel paremini kontrollida kohapealsete kontrollide, järelkontrollide, välisauditite ja kulude kontrolli tulemusi (vt punkt 42); |
| --- | --- |

b)

võtta kasutusele juhtimisinfosüsteem, mis võimaldab peadirektoril ja delegatsioonide juhtidel paremini kontrollida kohapealsete kontrollide, järelkontrollide, välisauditite ja kulude kontrolli tulemusi (vt punkt 42);

| b) | Komisjon töötab välja juhtimisinfosüsteeme (eelkõige uut veebipõhist delegatsioonide aruandluse süsteemi), et juhtkond saaks paremini jälgida selle valdkonna tegevuse ja finantsjuhtimise andmeid.

  Vaata ka vastust punkti 62 alapunktile c. |
| --- | --- |

b)

Vaata ka vastust punkti 62 alapunktile c.

| c) | ühendada EuropeAidi infosüsteemid CRIS Audit ja CRIS Recovery Orders (vt punkt 42); |
| --- | --- |

c)

ühendada EuropeAidi infosüsteemid CRIS Audit ja CRIS Recovery Orders (vt punkt 42);

| c) | EuropeAid eeldab, et süsteemi audititulemuste töötlemise ja tagasinõudekorralduste esitamise moodulid seostatakse juhtimisinfosüsteemiga CRIS 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

c)

| d) | jätkata pingutusi tagamaks, et andmed salvestatakse CRIS-infosüsteemi täielikult ja õigeaegselt (vt punktid 18 ja 41). |
| --- | --- |

d)

jätkata pingutusi tagamaks, et andmed salvestatakse CRIS-infosüsteemi täielikult ja õigeaegselt (vt punktid 18 ja 41).

| d) | EuropeAid jätkab 2009. aastal alustatud jõupingutusi sisestatavate andmete kvaliteedi parandamiseks. Sel eesmärgil algatati 2010/11. aastal juhtimisinfosüsteemi (CRIS) lepingute ja auditimoodulite põhjalik ülevaatus. |
| --- | --- |

d)

| 64. | Eelarvetoetuse puhul soovitab kontrollikoda, et EuropeAid: |
| --- | --- |

64.

Eelarvetoetuse puhul soovitab kontrollikoda, et EuropeAid:

64.

| a) | tagab, et delegatsioonid kasutavad järjepidevalt uut formaati ja kava delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidest abisaajariikides, et anda struktureeritud ja ametlik ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest (punkt 34); |
| --- | --- |

a)

tagab, et delegatsioonid kasutavad järjepidevalt uut formaati ja kava delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemide reformidest abisaajariikides, et anda struktureeritud ja ametlik ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest (punkt 34);

| a) | Komisjon tagab muudetud formaadi järjekindla kasutamise, et edendada struktureeritud ja vormikohast lähenemisviisi riigi rahanduse juhtimise edusammude hindamisele. |
| --- | --- |

a)

| b) | edendab poliitilise dialoogi abil selge hindamisraamistiku kehtestamist abisaajariikide riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammidele (punkt 34). |
| --- | --- |

b)

edendab poliitilise dialoogi abil selge hindamisraamistiku kehtestamist abisaajariikide riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammidele (punkt 34).

| b) | Komisjon tunnistab, et selge raamistik abisaajate riigi rahanduse juhtimise reformistrateegiate hindamiseks tuleb kehtestada kohe eelarvetoetuse andmise alguses. Seda lähenemisviisi toetab asjaomaste ametiasutuste korrapärane poliitiline dialoog. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Vt 5. peatükk „Välisabi, arengukoostöö ja laienemine” kontrollikoja 2010. aasta aastaaruandes ELi eelarve täitmise kohta.

(2)  Moodustab 1,1 % 2010. aastal tehtud maksetest.

(3)  Vt 10. EAFi suhtes kohaldatava nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 artiklid 118, 125 ja 134 (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1) ja kontrollikoja arvamus nr 9/2007 selle määruse heakskiitmise ettepaneku kohta (ELT C 12, 28.1.2008).

(4)  Nende tegevuste kontrollikoja poolt läbiviidava auditi reeglid on sätestatud kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (ülalmainitud kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008 finantsmääruse artikkel 134).

(5)  Eelarvetoetuse raames kannab komisjon rahalised vahendid üle partnerriigi riigikassasse, et anda täiendavaid eelarveressursse riikliku arengustrateegia toetuseks.

(6)  10. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklid 21–29.

(7)  Üldised kulukohustused on seotud rahastamisotsustega. Bruto- ja netosumma vahe tuleneb kulukohustustest vabastamisest.

(8)  Vastavalt Cotonou lepingule on AKV-sisene koostöö osa piirkondlikust koostöö- ja integratsiooniraamistikust, ning hõlmab kõiki piirkondlikke meetmeid, millest saavad kasu paljud või kõik AKV riigid.

(9)  Toetus arengumaadele finantskriisi mõjudega toimetulemiseks.

(10)  On seotud individuaalsete lepingutega. Bruto- ja netosummade vahe tuleneb kulukohustustest vabastamisest.

(11)  Vanad kasutamata kulukohustused on rohkem kui 5 aastat tagasi kulukohustusega seotud vahendid, mis on endiselt kulutamata. Seisvad kulukohustused on kulukohustustega seotud, kuid rohkem kui kaks aastat kulutamata vahendid.

(12)  Artiklid 118 ja 124.

(13)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja Euroopa Arengufondide nõuete tabelit.

(14)  Vastavalt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklitele 2, 3 ja 4, artikli 125 lõikele 4 ja artiklile 134 ei laiene avaldus EAFi vahendite sellele osale, mida haldab ja mille eest vastutab EIP.

(15)  EAFi peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS). Kooskõlas finantsmäärusega koostati 2010. eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted Euroopa Liidule omase keskkonnaga, EAFide rakendamist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige raha liikumisel.

(16)  Vt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008. aasta finantsmääruse artikkel 122: finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet ja EAFi nõuete tabelit.

(17)  Vt kümnenda EAFi suhtes kohaldatava 18. veebruari 2008. aasta finantsmääruse artikkel 123: rahalise rakendamise aruanded sisaldavad assigneeringuid, kulukohustusi ja makseid kirjeldavaid tabeleid.

(18)  EuropeAid: 128 projekti ja 20 eelarvetoetuse tehingut; humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat: 7 humanitaarabi projektikulude tehingut; välissuhete peadirektoraat: 10 halduskulude tehingut.

(19)  Näiteks lepingu liik, lepingu algus- ja lõpukuupäevad.

(20)  Periodiseerimise eesmärk on tagada, et nii tulud kui kulud on täielikult ja täpselt kirjendatud õigesse aruandeaastasse.

(21)  Kontrollikoja kõige tõenäolisema veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang ehk kõige tõenäolisem veamäär. Kontrollikojal on 95 % kindlus, et üldkogumi veamäär on vahemikus 1,0 % ja 5,9 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(22)  Vt eriaruanne nr 2/2005 AKV riikidele antava EAFi eelarvetoetuse kohta, punktid 28 ja 29 (ELT C 249, 7.10.2005).

(23)  Täitmistagatis (ehitustöö- või tarnelepingute puhul) esitatakse tellijale makse vastu mis tahes kahju eest, mis tuleneb töövõtja ebaõnnestunud katsest täita täielikult ja nõuetekohaselt oma lepingujärgseid kohustusi.

(24)  Välja arvatud ühinemiseelne abi, abi Lääne-Balkani riikidele, humanitaarabi, makromajanduslik finantsabi, ühine välis- ja julgeolekupoliitika ja kiirreageerimise kord.

(25)  Punkt 54.

(26)  Punkt 54 b.

(27)  Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks, 19.11.2010.

(28)  Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks, 19.11.2010, meede 7.1 ja 7.2.

(29)  Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks, 19.11.2010, meetmed 2.1 ja 2.2.

(30)  Ühine infosüsteem RELEX (Common RELEX Information System).

(31)  EuropeAid 01: „Kontrollkülastused ajavahemikul märts 2008 – september 2009: peamiste soovituste kokkuvõte”, 17.12.2010.

(32)  Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks, 19.11.2010, meede 6.2.

(33)  Punkt 47.

(34)  Siseauditi üksus on üks komisjoni peadirektoraadi üksustest. Seda juhib üksuse juhataja, kes annab aru otse peadirektorile. Üksuse ülesanne on tagada sõltumatu kindlus sisekontrollisüsteemide mõjususe kohta eesmärgiga parandada peadirektoraadi tehinguid.

(35)  Siseauditi talitus on komisjoni peadirektoraat. Selle ülesanne on tagada sõltumatu kindlus sisekontrollisüsteemide mõjususe kohta ja aidata komisjoni arvamuste, nõuannete ja soovituste kaudu.

(36)  Pärast läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud veamäär.

(37)  EuropeAidi 2010. aasta tegevusaruanne, punkt 3.1.2.2.4, lk 30.

(38)  Punkt 50.

(39)  EuropeAidi 2010. aasta tegevusaruanne, punkt 3.1.2.2.4, lk 30.

(40)  Vt 5. peatükk „Välisabi, arengukoostöö ja laienemine” kontrollikoja aastaaruandes ELi 2010. aasta eelarve täitmise kohta, punktid 5.35 ja 5.36 ning lisa 5.1.

(41)  Vt ka kontrollikoja EAFe käsitlev aastaaruanne 2009, punkt 54(a).

(42)  Vt ka kontrollikoja EAFe käsitlev aastaaruanne 2009, punkt 54(b).

(43)  Eelarveaasta 2010 netosummad.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda koostöötalituse Europaid andmete põhjal.

(44)  Esialgsed eraldised 8., 9. ja 10. EAFile, kaasrahastamine, intressid, erinevad vahendid, ülekanded eelnevatest EAFidest ja korrektsioonid.

(45)  Protsendina vahenditest.

(46)  Negatiivsete summade puhul on tegu kulukohustustest vabastatud summadega.

Allikas: kontrollikoda, EAFide rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2010. aasta seisuga.

---

LISA 1

EUROOPA ARENGUFONDIDE TEHINGUTE KONTROLLI TULEMUSED

| | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektid | Eelarvetoetus | Kokku |
| VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR |
| Kulukohustused kokku: | 20 | 10 | 30 | 50 | 45 | 60 |
| Tehingute arv kokku (nendest): | 145 | 20 | 165 | 170 | 170 | 148 |
| Ettemaksed | 0 | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| Vahe-/lõppmaksed | 145 | 20 | 165 | 170 | 130 | 148 |
| KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2) |
| Kontrollitud maksete osakaal, mis oli: |
| Vigadest mõjutamata | 74 % | (107) | 65 % | (13) | 73 % | (120) | 78 % | 76 % | 63 % |
| Vigadest mõjutatud | 26 % | (38) | 35 % | (7) | 27 % | (45) | 22 % | 24 % | 37 % |
| Vigadest mõjutatud maksete analüüs |
| Analüüs vea tüübi kaupa |
| Mittekvantifitseeritavad vead | 39 % | (15) | 100 % | (7) | 49 % | (22) | 65 % | 61 % | 49 % |
| Kvantifitseeritavad vead | 61 % | (23) | 0 % | (0) | 51 % | (23) | 35 % | 39 % | 51 % |
| Abikõlblikkusvead | 70 % | (16) | 0 % | (0) | 70 % | (16) | 23 % | 44 % | 68 % |
| Tõendamisvead | 17 % | (4) | 0 % | (0) | 17 % | (4) | 23 % | 38 % | 21 % |
| Täpsusvead | 13 % | (3) | 0 % | (0) | 13 % | (3) | 54 % | 19 % | 11 % |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| Kõige tõenäolisem veamäär: | 3,4 % | | | |
| Alumine veapiir | 1,0 % | | | |
| Ülemine veapiir | 5,9 % | | | |

2010

2009

2008

2007

Projektid

Eelarvetoetus

Kokku

VALIMI SUURUS JA STRUKTUUR

Kulukohustused kokku:

20

10

30

50

45

60

Tehingute arv kokku (nendest):

145

20

165

170

170

148

Ettemaksed

0

0

0

0

40

0

Vahe-/lõppmaksed

145

20

165

170

130

148

KONTROLLI TULEMUSED (1)
   (2)

Kontrollitud maksete osakaal, mis oli:

Vigadest mõjutamata

74 %

(107)

65 %

(13)

73 %

(120)

78 %

76 %

63 %

Vigadest mõjutatud

26 %

(38)

35 %

(7)

27 %

(45)

22 %

24 %

37 %

Vigadest mõjutatud maksete analüüs

Analüüs vea tüübi kaupa

Mittekvantifitseeritavad vead

39 %

(15)

100 %

(7)

49 %

(22)

65 %

61 %

49 %

Kvantifitseeritavad vead

61 %

(23)

0 %

(0)

51 %

(23)

35 %

39 %

51 %

Abikõlblikkusvead

70 %

(16)

0 %

(0)

70 %

(16)

23 %

44 %

68 %

Tõendamisvead

17 %

(4)

0 %

(0)

17 %

(4)

23 %

38 %

21 %

Täpsusvead

13 %

(3)

0 %

(0)

13 %

(3)

54 %

19 %

11 %

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Kõige tõenäolisem veamäär:

3,4 %

Alumine veapiir

1,0 %

Ülemine veapiir

5,9 %

---

(1)  Selleks, et paremini arvesse võtta poliitikavaldkondade rühma valdkondade erinevaid riskiprofiile, jagati valim segmentideks.

(2)  Sulgudes esitatud numbrid näitavad tehingute tegelikku arvu.

---

LISA 2

EUROOPA ARENGUFONDIDEST JA ÜLDEELARVEST RAHASTATAVA ARENGUABI SÜSTEEMIDE KONTROLLI TULEMUSED

Hinang valitud järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Süsteem | Kontrollikeskkond | Eelkontrollid | Kontroll ja järelevalve | Välisauditid | Siseauditid | Üldhinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAidi kesksüsteem | Mõjus | Osaliselt mõjus | Mõjus | Mõjus | Mõjus | Osaliselt mõjus |
| Delegatsioonid | Mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | E/K | Osaliselt mõjus |

Süsteem

Kontrollikeskkond

Eelkontrollid

Kontroll ja järelevalve

Välisauditid

Siseauditid

Üldhinnang

EuropeAidi kesksüsteem

Mõjus

Osaliselt mõjus

Mõjus

Mõjus

Mõjus

Osaliselt mõjus

Delegatsioonid

Mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

E/K

Osaliselt mõjus

Üldhinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemidele

| Üldhinnang | 2010 | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus | Osaliselt mõjus |

Üldhinnang

2010

2009

2008

2007

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

Osaliselt mõjus

---

LISA 3

KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE ANALÜÜSI TULEMUSED EUROOPA ARENGUFONDIDEST JA ÜLDEELARVEST RAHASTATAVA ARENGUABI KOHTA

| Peamised peadirektoraadid | Peadirektori kinnituse sisu
   (1) | Esitatud reservatsioonid | Kontrollikoja tähelepanekud | Üldhinnang usaldusväärsusele |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 | 2009 |
| Koostöötalitus EuropeAid | Reservatsioonideta | E/K | EuropeAid on pannud paika tervikliku kontrollistrateegia ning parandanud jätkuvalt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu. | B | B |
| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |

Peamised peadirektoraadid

Peadirektori kinnituse sisu
   (1)

Esitatud reservatsioonid

Kontrollikoja tähelepanekud

Üldhinnang usaldusväärsusele

2010

2009

Koostöötalitus EuropeAid

Reservatsioonideta

E/K

EuropeAid on pannud paika tervikliku kontrollistrateegia ning parandanud jätkuvalt oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülesehitust ja rakendamist. Kontrollikoja auditi käigus leiti siiski, et teatud kontrollid on endiselt puudulikud ning maksed sisaldavad olulisel määral vigu.

B

B

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

(1)  Peadirektor kinnitab, et tema hinnangul annavad kehtestatud kontrollimenetlused vajaliku kindluse tehingute korrektsuse kohta.

| A: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

A:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele õiglase hinnangu.

| B: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu. |
| --- | --- |

B:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne annavad finantsjuhtimise korrektsusele osaliselt õiglase hinnangu.

| C: | peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut. |
| --- | --- |

C:

peadirektori kinnitus ja aasta tegevusaruanne ei anna finantsjuhtimise korrektsusele õiglast hinnangut.

---

LISA 4

EUROOPA ARENGUFONDIDEGA SEOTUD VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Tehtud edusammud | Komisjoni vastus | Kontrollikoja hinnang |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja, mis tugineb näiteks lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi kontrollimisel (Aastaaruanne 2009, punkt 54 a); | EuropeAidi üldise kontrollistrateegia hindamine on käimas; viidatakse kavale „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks”. EuropeAid palkas väliskonsultandi, et töötada välja usaldusväärne ja teostatav metoodika. EuropeAidi juhtkond peaks selle heaks kiitma 2011. aasta esimesel poolel. | Koostöötalitus EuropeAid alustas peadirektoraadi (pärast kõikide kontrollide teostamist) allesjäänud vigade määra arvutamise metoodika väljatöötamist kavakohaselt 2010. aastal ja jätkab seda vastavalt ajakavale 2011. aastal. Metoodika kiideti heaks 2011. aasta märtsis ning 2011. aasta mais käivitati prooviuuring selle kontrollimiseks ja täielikuks rakendamiseks vajalike tööde kava väljatöötamiseks. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust (Aastaaruanne 2009, punkt 54 b); | Nagu eelnevas soovituses märgitud, on EuropeAidi üldise kontrollistrateegia hindamine käimas; koostatud on kontrollikulude prognoos. Töö konsolideeritakse eelarve peadirektoraadiga ühise teatise saatmiseks 2011. aastal. | Komisjon alustas kontrollide kulutõhususe alast tööd 2010. aastal. See töö vaadatakse läbi ja taaskäivitatakse 2011/12. aastal vastavalt finantsmääruse läbivaatamise lõplikele tulemustele. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud kõrge loomupärase vigade riski vähendamisele rakendusorganisatsioonide, töövõtjate ja abisaajate tasandil ning piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta (Aastaaruanne 2009, punkt 54 c); | Finantsjuhtimise abimaterjalid said valmis ja levitamine algas 2010. aasta detsembris. Alates 2011. aasta veebruarist on materjal saadaval ka veebis. | See soovitus on täielikult rakendatud. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt (Aastaaruanne 2009, punkt 54 d); | Kontrollikoda tunnistab EuropeAidi pingutusi selle küsimuse lahendamiseks, kuid seitsmest 2010. aastal külastatud delegatsioonist kolmes oli CRIS Auditisse siiski sisestatud piiratud arvul andmeid. | EuropeAid alustas 2011. aastal CRISi auditimooduli läbivaatamist. Koos CRISi andmete kvaliteedi parandamiseks tehtava horisontaalse tööga peaks see keskpikas perspektiivis oluliselt parandama auditimooduli andmete kvaliteeti. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| 2009 | CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlmbatute kulude lõpliku summa ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga (Aastaaruanne 2009, punkt 54 e). | Selles valdkonnas 2010. aasta jooksul edusamme ei tehtud. | See soovitus esitati Euroopa Kontrollikoja 2009. aasta aruandes, mis avaldati 2010. aasta novembris. Komisjon nõustus soovitusega. Seejuures tuleb arvestada, et iga-aastasesse planeerimistsüklisse kandmata IT-projektide käivitamiseks kuluv aeg on väga pikk. Kuigi CRISi auditimooduli läbivaatamise raames alustati kavandamist ja projekteerimist juba 2011. aastal, rakendatakse selle tulemused tõenäoliselt alles 2012. aastal. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad (Aastaaruanne 2009, punkt 55 a); | Kõikides 2010. aastal auditeeritud kümnendast EAFist rahastatud eelarvetoetuse programmide rahastamislepingutes on selgelt ja üheselt esitatud näitajad, sihid, arvutusmeetodid ja tõendamisallikad. | See soovitus on täielikult rakendatud. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |
| EuropeAid peab tagama, et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata (st tulemused, mida abisaajariigi valitsus pidi asjaomase perioodi jooksul saavutama), tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt vastavalt kavale (Aastaaruanne 2009, punkt 55 b). | Juunis 2010 võeti kasutusele uus formaat delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemidest, sh ka uus reformi edusammude hindamiskava. Abisaajariikide poolne saavutuste võrdlemine lühiajaliste (12 kuud) ja keskpika perioodi (järgmised kolm aastat) selgete ja realistlike prioriteetsete eesmärkidega lihtsustab struktureeritud ja ametlikku hindamist. Siiski leidis kontrollikoda 2010. aastal juhtumeid, mil riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid, mis takistas reformi edusammude struktureeritud hindamist. | See soovitus on täielikult rakendatud. Lisaks 2010. aasta juuni aruandluse suunistele on komisjon välja töötanud abisaajate riigi rahanduse juhtimise reformistrateegiate asjakohasuse ja usaldusväärsuse hindamise raamistiku, mille nõuded tuleb täita enne eelarvetoetuse andmise programmi algust. Seejuures on eriti oluline kujundada selliste selgete võrdlusaluste ja eesmärkidega hindamisraamistik, mida saab kontrollida kogu programmi elluviimise vältel. 2011. aasta veebruaris anti raamistik delegatsioonidele AKV riikides, kes lähtuvad sellest uute programmide ettevalmistamisel. | Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Tehtud edusammud

Komisjoni vastus

Kontrollikoja hinnang

2009

EuropeAid peab oma üldise kontrollistrateegia hindamise kontekstis töötama välja pärast kõiki läbiviidud eel- ja järelkontrolle allesjäänud vigade hinnangulise rahalise mõju põhinäitaja, mis tugineb näiteks lõpetatud projektide statistiliselt esindusliku valimi kontrollimisel (Aastaaruanne 2009, punkt 54 a);

EuropeAidi üldise kontrollistrateegia hindamine on käimas; viidatakse kavale „Tegevuskava EuropeAidi juhtimis- ja kontrollipüramiidi tugevdamiseks”. EuropeAid palkas väliskonsultandi, et töötada välja usaldusväärne ja teostatav metoodika. EuropeAidi juhtkond peaks selle heaks kiitma 2011. aasta esimesel poolel.

Koostöötalitus EuropeAid alustas peadirektoraadi (pärast kõikide kontrollide teostamist) allesjäänud vigade määra arvutamise metoodika väljatöötamist kavakohaselt 2010. aastal ja jätkab seda vastavalt ajakavale 2011. aastal. Metoodika kiideti heaks 2011. aasta märtsis ning 2011. aasta mais käivitati prooviuuring selle kontrollimiseks ja täielikuks rakendamiseks vajalike tööde kava väljatöötamiseks.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

EuropeAid peab selle hindamise kontekstis hindama oma mitmesuguste kontrollide (eriti tehingute järelkontrollisüsteemi) kulutõhusust (Aastaaruanne 2009, punkt 54 b);

Nagu eelnevas soovituses märgitud, on EuropeAidi üldise kontrollistrateegia hindamine käimas; koostatud on kontrollikulude prognoos. Töö konsolideeritakse eelarve peadirektoraadiga ühise teatise saatmiseks 2011. aastal.

Komisjon alustas kontrollide kulutõhususe alast tööd 2010. aastal. See töö vaadatakse läbi ja taaskäivitatakse 2011/12. aastal vastavalt finantsmääruse läbivaatamise lõplikele tulemustele.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

EuropeAid peab lõplikult välja töötama ja levitama finantsjuhtimise abimaterjale, mis on suunatud kõrge loomupärase vigade riski vähendamisele rakendusorganisatsioonide, töövõtjate ja abisaajate tasandil ning piisava teadlikkuse tagamisele finantsjuhtimise ja abikõlblikkuseeskirjade kohta (Aastaaruanne 2009, punkt 54 c);

Finantsjuhtimise abimaterjalid said valmis ja levitamine algas 2010. aasta detsembris. Alates 2011. aasta veebruarist on materjal saadaval ka veebis.

See soovitus on täielikult rakendatud.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

EuropeAid peaks tagama, et delegatsioonid salvestavad andmed CRIS Auditisse täielikult ja õigeaegselt (Aastaaruanne 2009, punkt 54 d);

Kontrollikoda tunnistab EuropeAidi pingutusi selle küsimuse lahendamiseks, kuid seitsmest 2010. aastal külastatud delegatsioonist kolmes oli CRIS Auditisse siiski sisestatud piiratud arvul andmeid.

EuropeAid alustas 2011. aastal CRISi auditimooduli läbivaatamist. Koos CRISi andmete kvaliteedi parandamiseks tehtava horisontaalse tööga peaks see keskpikas perspektiivis oluliselt parandama auditimooduli andmete kvaliteeti.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

2009

CRIS Auditi ülesehitust tuleb muuta nii, et see annab teavet ka abikõlmbatute kulude lõpliku summa ja finantskorrektsioonide kohta, mis on tehtud pärast auditi kontrollimise ja heakskiidu menetluse lõpetamist auditeeritavaga (Aastaaruanne 2009, punkt 54 e).

Selles valdkonnas 2010. aasta jooksul edusamme ei tehtud.

See soovitus esitati Euroopa Kontrollikoja 2009. aasta aruandes, mis avaldati 2010. aasta novembris. Komisjon nõustus soovitusega. Seejuures tuleb arvestada, et iga-aastasesse planeerimistsüklisse kandmata IT-projektide käivitamiseks kuluv aeg on väga pikk. Kuigi CRISi auditimooduli läbivaatamise raames alustati kavandamist ja projekteerimist juba 2011. aastal, rakendatakse selle tulemused tõenäoliselt alles 2012. aastal.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

EuropeAid peab tagama, et tulemuspõhiste väljamaksete muutuvsummadega osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusallikad (Aastaaruanne 2009, punkt 55 a);

Kõikides 2010. aastal auditeeritud kümnendast EAFist rahastatud eelarvetoetuse programmide rahastamislepingutes on selgelt ja üheselt esitatud näitajad, sihid, arvutusmeetodid ja tõendamisallikad.

See soovitus on täielikult rakendatud.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

EuropeAid peab tagama, et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata (st tulemused, mida abisaajariigi valitsus pidi asjaomase perioodi jooksul saavutama), tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei pruugitud ellu viia vastavalt vastavalt kavale (Aastaaruanne 2009, punkt 55 b).

Juunis 2010 võeti kasutusele uus formaat delegatsioonide iga-aastaseks aruandluseks riigi rahanduse juhtimissüsteemidest, sh ka uus reformi edusammude hindamiskava. Abisaajariikide poolne saavutuste võrdlemine lühiajaliste (12 kuud) ja keskpika perioodi (järgmised kolm aastat) selgete ja realistlike prioriteetsete eesmärkidega lihtsustab struktureeritud ja ametlikku hindamist. Siiski leidis kontrollikoda 2010. aastal juhtumeid, mil riigi rahanduse juhtimise reformiprogrammid olid alles koostamisel või puudusid neil realistlikud, selged ja prioriteetsed eesmärgid, mis takistas reformi edusammude struktureeritud hindamist.

See soovitus on täielikult rakendatud. Lisaks 2010. aasta juuni aruandluse suunistele on komisjon välja töötanud abisaajate riigi rahanduse juhtimise reformistrateegiate asjakohasuse ja usaldusväärsuse hindamise raamistiku, mille nõuded tuleb täita enne eelarvetoetuse andmise programmi algust. Seejuures on eriti oluline kujundada selliste selgete võrdlusaluste ja eesmärkidega hindamisraamistik, mida saab kontrollida kogu programmi elluviimise vältel. 2011. aasta veebruaris anti raamistik delegatsioonidele AKV riikides, kes lähtuvad sellest uute programmide ettevalmistamisel.

Kontrollikoda võtab komisjoni vastuse arvesse.

---