# Úradný vestník C 279/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2011.279.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 279 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5423. septembra 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2011.279.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 279

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5423. septembra 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov |
| 2011/C 279/01 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k hodnotiacej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o smernici o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES) | 1 |
| 2011/C 279/02 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 | 11 |
| 2011/C 279/03 | Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou | 20 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

2011/C 279/01

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k hodnotiacej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o smernici o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES)

1

2011/C 279/02

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999

11

2011/C 279/03

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou

20

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 279/04 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  ) | 28 |
| 2011/C 279/05 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  ) | 28 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2011/C 279/04

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  )

1

28

2011/C 279/05

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  )

1

28

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 279/06 | Výmenný kurz eura | 29 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2011/C 279/06

Výmenný kurz eura

29

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2011/C 279/07 | MEDIA 2007 – Vývoj, distribúcia, propagácia a vzdelávanie – Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/21/11 – Podpora vývoja produkčných projektov – Hraných, tvorivých dokumentárnych a animovaných filmov – Jednotlivé projekty, Balíky projektov a balíky projektov 2. stupeň | 30 |
| 2011/C 279/08 | MEDIA 2007 – Rozvoj, distribúcia, propagácia a odborná príprava – Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/22/11 – Podpora pre rozvoj interaktívnych diel online a offline | 33 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 279/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 279/10 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 37 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2011/C 279/07

MEDIA 2007 – Vývoj, distribúcia, propagácia a vzdelávanie – Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/21/11 – Podpora vývoja produkčných projektov – Hraných, tvorivých dokumentárnych a animovaných filmov – Jednotlivé projekty, Balíky projektov a balíky projektov 2. stupeň

30

2011/C 279/08

MEDIA 2007 – Rozvoj, distribúcia, propagácia a odborná príprava – Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/22/11 – Podpora pre rozvoj interaktívnych diel online a offline

33

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2011/C 279/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  )

1

36

2011/C 279/10

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/1

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k hodnotiacej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o smernici o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES)

2011/C 279/01

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7 a 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (2),

so zreteľom na nariadenie (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (3), a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO

I.   ÚVOD

I.1.   Publikovanie správy

| 1. | 18. apríla 2011 Komisia predstavila hodnotiacu správu o smernici o uchovávaní údajov (ďalej len „hodnotiaca správa“) (4). Hodnotiaca správa bola v ten istý deň odoslaná európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov na informáciu. Z dôvodov uvedených v časti I.2 nižšie vydáva európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z vlastnej iniciatívy a v súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 toto stanovisko. |
| --- | --- |

1.

18. apríla 2011 Komisia predstavila hodnotiacu správu o smernici o uchovávaní údajov (ďalej len „hodnotiaca správa“) (4). Hodnotiaca správa bola v ten istý deň odoslaná európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov na informáciu. Z dôvodov uvedených v časti I.2 nižšie vydáva európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z vlastnej iniciatívy a v súlade s článkom 41 nariadenia (ES) č. 45/2001 toto stanovisko.

| 2. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov mal ešte pred prijatím oznámenia možnosť poskytnúť svoje neformálne pripomienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že niekoľko z nich Komisia pri príprave záverečnej verzie dokumentu zohľadnila. |
| --- | --- |

2.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov mal ešte pred prijatím oznámenia možnosť poskytnúť svoje neformálne pripomienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že niekoľko z nich Komisia pri príprave záverečnej verzie dokumentu zohľadnila.

| 3. | Komisia pripravila hodnotiacu správu v rámci plnenia povinnosti, ktorá jej vyplýva z článku 14 smernice o uchovávaní údajov a spočíva v hodnotení uplatňovania smernice a jej vplyvu na hospodárske subjekty a spotrebiteľov, ako aj v posúdení, či je potrebné zmeniť a doplniť ustanovenia smernice. (5) Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia, napriek tomu, že jej to priamo nevyplýva z článku 14, zohľadnila v správe aj „dôsledky uplatňovania smernice na základné práva vzhľadom na kritiku, ktorej je uchovávanie údajov vo všeobecnosti podrobované“. (6) |
| --- | --- |

3.

Komisia pripravila hodnotiacu správu v rámci plnenia povinnosti, ktorá jej vyplýva z článku 14 smernice o uchovávaní údajov a spočíva v hodnotení uplatňovania smernice a jej vplyvu na hospodárske subjekty a spotrebiteľov, ako aj v posúdení, či je potrebné zmeniť a doplniť ustanovenia smernice. (5) Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia, napriek tomu, že jej to priamo nevyplýva z článku 14, zohľadnila v správe aj „dôsledky uplatňovania smernice na základné práva vzhľadom na kritiku, ktorej je uchovávanie údajov vo všeobecnosti podrobované“. (6)

I.2.   Dôvody vypracovania a cieľ súčasného stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 4. | Smernica o uchovávaní údajov predstavuje reakciu EÚ na naliehavé problémy bezpečnosti, ktoré sa objavili po veľkých teroristických útokoch v Madride v roku 2004 a v Londýne v roku 2005. Napriek legitímnosti vypracovania systému uchovávania údajov bola vznesená kritika, ktorá sa týkala obrovského vplyvu tohto opatrenia na súkromie občanov. |
| --- | --- |

4.

Smernica o uchovávaní údajov predstavuje reakciu EÚ na naliehavé problémy bezpečnosti, ktoré sa objavili po veľkých teroristických útokoch v Madride v roku 2004 a v Londýne v roku 2005. Napriek legitímnosti vypracovania systému uchovávania údajov bola vznesená kritika, ktorá sa týkala obrovského vplyvu tohto opatrenia na súkromie občanov.

| 5. | Povinnosť uchovávať údaje podľa smernice o uchovávaní údajov umožňuje príslušným vnútroštátnym orgánom spätne vysledovať telefónne hovory a internetové aktivity všetkých osôb v EÚ pri každom použití telefónu alebo internetu, a to až v období dvoch rokov. |
| --- | --- |

5.

Povinnosť uchovávať údaje podľa smernice o uchovávaní údajov umožňuje príslušným vnútroštátnym orgánom spätne vysledovať telefónne hovory a internetové aktivity všetkých osôb v EÚ pri každom použití telefónu alebo internetu, a to až v období dvoch rokov.

| 6. | Uchovávanie telekomunikačných údajov jednoznačne predstavuje zásah do práva na súkromie všetkých osôb, ktoré sa stanovuje v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach (ďalej len „dohovor EDĽP“) a v článku 7 Charty základných práv EÚ. |
| --- | --- |

6.

Uchovávanie telekomunikačných údajov jednoznačne predstavuje zásah do práva na súkromie všetkých osôb, ktoré sa stanovuje v článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach (ďalej len „dohovor EDĽP“) a v článku 7 Charty základných práv EÚ.

| 7. | Európsky súd pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) opakovane vyhlásil, že „už samotné ukladanie údajov týkajúcich sa súkromného života jednotlivcov predstavuje zásah do práva podľa článku 8 (dohovoru EDĽP)“ (7). V konkrétnej súvislosti s telefonickými údajmi ESĽP vyhlásil, že „poskytnutie týchto informácií polícii bez súhlasu telefónneho účastníka je tiež [...] zásahom do práva zabezpečeného v článku 8 (dohovoru EDĽP)“ (8). |
| --- | --- |

7.

Európsky súd pre ľudské práva (ďalej len „ESĽP“) opakovane vyhlásil, že „už samotné ukladanie údajov týkajúcich sa súkromného života jednotlivcov predstavuje zásah do práva podľa článku 8 (dohovoru EDĽP)“ (7). V konkrétnej súvislosti s telefonickými údajmi ESĽP vyhlásil, že „poskytnutie týchto informácií polícii bez súhlasu telefónneho účastníka je tiež [...] zásahom do práva zabezpečeného v článku 8 (dohovoru EDĽP)“ (8).

| 8. | Z článku 8 ods. 2 dohovoru EDĽP a článku 52 ods. 1 Charty základných práv EÚ vyplýva, že zásah možno odôvodniť len vtedy, ak je v súlade so zákonom, slúži na legitímne ciele a je potrebný v demokratickej spoločnosti na dosiahnutie takého legitímneho cieľa. |
| --- | --- |

8.

Z článku 8 ods. 2 dohovoru EDĽP a článku 52 ods. 1 Charty základných práv EÚ vyplýva, že zásah možno odôvodniť len vtedy, ak je v súlade so zákonom, slúži na legitímne ciele a je potrebný v demokratickej spoločnosti na dosiahnutie takého legitímneho cieľa.

| 9. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva, že pre orgány na presadzovanie práva môže byť pri boji s terorizmom a inými závažnými trestnými činmi veľmi dôležitá dostupnosť určitých prevádzkových údajov a údajov o polohe. Zároveň však európsky dozorný úradník pre ochranu údajov opakovane vyjadril pochybnosti o oprávnenosti uchovávania údajov v takom rozsahu vzhľadom na právo na súkromie a právo na ochranu údajov (9). Rovnaké pochybnosti má aj množstvo organizácií občianskej spoločnosti (10). |
| --- | --- |

9.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva, že pre orgány na presadzovanie práva môže byť pri boji s terorizmom a inými závažnými trestnými činmi veľmi dôležitá dostupnosť určitých prevádzkových údajov a údajov o polohe. Zároveň však európsky dozorný úradník pre ochranu údajov opakovane vyjadril pochybnosti o oprávnenosti uchovávania údajov v takom rozsahu vzhľadom na právo na súkromie a právo na ochranu údajov (9). Rovnaké pochybnosti má aj množstvo organizácií občianskej spoločnosti (10).

| 10. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov už od roku 2005 rôznym spôsobom pozorne sleduje vytváranie, vykonávanie a hodnotenie smernice. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal v roku 2005 po publikovaní návrhu smernice Komisiou kritické stanovisko (11). Po prijatí smernice sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov stal členom skupiny odborníkov na uchovávanie údajov, ktorá sa uvádza v odôvodnení 14 smernice o uchovávaní údajov (12). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa zúčastňuje aj na práci pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29, ktorá publikovala niekoľko dokumentov o tejto téme, naposledy v júli 2010 správu o uplatňovaní smernice v praxi (13). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vystupoval ako sprostredkovateľ pred Európskym súdnym dvorom v prípade rozhodovania o platnosti smernice (14). |
| --- | --- |

10.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov už od roku 2005 rôznym spôsobom pozorne sleduje vytváranie, vykonávanie a hodnotenie smernice. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal v roku 2005 po publikovaní návrhu smernice Komisiou kritické stanovisko (11). Po prijatí smernice sa európsky dozorný úradník pre ochranu údajov stal členom skupiny odborníkov na uchovávanie údajov, ktorá sa uvádza v odôvodnení 14 smernice o uchovávaní údajov (12). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa zúčastňuje aj na práci pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29, ktorá publikovala niekoľko dokumentov o tejto téme, naposledy v júli 2010 správu o uplatňovaní smernice v praxi (13). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vystupoval ako sprostredkovateľ pred Európskym súdnym dvorom v prípade rozhodovania o platnosti smernice (14).

| 11. | Význam hodnotiacej správy a hodnotiaceho procesu je neoceniteľný (15). Smernica o uchovávaní údajov predstavuje najlepší príklad opatrenia EÚ zameraného na zabezpečenie dostupnosti údajov vytvorených a spracovaných v súvislosti s elektronickými komunikáciami pre činnosti v oblasti presadzovania práva. Po niekoľkých rokoch platnosti opatrenia má hodnotenie jeho praktického uplatňovania ukázať nevyhnutnosť a primeranosť opatrenia vzhľadom na právo na súkromie a právo na ochranu údajov. V tejto súvislosti nazval európsky dozorný úradník pre ochranu údajov hodnotenie „chvíľou pravdy“ pre smernicu o uchovávaní údajov (16). |
| --- | --- |

11.

Význam hodnotiacej správy a hodnotiaceho procesu je neoceniteľný (15). Smernica o uchovávaní údajov predstavuje najlepší príklad opatrenia EÚ zameraného na zabezpečenie dostupnosti údajov vytvorených a spracovaných v súvislosti s elektronickými komunikáciami pre činnosti v oblasti presadzovania práva. Po niekoľkých rokoch platnosti opatrenia má hodnotenie jeho praktického uplatňovania ukázať nevyhnutnosť a primeranosť opatrenia vzhľadom na právo na súkromie a právo na ochranu údajov. V tejto súvislosti nazval európsky dozorný úradník pre ochranu údajov hodnotenie „chvíľou pravdy“ pre smernicu o uchovávaní údajov (16).

| 12. | Súčasný hodnotiaci proces má vplyv aj na ďalšie nástroje upravujúce riadenie informácií vrátane spracovania obrovského množstva osobných údajov v oblastiach slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. V oznámení z roku 2010 Komisia dospela k záveru, že hodnotiace mechanizmy rôznych nástrojov sú nesmierne rôznorodé (17). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že súčasný hodnotiaci postup sa má použiť na stanovenie štandardu hodnotenia ďalších nástrojov EÚ a zabezpečenie realizácie len naozaj odôvodnených opatrení. |
| --- | --- |

12.

Súčasný hodnotiaci proces má vplyv aj na ďalšie nástroje upravujúce riadenie informácií vrátane spracovania obrovského množstva osobných údajov v oblastiach slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. V oznámení z roku 2010 Komisia dospela k záveru, že hodnotiace mechanizmy rôznych nástrojov sú nesmierne rôznorodé (17). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že súčasný hodnotiaci postup sa má použiť na stanovenie štandardu hodnotenia ďalších nástrojov EÚ a zabezpečenie realizácie len naozaj odôvodnených opatrení.

| 13. | Za týchto okolností sa chce európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vo verejnom stanovisku podeliť o svoje poznatky týkajúce sa zistení predstavených v hodnotiacej správe. Deje sa tak v prvej fáze procesu, aby bolo možné efektívne a konštruktívne prispieť do nadchádzajúcej diskusie, možno aj v súvislosti s novým legislatívnym návrhom, ktorý Komisia spomína v hodnotiacej správe (18). |
| --- | --- |

13.

Za týchto okolností sa chce európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vo verejnom stanovisku podeliť o svoje poznatky týkajúce sa zistení predstavených v hodnotiacej správe. Deje sa tak v prvej fáze procesu, aby bolo možné efektívne a konštruktívne prispieť do nadchádzajúcej diskusie, možno aj v súvislosti s novým legislatívnym návrhom, ktorý Komisia spomína v hodnotiacej správe (18).

I.3.   Štruktúra stanoviska

| 14. | V súčasnom stanovisku sa bude analyzovať obsah hodnotiacej správy a diskutovať o ňom z hľadiska ochrany súkromia a údajov. Analýza sa sústredí na to, či súčasná smernica o uchovávaní údajov spĺňa požiadavky stanovené týmito dvomi základnými právami. Patrí sem aj analýza toho, či sa dostatočne preukázala nevyhnutnosť uchovávania údajov spôsobom, akým sa upravuje v smernici. |
| --- | --- |

14.

V súčasnom stanovisku sa bude analyzovať obsah hodnotiacej správy a diskutovať o ňom z hľadiska ochrany súkromia a údajov. Analýza sa sústredí na to, či súčasná smernica o uchovávaní údajov spĺňa požiadavky stanovené týmito dvomi základnými právami. Patrí sem aj analýza toho, či sa dostatočne preukázala nevyhnutnosť uchovávania údajov spôsobom, akým sa upravuje v smernici.

| 15. | Súčasné stanovisko je štruktúrované takto. V časti II sa predstaví hlavný obsah smernice o uchovávaní údajov a jej vzťah k smernici 2002/58/ES týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (ďalej len „smernica o súkromí a elektronických komunikáciách“) (19). Časť III sa stručne zaoberá zmenami, ktoré priniesla Lisabonská zmluva, keďže tieto zmeny sú v tejto súvislosti obzvlášť významné a majú priame dôsledky na vnímanie, hodnotenie a možné revízie pravidiel EÚ v oblasti uchovávania údajov. Najrozsiahlejšia časť stanoviska, časť IV, obsahuje analýzu platnosti smernice o uchovávaní údajov v súvislosti s právom na súkromie a právom na ochranu údajov a vzhľadom na zistenia predstavené v hodnotiacej správe. V časti V sa diskutuje o možnom postupe v budúcnosti. Časť VI stanoviska obsahuje závery. |
| --- | --- |

15.

Súčasné stanovisko je štruktúrované takto. V časti II sa predstaví hlavný obsah smernice o uchovávaní údajov a jej vzťah k smernici 2002/58/ES týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (ďalej len „smernica o súkromí a elektronických komunikáciách“) (19). Časť III sa stručne zaoberá zmenami, ktoré priniesla Lisabonská zmluva, keďže tieto zmeny sú v tejto súvislosti obzvlášť významné a majú priame dôsledky na vnímanie, hodnotenie a možné revízie pravidiel EÚ v oblasti uchovávania údajov. Najrozsiahlejšia časť stanoviska, časť IV, obsahuje analýzu platnosti smernice o uchovávaní údajov v súvislosti s právom na súkromie a právom na ochranu údajov a vzhľadom na zistenia predstavené v hodnotiacej správe. V časti V sa diskutuje o možnom postupe v budúcnosti. Časť VI stanoviska obsahuje závery.

II.   PRAVIDLÁ EÚ V OBLASTI UCHOVÁVANIA ÚDAJOV

| 16. | V kontexte súčasného stanoviska znamená uchovávanie údajov povinnosť poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí uchovávať určitý čas prevádzkové údaje a údaje o polohe, ako aj údaje potrebné na identifikovanie telefónneho účastníka alebo používateľa. Táto povinnosť sa stanovuje v smernici o uchovávaní údajov a v článku 5 ods. 1 sa podrobnejšie špecifikujú kategórie údajov, ktoré sa majú uchovávať. Podľa článku 6 smernice majú členské štáty zabezpečiť uchovávanie takýchto údajov na obdobie minimálne šiestich mesiacov a maximálne dvoch rokov od dátumu uskutočnenia komunikácie. |
| --- | --- |

16.

V kontexte súčasného stanoviska znamená uchovávanie údajov povinnosť poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb alebo verejných komunikačných sietí uchovávať určitý čas prevádzkové údaje a údaje o polohe, ako aj údaje potrebné na identifikovanie telefónneho účastníka alebo používateľa. Táto povinnosť sa stanovuje v smernici o uchovávaní údajov a v článku 5 ods. 1 sa podrobnejšie špecifikujú kategórie údajov, ktoré sa majú uchovávať. Podľa článku 6 smernice majú členské štáty zabezpečiť uchovávanie takýchto údajov na obdobie minimálne šiestich mesiacov a maximálne dvoch rokov od dátumu uskutočnenia komunikácie.

| 17. | Údaje sa uchovávajú v rozsahu údajov vytváraných alebo spracovaných poskytovateľmi v procese poskytovania príslušných komunikačných služieb (čl. 3). Patria sem aj údaje súvisiace s neúspešnými pokusmi o volanie. Podľa smernice (čl. 5 ods. 1) sa neuchovávajú údaje, v ktorých sa odhaľuje obsah komunikácie. |
| --- | --- |

17.

Údaje sa uchovávajú v rozsahu údajov vytváraných alebo spracovaných poskytovateľmi v procese poskytovania príslušných komunikačných služieb (čl. 3). Patria sem aj údaje súvisiace s neúspešnými pokusmi o volanie. Podľa smernice (čl. 5 ods. 1) sa neuchovávajú údaje, v ktorých sa odhaľuje obsah komunikácie.

| 18. | Údaje sa uchovávajú, aby sa zabezpečila dostupnosť týchto údajov na účely „vyšetrovania, odhaľovania a stíhania závažných trestných činov, ako to stanovuje vnútroštátne právo každého členského štátu“ (čl. 1 ods. 1). |
| --- | --- |

18.

Údaje sa uchovávajú, aby sa zabezpečila dostupnosť týchto údajov na účely „vyšetrovania, odhaľovania a stíhania závažných trestných činov, ako to stanovuje vnútroštátne právo každého členského štátu“ (čl. 1 ods. 1).

| 19. | Smernica o uchovávaní údajov neobsahuje žiadne ďalšie pravidlá týkajúce sa podmienok, za ktorých môžu príslušné vnútroštátne orgány získavať prístup k uchovávaným údajom. To sa ponecháva na uvážení členských štátov a nepatrí do rozsahu smernice. V článku 4 smernice sa zdôrazňuje, že tieto vnútroštátne pravidlá majú byť v súlade s požiadavkami nevyhnutnosti a primeranosti, ktoré sa stanovili najmä v dohovore EDĽP. |
| --- | --- |

19.

Smernica o uchovávaní údajov neobsahuje žiadne ďalšie pravidlá týkajúce sa podmienok, za ktorých môžu príslušné vnútroštátne orgány získavať prístup k uchovávaným údajom. To sa ponecháva na uvážení členských štátov a nepatrí do rozsahu smernice. V článku 4 smernice sa zdôrazňuje, že tieto vnútroštátne pravidlá majú byť v súlade s požiadavkami nevyhnutnosti a primeranosti, ktoré sa stanovili najmä v dohovore EDĽP.

| 20. | Smernica o uchovávaní údajov je úzko previazaná so smernicou o súkromí a elektronických komunikáciách. Táto smernica, ktorá spresňuje a dopĺňa všeobecnú smernicu o ochrane údajov 95/46/ES, stanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť dôvernosť komunikácií a súvisiacich prevádzkových údajov (20). V smernici o súkromí a elektronických komunikáciách sa vyžaduje, aby sa prevádzkové údaje a údaje o polohe vytvorené pri používaní elektronických komunikačných služieb vymazali alebo sa zabezpečila ich anonymnosť, ak už nie sú naďalej potrebné na účely prenosu komunikácie, s výnimkou údajov potrebných na účtovanie (21). V prípade súhlasu môžu byť niektoré údaje spracovávané po dobu nevyhnutnú na poskytovanie služieb s pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

20.

Smernica o uchovávaní údajov je úzko previazaná so smernicou o súkromí a elektronických komunikáciách. Táto smernica, ktorá spresňuje a dopĺňa všeobecnú smernicu o ochrane údajov 95/46/ES, stanovuje, že členské štáty musia zabezpečiť dôvernosť komunikácií a súvisiacich prevádzkových údajov (20). V smernici o súkromí a elektronických komunikáciách sa vyžaduje, aby sa prevádzkové údaje a údaje o polohe vytvorené pri používaní elektronických komunikačných služieb vymazali alebo sa zabezpečila ich anonymnosť, ak už nie sú naďalej potrebné na účely prenosu komunikácie, s výnimkou údajov potrebných na účtovanie (21). V prípade súhlasu môžu byť niektoré údaje spracovávané po dobu nevyhnutnú na poskytovanie služieb s pridanou hodnotou.

| 21. | Na základe článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách môžu členské štáty prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností uvedených vyššie, ak predstavujú „nevyhnutné, vhodné a primerané opatrenie v demokratickej spoločnosti na zabezpečenie národnej bezpečnosti (t. j. bezpečnosti štátu), obrany, verejnej bezpečnosti a na zabránenie, vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie trestných činov [...]“. Problematika uchovávania údajov sa výslovne rieši v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách. Členské štáty môžu „prijať legislatívne opatrenia umožňujúce zadržanie údajov na limitované obdobie“, ktoré sú oprávnené z uvedených dôvodov. |
| --- | --- |

21.

Na základe článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách môžu členské štáty prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností uvedených vyššie, ak predstavujú „nevyhnutné, vhodné a primerané opatrenie v demokratickej spoločnosti na zabezpečenie národnej bezpečnosti (t. j. bezpečnosti štátu), obrany, verejnej bezpečnosti a na zabránenie, vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie trestných činov [...]“. Problematika uchovávania údajov sa výslovne rieši v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách. Členské štáty môžu „prijať legislatívne opatrenia umožňujúce zadržanie údajov na limitované obdobie“, ktoré sú oprávnené z uvedených dôvodov.

| 22. | Cieľom smernice o uchovávaní údajov je zosúladiť iniciatívy členských štátov podľa článku 15 ods. 1 v oblasti uchovávania údajov na účely vyšetrovania, odhaľovania a stíhania závažných trestných činov. Je potrebné zdôrazniť, že v smernici o uchovávaní údajov sa uvádza výnimka zo všeobecnej povinnosti vymazať údaje, ak už nie sú potrebné, zakotvenej v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách (22). |
| --- | --- |

22.

Cieľom smernice o uchovávaní údajov je zosúladiť iniciatívy členských štátov podľa článku 15 ods. 1 v oblasti uchovávania údajov na účely vyšetrovania, odhaľovania a stíhania závažných trestných činov. Je potrebné zdôrazniť, že v smernici o uchovávaní údajov sa uvádza výnimka zo všeobecnej povinnosti vymazať údaje, ak už nie sú potrebné, zakotvenej v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách (22).

| 23. | Pri prijatí smernice o uchovávaní údajov bol do článku 15 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách vložený mimoriadny odsek 1 písm. a), v ktorom sa stanovuje, že článok 15 ods. 1 sa neuplatňuje na údaje, ktoré sa podľa smernice o uchovávaní údajov majú uchovávať na účely uvedené v článku 1 ods. 1 tejto smernice. |
| --- | --- |

23.

Pri prijatí smernice o uchovávaní údajov bol do článku 15 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách vložený mimoriadny odsek 1 písm. a), v ktorom sa stanovuje, že článok 15 ods. 1 sa neuplatňuje na údaje, ktoré sa podľa smernice o uchovávaní údajov majú uchovávať na účely uvedené v článku 1 ods. 1 tejto smernice.

| 24. | V hodnotiacej správe sa poznamenáva, a bude sa o tom diskutovať v časti IV.3 nižšie, že niekoľko členských štátov použilo článok 15 ods. 1 a článok 15 ods. 1 písm. b) na využitie údajov uchovaných podľa smernice o uchovávaní údajov na iné účely (23). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov na túto skutočnosť upozorňuje ako na „právnu medzeru“ v právnom rámci, ktorá ohrozuje účel smernice o uchovávaní údajov, a to najmä jej snahu o vytvorenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty v tejto oblasti (24). |
| --- | --- |

24.

V hodnotiacej správe sa poznamenáva, a bude sa o tom diskutovať v časti IV.3 nižšie, že niekoľko členských štátov použilo článok 15 ods. 1 a článok 15 ods. 1 písm. b) na využitie údajov uchovaných podľa smernice o uchovávaní údajov na iné účely (23). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov na túto skutočnosť upozorňuje ako na „právnu medzeru“ v právnom rámci, ktorá ohrozuje účel smernice o uchovávaní údajov, a to najmä jej snahu o vytvorenie rovnakých podmienok pre všetky subjekty v tejto oblasti (24).

III.   ZMENA VŠEOBECNÉHO PRÁVNEHO KONTEXTU EÚ PO LISABONE

| 25. | Všeobecný právny kontext EÚ platný pre smernicu o uchovávaní údajov sa nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy výrazne zmenil. Najväčšou zmenou bolo zrušenie pilierovej štruktúry, na základe ktorej sa zavádzali rôzne legislatívne postupy a mechanizmy revízií pre rôzne oblasti právomocí EÚ. |
| --- | --- |

25.

Všeobecný právny kontext EÚ platný pre smernicu o uchovávaní údajov sa nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy výrazne zmenil. Najväčšou zmenou bolo zrušenie pilierovej štruktúry, na základe ktorej sa zavádzali rôzne legislatívne postupy a mechanizmy revízií pre rôzne oblasti právomocí EÚ.

| 26. | Predchádzajúca pilierová štruktúra pravidelne vyvolávala diskusie o správnom právnom základe nástroja EÚ v prípade, ak určitý predmet vyvolal uplatňovanie právomocí EÚ v rôznych pilieroch. Výber právneho základu bol dôležitý, pretože viedol k rôznym legislatívnym postupom, napríklad v oblasti hlasovacích požiadaviek v Rade (kvalifikovaná väčšina alebo jednomyseľnosť) alebo zapojenia Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

26.

Predchádzajúca pilierová štruktúra pravidelne vyvolávala diskusie o správnom právnom základe nástroja EÚ v prípade, ak určitý predmet vyvolal uplatňovanie právomocí EÚ v rôznych pilieroch. Výber právneho základu bol dôležitý, pretože viedol k rôznym legislatívnym postupom, napríklad v oblasti hlasovacích požiadaviek v Rade (kvalifikovaná väčšina alebo jednomyseľnosť) alebo zapojenia Európskeho parlamentu.

| 27. | Tieto diskusie boli pre uchovávanie údajov veľmi dôležité. Keďže cieľom smernice o uchovávaní údajov bola harmonizácia povinností poskytovateľov, čiže zároveň odstránenie prekážok na vnútornom trhu, právny základ bolo možné nájsť v článku 95 bývalej Zmluvy o ES (bývalý prvý pilier). K otázke sa však mohlo pristupovať aj z hľadiska presadzovania práva s tým, že účelom ukladania údajov je boj so závažnými trestnými činmi v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestnoprávnych záležitostiach podľa bývalej Zmluvy o EÚ (bývalý tretí pilier) (25). |
| --- | --- |

27.

Tieto diskusie boli pre uchovávanie údajov veľmi dôležité. Keďže cieľom smernice o uchovávaní údajov bola harmonizácia povinností poskytovateľov, čiže zároveň odstránenie prekážok na vnútornom trhu, právny základ bolo možné nájsť v článku 95 bývalej Zmluvy o ES (bývalý prvý pilier). K otázke sa však mohlo pristupovať aj z hľadiska presadzovania práva s tým, že účelom ukladania údajov je boj so závažnými trestnými činmi v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestnoprávnych záležitostiach podľa bývalej Zmluvy o EÚ (bývalý tretí pilier) (25).

| 28. | V tomto prípade bola smernica o uchovávaní údajov prijatá na základe článku 95 bývalej Zmluvy o ES a upravovala len povinnosti poskytovateľov. Smernica neobsahovala pravidlá pre orgány na presadzovanie práva týkajúce sa prístupu a využívania uchovávaných údajov. |
| --- | --- |

28.

V tomto prípade bola smernica o uchovávaní údajov prijatá na základe článku 95 bývalej Zmluvy o ES a upravovala len povinnosti poskytovateľov. Smernica neobsahovala pravidlá pre orgány na presadzovanie práva týkajúce sa prístupu a využívania uchovávaných údajov.

| 29. | Po prijatí bola platnosť smernice spochybnená pred Súdnym dvorom. Argumentovalo sa tým, že smernica mala vychádzať z tretieho piliera, a nie z prvého, pretože účel uchovávania údajov (vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie závažných trestných činov) patrí do právomocí EÚ v treťom pilieri (26). Keďže do rozsahu pôsobnosti smernice neboli výslovne začlenené činnosti príslušných orgánov, Súdny dvor rozhodol, že smernica správne vychádza zo Zmluvy o ES (27). |
| --- | --- |

29.

Po prijatí bola platnosť smernice spochybnená pred Súdnym dvorom. Argumentovalo sa tým, že smernica mala vychádzať z tretieho piliera, a nie z prvého, pretože účel uchovávania údajov (vyšetrovanie, odhaľovanie a stíhanie závažných trestných činov) patrí do právomocí EÚ v treťom pilieri (26). Keďže do rozsahu pôsobnosti smernice neboli výslovne začlenené činnosti príslušných orgánov, Súdny dvor rozhodol, že smernica správne vychádza zo Zmluvy o ES (27).

| 30. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov od začiatku argumentoval tým, že ak EÚ prijme nástroj na uchovávanie údajov, musí tiež upravovať povinnosti poskytovateľov, ako aj prístup k údajom a ich ďalšie využívanie orgánmi na presadzovanie práva. Vo svojom stanovisku z roku 2005 k návrhu Komisie európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôraznil, že prístup a ďalšie využívanie údajov zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov predstavuje základnú a neoddeliteľnú súčasť tejto problematiky (28). |
| --- | --- |

30.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov od začiatku argumentoval tým, že ak EÚ prijme nástroj na uchovávanie údajov, musí tiež upravovať povinnosti poskytovateľov, ako aj prístup k údajom a ich ďalšie využívanie orgánmi na presadzovanie práva. Vo svojom stanovisku z roku 2005 k návrhu Komisie európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôraznil, že prístup a ďalšie využívanie údajov zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov predstavuje základnú a neoddeliteľnú súčasť tejto problematiky (28).

| 31. | Ako bude rozobraté nižšie, negatívne vplyvy upravovania len polovice tejto problematiky zo strany EÚ potvrdzuje súčasná hodnotiaca správa. Komisia dospela k záveru, že rozdiely vo vnútroštátnom práve v otázke prístupu a ďalšieho využívania údajov zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov viedli k „značným problémom“ pre poskytovateľov (29). |
| --- | --- |

31.

Ako bude rozobraté nižšie, negatívne vplyvy upravovania len polovice tejto problematiky zo strany EÚ potvrdzuje súčasná hodnotiaca správa. Komisia dospela k záveru, že rozdiely vo vnútroštátnom práve v otázke prístupu a ďalšieho využívania údajov zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov viedli k „značným problémom“ pre poskytovateľov (29).

| 32. | Zrušením pilierovej štruktúry po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa v Zmluve o fungovaní EÚ zlúčili dve dôležité oblasti právomocí EÚ, čím sa umožňuje prijímanie právnych predpisov EÚ v rámci jedného legislatívneho postupu. Tento nový kontext umožňuje prijatie nového jednotného nástroja na uchovávanie údajov, ktorý upravuje povinnosti poskytovateľov, ako aj podmienky na prístup a ďalšie využívanie údajov zo strany orgánov na presadzovanie práva. Ako bude vysvetlené v časti IV.3 nižšie, právo na súkromie a právo na ochranu údajov vyžadujú, aby každé revidované opatrenie EÚ týkajúce sa uchovávania údajov upravovalo problematiku ako celok. |
| --- | --- |

32.

Zrušením pilierovej štruktúry po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa v Zmluve o fungovaní EÚ zlúčili dve dôležité oblasti právomocí EÚ, čím sa umožňuje prijímanie právnych predpisov EÚ v rámci jedného legislatívneho postupu. Tento nový kontext umožňuje prijatie nového jednotného nástroja na uchovávanie údajov, ktorý upravuje povinnosti poskytovateľov, ako aj podmienky na prístup a ďalšie využívanie údajov zo strany orgánov na presadzovanie práva. Ako bude vysvetlené v časti IV.3 nižšie, právo na súkromie a právo na ochranu údajov vyžadujú, aby každé revidované opatrenie EÚ týkajúce sa uchovávania údajov upravovalo problematiku ako celok.

| 33. | V Lisabonskej zmluve sa nielen zrušila pilierová štruktúra, ale aj zaviedla rovnaká právna hodnota predtým nezáväznej Charty základných práv EÚ obsahujúcej v článkoch 7 a 8 právo na súkromie a právo na ochranu údajov, akú majú zmluvy (30). Subjektívne právo na ochranu údajov je okrem toho začlenené aj v článku 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, čím sa vytvára samostatný právny základ pre nástroje EÚ týkajúce sa ochrany osobných údajov. |
| --- | --- |

33.

V Lisabonskej zmluve sa nielen zrušila pilierová štruktúra, ale aj zaviedla rovnaká právna hodnota predtým nezáväznej Charty základných práv EÚ obsahujúcej v článkoch 7 a 8 právo na súkromie a právo na ochranu údajov, akú majú zmluvy (30). Subjektívne právo na ochranu údajov je okrem toho začlenené aj v článku 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, čím sa vytvára samostatný právny základ pre nástroje EÚ týkajúce sa ochrany osobných údajov.

| 34. | Ochrana základných práv je odvtedy základným kameňom politiky EÚ a Lisabonská zmluva predstavuje ešte silnejší záväzok v oblasti týchto práv v kontexte EÚ. Zmeny, ktoré priniesla Lisabonská zmluva, inšpirovali v októbri 2010 Komisiu k ohláseniu podpory „kultúry základných práv“ na všetkých úrovniach legislatívneho procesu a k vyhláseniu, že Charta základných práv EÚ „má slúžiť ako sprievodca pri rozvoji politík Únie“ (31). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že súčasný hodnotiaci proces ponúka Komisii dobrú príležitosť na poskytnutie dôkazu tohto záväzku. |
| --- | --- |

34.

Ochrana základných práv je odvtedy základným kameňom politiky EÚ a Lisabonská zmluva predstavuje ešte silnejší záväzok v oblasti týchto práv v kontexte EÚ. Zmeny, ktoré priniesla Lisabonská zmluva, inšpirovali v októbri 2010 Komisiu k ohláseniu podpory „kultúry základných práv“ na všetkých úrovniach legislatívneho procesu a k vyhláseniu, že Charta základných práv EÚ „má slúžiť ako sprievodca pri rozvoji politík Únie“ (31). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že súčasný hodnotiaci proces ponúka Komisii dobrú príležitosť na poskytnutie dôkazu tohto záväzku.

IV.   SPĹŇA SMERNICA O UCHOVÁVANÍ ÚDAJOV POŽIADAVKY NA SÚKROMIE A OCHRANU ÚDAJOV?

| 35. | V hodnotiacej správe sa odhaľuje niekoľko slabých miest súčasnej smernice o uchovávaní údajov. Informácie uvedené v správe poukazujú na to, že smernica neplní svoj hlavný účel, ktorým je harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa uchovávania údajov. Komisia poznamenáva, že v transpozícii právnych predpisov existujú v oblasti obmedzenia účelu, prístupu k údajom, obdobia uchovávania údajov, ochrany údajov a zabezpečenia údajov a štatistických informácií „výrazné“ rozdiely (32). Podľa Komisie sú za tieto rozdiely čiastočne zodpovedné odchýlky prítomné priamo v smernici. Komisia však tvrdí, že aj napriek tomu „rozdiely pri vnútroštátnom uplatňovaní údajov predstavovali pre poskytovateľov značné problémy“ a že naďalej „neexistuje dostatok právnej istoty“ (33). Netreba pripomínať, že takáto nedostatočná harmonizácia je škodlivá pre všetky zúčastnené strany: občanov, podnikateľské subjekty, ako aj pre orgány na presadzovanie práva. |
| --- | --- |

35.

V hodnotiacej správe sa odhaľuje niekoľko slabých miest súčasnej smernice o uchovávaní údajov. Informácie uvedené v správe poukazujú na to, že smernica neplní svoj hlavný účel, ktorým je harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa uchovávania údajov. Komisia poznamenáva, že v transpozícii právnych predpisov existujú v oblasti obmedzenia účelu, prístupu k údajom, obdobia uchovávania údajov, ochrany údajov a zabezpečenia údajov a štatistických informácií „výrazné“ rozdiely (32). Podľa Komisie sú za tieto rozdiely čiastočne zodpovedné odchýlky prítomné priamo v smernici. Komisia však tvrdí, že aj napriek tomu „rozdiely pri vnútroštátnom uplatňovaní údajov predstavovali pre poskytovateľov značné problémy“ a že naďalej „neexistuje dostatok právnej istoty“ (33). Netreba pripomínať, že takáto nedostatočná harmonizácia je škodlivá pre všetky zúčastnené strany: občanov, podnikateľské subjekty, ako aj pre orgány na presadzovanie práva.

| 36. | V oblasti ochrany súkromia a údajov sa v hodnotiacej správy odôvodňuje aj záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky, ktoré na ňu kladú právo na súkromie a právo na ochranu údajov. Existuje niekoľko nedostatkov: nevyhnutnosť uchovávania údajov, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov, nebola dostatočne preukázaná, uchovávanie údajov má byť v každom prípade upravené tak, aby menej zasahovalo do súkromia, a v smernici o uchovávaní údajov sa nepredpokladá „predvídateľnosť“. Tieto tri body budú podrobnejšie prediskutované nižšie. |
| --- | --- |

36.

V oblasti ochrany súkromia a údajov sa v hodnotiacej správy odôvodňuje aj záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky, ktoré na ňu kladú právo na súkromie a právo na ochranu údajov. Existuje niekoľko nedostatkov: nevyhnutnosť uchovávania údajov, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov, nebola dostatočne preukázaná, uchovávanie údajov má byť v každom prípade upravené tak, aby menej zasahovalo do súkromia, a v smernici o uchovávaní údajov sa nepredpokladá „predvídateľnosť“. Tieto tri body budú podrobnejšie prediskutované nižšie.

IV.1.   Nevyhnutnosť uchovávania údajov, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov, nebola dostatočne preukázaná

| 37. | Zasahovanie do práva na súkromie a práva na ochranu údajov sa umožňuje len vtedy, ak je takéto opatrenie nevyhnutné na dosiahnutie legitímneho cieľa. Nevyhnutnosť uchovávania údajov ako opatrenie na presadzovanie práva zostáva naďalej hlavným predmetom diskusie (34). V návrhu smernice sa stanovovalo, že obmedzenia práva na súkromie a práva na ochranu údajov sú „nevyhnutne potrebné na plnenie všeobecne uznávaných cieľov prevencie a boja so zločinom a terorizmom“ (35). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však vo svojom stanovisku z roku 2005 uviedol, že toto vyhlásenie ho nepresvedčilo, pretože musí byť podložené ďalšími dôkazmi (36). Napriek tomu sa v odôvodnení 9 smernice o uchovávaní údajov uvádza, že „uchovávanie údajov sa ukázalo ako potrebný a účinný vyšetrovací nástroj na presadzovanie práva v niekoľkých členských štátoch“. |
| --- | --- |

37.

Zasahovanie do práva na súkromie a práva na ochranu údajov sa umožňuje len vtedy, ak je takéto opatrenie nevyhnutné na dosiahnutie legitímneho cieľa. Nevyhnutnosť uchovávania údajov ako opatrenie na presadzovanie práva zostáva naďalej hlavným predmetom diskusie (34). V návrhu smernice sa stanovovalo, že obmedzenia práva na súkromie a práva na ochranu údajov sú „nevyhnutne potrebné na plnenie všeobecne uznávaných cieľov prevencie a boja so zločinom a terorizmom“ (35). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však vo svojom stanovisku z roku 2005 uviedol, že toto vyhlásenie ho nepresvedčilo, pretože musí byť podložené ďalšími dôkazmi (36). Napriek tomu sa v odôvodnení 9 smernice o uchovávaní údajov uvádza, že „uchovávanie údajov sa ukázalo ako potrebný a účinný vyšetrovací nástroj na presadzovanie práva v niekoľkých členských štátoch“.

| 38. | Z dôvodu nedostatočných dôkazov európsky dozorný úradník pre ochranu údajov argumentoval, že smernica o uchovávaní údajov vychádza len z predpokladu, že uchovávanie údajov tak, ako bolo vypracované v smernici o uchovávaní údajov, predstavuje nevyhnutné opatrenie (37). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzval Komisiu a členské štáty, aby využili príležitosť v podobe hodnotiacej správy na poskytnutie ďalších dôkazov, ktoré by potvrdzovali predpoklad nevyhnutnosti opatrenia na uchovávanie údajov a správnosť jeho upravovania v smernici o uchovávaní údajov. |
| --- | --- |

38.

Z dôvodu nedostatočných dôkazov európsky dozorný úradník pre ochranu údajov argumentoval, že smernica o uchovávaní údajov vychádza len z predpokladu, že uchovávanie údajov tak, ako bolo vypracované v smernici o uchovávaní údajov, predstavuje nevyhnutné opatrenie (37). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzval Komisiu a členské štáty, aby využili príležitosť v podobe hodnotiacej správy na poskytnutie ďalších dôkazov, ktoré by potvrdzovali predpoklad nevyhnutnosti opatrenia na uchovávanie údajov a správnosť jeho upravovania v smernici o uchovávaní údajov.

| 39. | V tejto súvislosti Komisia v hodnotiacej správe uvádza, že „[v]äčšina členských štátov zastáva názor, že pravidlá EÚ pre uchovávanie údajov sú aj naďalej nevyhnutným nástrojom v oblasti presadzovania práva, ochrany obetí a systémov trestného súdnictva“. Uchovávanie údajov naďalej zohráva „veľmi dôležitú úlohu“ pri vyšetrovaní trestných činov, považuje sa za „prinajmenšom cenné a v niektorých prípadoch nevyhnutné“ a tvrdí sa, že bez uchovávania údajov by sa niektoré trestné činy „možno nikdy neboli vyriešili“ (38). Komisia dospela k záveru, že EÚ by preto mala „podporiť a regulovať uchovávanie údajov ako opatrení nevyhnutných pre bezpečnosť“ (39). |
| --- | --- |

39.

V tejto súvislosti Komisia v hodnotiacej správe uvádza, že „[v]äčšina členských štátov zastáva názor, že pravidlá EÚ pre uchovávanie údajov sú aj naďalej nevyhnutným nástrojom v oblasti presadzovania práva, ochrany obetí a systémov trestného súdnictva“. Uchovávanie údajov naďalej zohráva „veľmi dôležitú úlohu“ pri vyšetrovaní trestných činov, považuje sa za „prinajmenšom cenné a v niektorých prípadoch nevyhnutné“ a tvrdí sa, že bez uchovávania údajov by sa niektoré trestné činy „možno nikdy neboli vyriešili“ (38). Komisia dospela k záveru, že EÚ by preto mala „podporiť a regulovať uchovávanie údajov ako opatrení nevyhnutných pre bezpečnosť“ (39).

| 40. | Je však problematické, či Komisia naozaj dokáže dospieť k záveru, že väčšina členských štátov považuje uchovávanie údajov za nevyhnutný nástroj. Neuvádza sa, ktoré členské štáty tvoria väčšinu, čo by v EÚ zloženej z 27 členských štátov znamenalo aspoň 14 štátov, aby sme mohli hovoriť o väčšine členských štátov. Počet členských štátov konkrétne uvádzaných v kapitole 5, na základe ktorého sa k týmto záverom dospelo, je maximálne deväť (40). |
| --- | --- |

40.

Je však problematické, či Komisia naozaj dokáže dospieť k záveru, že väčšina členských štátov považuje uchovávanie údajov za nevyhnutný nástroj. Neuvádza sa, ktoré členské štáty tvoria väčšinu, čo by v EÚ zloženej z 27 členských štátov znamenalo aspoň 14 štátov, aby sme mohli hovoriť o väčšine členských štátov. Počet členských štátov konkrétne uvádzaných v kapitole 5, na základe ktorého sa k týmto záverom dospelo, je maximálne deväť (40).

| 41. | Okrem toho sa zdá, že Komisia sa opiera najmä o vyhlásenia členských štátov v súvislosti s tým, či považujú uchovávanie údajov za nevyhnutý nástroj na účely presadzovania práva. Tieto vyhlásenia však naznačujú skôr to, že príslušné členské štáty chcú, aby existovali pravidlá EÚ týkajúce sa uchovávania údajov, ale nemôžu samé zaviesť uchovávanie údajov ako opatrenie na presadzovanie práva, ktoré je podporované a upravované EÚ. Vyhlásenia o nevyhnutnosti je potrebné podporiť dostatočnými dôkazmi. |
| --- | --- |

41.

Okrem toho sa zdá, že Komisia sa opiera najmä o vyhlásenia členských štátov v súvislosti s tým, či považujú uchovávanie údajov za nevyhnutý nástroj na účely presadzovania práva. Tieto vyhlásenia však naznačujú skôr to, že príslušné členské štáty chcú, aby existovali pravidlá EÚ týkajúce sa uchovávania údajov, ale nemôžu samé zaviesť uchovávanie údajov ako opatrenie na presadzovanie práva, ktoré je podporované a upravované EÚ. Vyhlásenia o nevyhnutnosti je potrebné podporiť dostatočnými dôkazmi.

| 42. | Samozrejme, predloženie dôkazov o nevyhnutnosti opatrenia na zasahovanie do súkromia nie je jednoduché. Najmä pre Komisiu, ktorej informácie do veľkej miery závisia od informácií poskytnutých členskými štátmi. |
| --- | --- |

42.

Samozrejme, predloženie dôkazov o nevyhnutnosti opatrenia na zasahovanie do súkromia nie je jednoduché. Najmä pre Komisiu, ktorej informácie do veľkej miery závisia od informácií poskytnutých členskými štátmi.

| 43. | Keď je však už opatrenie účinné, ako je to v prípade smernice o uchovávaní údajov, a získali sa aj určité praktické skúsenosti, mali by byť k dispozícii dostatočné kvalitatívne aj kvantitatívne informácie, na základe ktorých je možné vykonať posúdenie funkčnosti opatrenia a toho, či je možné dosiahnuť porovnateľné výsledky aj bez tohto nástroja alebo alternatívnymi prostriedkami, ktoré menej zasahujú do súkromia. Takéto informácie by mali predstavovať jedinečný dôkaz a odhaliť vzťah medzi používaním a výsledkami opatrenia (41). Čo sa týka smernice EÚ, informácie by mali okrem toho predstavovať praktické skúsenosti aspoň väčšiny členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

43.

Keď je však už opatrenie účinné, ako je to v prípade smernice o uchovávaní údajov, a získali sa aj určité praktické skúsenosti, mali by byť k dispozícii dostatočné kvalitatívne aj kvantitatívne informácie, na základe ktorých je možné vykonať posúdenie funkčnosti opatrenia a toho, či je možné dosiahnuť porovnateľné výsledky aj bez tohto nástroja alebo alternatívnymi prostriedkami, ktoré menej zasahujú do súkromia. Takéto informácie by mali predstavovať jedinečný dôkaz a odhaliť vzťah medzi používaním a výsledkami opatrenia (41). Čo sa týka smernice EÚ, informácie by mali okrem toho predstavovať praktické skúsenosti aspoň väčšiny členských štátov EÚ.

| 44. | Po starostlivej analýze zastáva európsky dozorný úradník pre ochranu údajov názor, že napriek obrovskej snahe Komisie zhromaždiť informácie od vlád členských štátov nie sú kvantitatívne a kvalitatívne informácie poskytované členskými štátmi dostatočné na odôvodnenie nevyhnutnosti uchovávania údajov tak, ako je navrhnuté v smernici o uchovávaní údajov. Napriek tomu, že boli poskytnuté zaujímavé dôkazy o jej využívaní, informácie poskytnuté v správe obsahujú priveľa nedostatkov na to, aby bolo možné prijať všeobecné závery o nevyhnutnosti nástroja. Okrem toho je potrebné podrobnejšie preskúmať alternatívne prostriedky. Tieto dva body budú podrobnejšie prediskutované nižšie. |
| --- | --- |

44.

Po starostlivej analýze zastáva európsky dozorný úradník pre ochranu údajov názor, že napriek obrovskej snahe Komisie zhromaždiť informácie od vlád členských štátov nie sú kvantitatívne a kvalitatívne informácie poskytované členskými štátmi dostatočné na odôvodnenie nevyhnutnosti uchovávania údajov tak, ako je navrhnuté v smernici o uchovávaní údajov. Napriek tomu, že boli poskytnuté zaujímavé dôkazy o jej využívaní, informácie poskytnuté v správe obsahujú priveľa nedostatkov na to, aby bolo možné prijať všeobecné závery o nevyhnutnosti nástroja. Okrem toho je potrebné podrobnejšie preskúmať alternatívne prostriedky. Tieto dva body budú podrobnejšie prediskutované nižšie.

Kvantitatívne a kvalitatívne informácie poskytnuté v hodnotiacej správe

| 45. | Čo sa týka kvantitatívnych informácií a štatistických informácií predstavených hlavne v kapitole 5 a v prílohe k hodnotiacej správe, chýbajú najpodstatnejšie informácie. Štatistické informácie napríklad nepoukazujú na účel, na ktorý boli údaje vyžiadané. Jednotlivé číselné údaje okrem toho neodhaľujú, či boli všetky údaje, ku ktorým sa žiadalo o prístup, údajmi uloženými v dôsledku právnej povinnosti uchovávať údaje alebo povinnosti uchovávať údaje na obchodné účely. Neposkytujú sa ani žiadne informácie o výsledkoch použitia údajov. Vypracovanie záverov je problematické aj z toho dôvodu, že informácie z rôznych členských štátov nie sú vždy plne porovnateľné a v mnohých prípadoch sa uvádzajú len údaje z deviatich členských štátov. |
| --- | --- |

45.

Čo sa týka kvantitatívnych informácií a štatistických informácií predstavených hlavne v kapitole 5 a v prílohe k hodnotiacej správe, chýbajú najpodstatnejšie informácie. Štatistické informácie napríklad nepoukazujú na účel, na ktorý boli údaje vyžiadané. Jednotlivé číselné údaje okrem toho neodhaľujú, či boli všetky údaje, ku ktorým sa žiadalo o prístup, údajmi uloženými v dôsledku právnej povinnosti uchovávať údaje alebo povinnosti uchovávať údaje na obchodné účely. Neposkytujú sa ani žiadne informácie o výsledkoch použitia údajov. Vypracovanie záverov je problematické aj z toho dôvodu, že informácie z rôznych členských štátov nie sú vždy plne porovnateľné a v mnohých prípadoch sa uvádzajú len údaje z deviatich členských štátov.

| 46. | Kvalitatívne príklady poskytnuté v správe slúžia na lepšiu ilustráciu dôležitej úlohy, ktorú uchované údaje zohrávajú v určitých konkrétnych situáciách, a výhod systému uchovávania údajov. Vo všetkých prípadoch však nie je jasné, či bolo použitie uchovaných údajov jediným prostriedkom na vyriešenie príslušného trestného činu. |
| --- | --- |

46.

Kvalitatívne príklady poskytnuté v správe slúžia na lepšiu ilustráciu dôležitej úlohy, ktorú uchované údaje zohrávajú v určitých konkrétnych situáciách, a výhod systému uchovávania údajov. Vo všetkých prípadoch však nie je jasné, či bolo použitie uchovaných údajov jediným prostriedkom na vyriešenie príslušného trestného činu.

| 47. | Niektoré príklady ilustrujú nevyhnutnosť opatrenia na uchovávanie údajov pri boji s počítačovou kriminalitou. V tejto súvislosti stojí za zmienku, že v hlavnom medzinárodnom nástroji v tejto oblasti, Dohovore Rady Európy o počítačovej kriminalite, sa nepovažuje uchovávanie údajov za opatrenie na boj proti počítačovej kriminalite, odvoláva sa v ňom iba na zabezpečenie údajov ako na nástroj vyšetrovania (42). |
| --- | --- |

47.

Niektoré príklady ilustrujú nevyhnutnosť opatrenia na uchovávanie údajov pri boji s počítačovou kriminalitou. V tejto súvislosti stojí za zmienku, že v hlavnom medzinárodnom nástroji v tejto oblasti, Dohovore Rady Európy o počítačovej kriminalite, sa nepovažuje uchovávanie údajov za opatrenie na boj proti počítačovej kriminalite, odvoláva sa v ňom iba na zabezpečenie údajov ako na nástroj vyšetrovania (42).

| 48. | Zdá sa, že Komisia prikladá veľkú dôležitosť príkladom, ktoré poskytli členské štáty a v ktorých sa uchovávané údaje používajú na vylúčenie podozrivých z miesta činu a na overenie ich alibi (43). Napriek tomu, že sú to zaujímavé príklady využívania údajov orgánmi na presadzovanie práva, nemôžu predstavovať dôkaz nevyhnutnosti uchovávania údajov. Tento argument by sa mal používať opatrne, pretože by sa mohol nesprávne pochopiť tak, že uchovávanie údajov je nevyhnutne potrebné na dokazovanie neviny občanov, čo len ťažko môže byť v súlade s prezumpciou neviny. |
| --- | --- |

48.

Zdá sa, že Komisia prikladá veľkú dôležitosť príkladom, ktoré poskytli členské štáty a v ktorých sa uchovávané údaje používajú na vylúčenie podozrivých z miesta činu a na overenie ich alibi (43). Napriek tomu, že sú to zaujímavé príklady využívania údajov orgánmi na presadzovanie práva, nemôžu predstavovať dôkaz nevyhnutnosti uchovávania údajov. Tento argument by sa mal používať opatrne, pretože by sa mohol nesprávne pochopiť tak, že uchovávanie údajov je nevyhnutne potrebné na dokazovanie neviny občanov, čo len ťažko môže byť v súlade s prezumpciou neviny.

| 49. | V hodnotiacej správe sa len málo priestoru venuje diskusii o hodnote uchovávania údajov vo vzťahu k technologickému vývoju a konkrétnejšie k používaniu predplatených kariet SIM (44). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že na posúdenie účinnosti smernice je potrebných viac kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií o využívaní nových technológií, ktoré sa nespomínajú v smernici (môže to byť prípad technológie VoIP a sociálnych sietí). |
| --- | --- |

49.

V hodnotiacej správe sa len málo priestoru venuje diskusii o hodnote uchovávania údajov vo vzťahu k technologickému vývoju a konkrétnejšie k používaniu predplatených kariet SIM (44). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že na posúdenie účinnosti smernice je potrebných viac kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií o využívaní nových technológií, ktoré sa nespomínajú v smernici (môže to byť prípad technológie VoIP a sociálnych sietí).

| 50. | Hodnotiaca správa je obmedzená, pretože sa väčšinou sústreďuje na kvantitatívne a kvalitatívne informácie poskytované členskými štátmi, ktoré implementovali smernicu o uchovávaní údajov. Bolo by však zaujímavé zistiť, či sa vyskytli zásadné rozdiely medzi týmito členskými štátmi a členskými štátmi, ktoré smernicu neimplementovali. Najmä v prípade členských štátov, v ktorých boli vykonávacie právne predpisy zrušené (Nemecko, Rumunsko a Česká republika), by bolo zaujímavé zistiť, či existuje dôkaz o zvýšení alebo znížení úspešnosti pri vyšetrovaní trestných činov pred ich zrušením a po ňom. |
| --- | --- |

50.

Hodnotiaca správa je obmedzená, pretože sa väčšinou sústreďuje na kvantitatívne a kvalitatívne informácie poskytované členskými štátmi, ktoré implementovali smernicu o uchovávaní údajov. Bolo by však zaujímavé zistiť, či sa vyskytli zásadné rozdiely medzi týmito členskými štátmi a členskými štátmi, ktoré smernicu neimplementovali. Najmä v prípade členských štátov, v ktorých boli vykonávacie právne predpisy zrušené (Nemecko, Rumunsko a Česká republika), by bolo zaujímavé zistiť, či existuje dôkaz o zvýšení alebo znížení úspešnosti pri vyšetrovaní trestných činov pred ich zrušením a po ňom.

| 51. | Komisia uznáva, že štatistické informácie a príklady uvedené v hodnotiacej správe sú „určitým spôsobom obmedzené“, napriek tomu však dospela k záveru, že dôkazy potvrdzujú „veľmi dôležitú úlohu, ktorú uchovávané údaje hrajú pri vyšetrovaní trestných činov“ (45). |
| --- | --- |

51.

Komisia uznáva, že štatistické informácie a príklady uvedené v hodnotiacej správe sú „určitým spôsobom obmedzené“, napriek tomu však dospela k záveru, že dôkazy potvrdzujú „veľmi dôležitú úlohu, ktorú uchovávané údaje hrajú pri vyšetrovaní trestných činov“ (45).

| 52. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že Komisia by mala byť voči členským štátom kritickejšia. Ako už bolo vysvetlené, politické vyhlásenia niektorých členských štátov o nevyhnutnosti takého opatrenia nemôžu byť jediným odôvodnením činnosti EÚ. Komisia mala trvať na tom, aby členské štáty poskytli dostatočné dôkazy, ktoré preukazujú nevyhnutnosť opatrenia. Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov mala Komisia aspoň podporiť uchovávanie údajov ako bezpečnostného opatrenia (pozri s. 31 hodnotiacej správy) za podmienky, že členské štáty poskytnú počas hodnotenia vplyvu ďalšie dôkazy. |
| --- | --- |

52.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že Komisia by mala byť voči členským štátom kritickejšia. Ako už bolo vysvetlené, politické vyhlásenia niektorých členských štátov o nevyhnutnosti takého opatrenia nemôžu byť jediným odôvodnením činnosti EÚ. Komisia mala trvať na tom, aby členské štáty poskytli dostatočné dôkazy, ktoré preukazujú nevyhnutnosť opatrenia. Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov mala Komisia aspoň podporiť uchovávanie údajov ako bezpečnostného opatrenia (pozri s. 31 hodnotiacej správy) za podmienky, že členské štáty poskytnú počas hodnotenia vplyvu ďalšie dôkazy.

Alternatívne prostriedky

| 53. | Nevyhnutnosť uchovávania údajov tak, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov závisí aj od toho, či existujú alternatívne prostriedky, ktoré menej zasahujú do súkromia a pritom dokážu poskytnúť porovnateľné výsledky. To potvrdil aj Súdny dvor v rozhodnutí vo veci Schecke z novembra 2010, v ktorom zrušil právne predpisy EÚ o zverejňovaní mien príjemcov finančných prostriedkov z poľnohospodárskych fondov (46). Jedným z dôvodov zrušenia bolo to, že Rada a Komisia nezvážili alternatívne opatrenia, ktoré by boli v súlade s cieľom zverejňovania a zároveň by predstavovali menší zásah do práva na súkromie a práva na ochranu údajov príslušných osôb (47). |
| --- | --- |

53.

Nevyhnutnosť uchovávania údajov tak, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov závisí aj od toho, či existujú alternatívne prostriedky, ktoré menej zasahujú do súkromia a pritom dokážu poskytnúť porovnateľné výsledky. To potvrdil aj Súdny dvor v rozhodnutí vo veci Schecke z novembra 2010, v ktorom zrušil právne predpisy EÚ o zverejňovaní mien príjemcov finančných prostriedkov z poľnohospodárskych fondov (46). Jedným z dôvodov zrušenia bolo to, že Rada a Komisia nezvážili alternatívne opatrenia, ktoré by boli v súlade s cieľom zverejňovania a zároveň by predstavovali menší zásah do práva na súkromie a práva na ochranu údajov príslušných osôb (47).

| 54. | Hlavným alternatívnym prostriedkom, ktorý sa objavuje v diskusiách o smernici o uchovávaní údajov, je metóda zabezpečenia údajov („quick freeze“ a „quick freeze plus“) (48). Skladá sa z dočasného zabezpečenia alebo „zmrazenia“ určitých prevádzkových telekomunikačných údajov a údajov o polohe týkajúcich sa iba konkrétnych osôb podozrivých z trestnej činnosti, ktoré môžu byť následne sprístupnené orgánom na presadzovanie práva so súdnym povolením. |
| --- | --- |

54.

Hlavným alternatívnym prostriedkom, ktorý sa objavuje v diskusiách o smernici o uchovávaní údajov, je metóda zabezpečenia údajov („quick freeze“ a „quick freeze plus“) (48). Skladá sa z dočasného zabezpečenia alebo „zmrazenia“ určitých prevádzkových telekomunikačných údajov a údajov o polohe týkajúcich sa iba konkrétnych osôb podozrivých z trestnej činnosti, ktoré môžu byť následne sprístupnené orgánom na presadzovanie práva so súdnym povolením.

| 55. | Zabezpečenie údajov sa spomína v hodnotiacej správe v súvislosti s vyššie uvedeným Dohovorom o počítačovej kriminalite, ale považuje sa za nevhodné, pretože „nezaručí schopnosť poskytnúť dôkazový materiál pred vydaním súdneho príkazu, neumožňuje viesť vyšetrovanie neznámych osôb a neumožňuje zhromažďovanie dôkazov napríklad o pohybe obetí alebo svedkov trestných činov“ (49). |
| --- | --- |

55.

Zabezpečenie údajov sa spomína v hodnotiacej správe v súvislosti s vyššie uvedeným Dohovorom o počítačovej kriminalite, ale považuje sa za nevhodné, pretože „nezaručí schopnosť poskytnúť dôkazový materiál pred vydaním súdneho príkazu, neumožňuje viesť vyšetrovanie neznámych osôb a neumožňuje zhromažďovanie dôkazov napríklad o pohybe obetí alebo svedkov trestných činov“ (49).

| 56. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva, že keď je k dispozícii systém zabezpečenia údajov namiesto všeobecného systému uchovávania údajov, je k dispozícii menej informácií. Ale práve vďaka svojej prirodzenej špecifikácii predstavuje zabezpečenie údajov nástroj, ktorý menej zasahuje do súkromia čo do rozsahu aj počtu ľudí, ktorých sa týka. Posudzovanie sa nemá sústrediť len na dostupné údaje, ale aj na rôzne výsledky dosiahnuté s obomi systémami. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov považuje za odôvodnené a nevyhnutné podrobnejšie preskúmať toto opatrenie. Môže sa to vykonať v nadchádzajúcich mesiacoch počas posudzovania vplyvu. |
| --- | --- |

56.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva, že keď je k dispozícii systém zabezpečenia údajov namiesto všeobecného systému uchovávania údajov, je k dispozícii menej informácií. Ale práve vďaka svojej prirodzenej špecifikácii predstavuje zabezpečenie údajov nástroj, ktorý menej zasahuje do súkromia čo do rozsahu aj počtu ľudí, ktorých sa týka. Posudzovanie sa nemá sústrediť len na dostupné údaje, ale aj na rôzne výsledky dosiahnuté s obomi systémami. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov považuje za odôvodnené a nevyhnutné podrobnejšie preskúmať toto opatrenie. Môže sa to vykonať v nadchádzajúcich mesiacoch počas posudzovania vplyvu.

| 57. | V tejto súvislosti je nešťastné, že v záveroch správy sa Komisia zaväzuje k preskúmaniu, či (a ak áno, tak akým spôsobom) môže prístup EÚ v oblasti zabezpečenia údajov dopĺňať (t. j. nie nahradiť) uchovávanie údajov (50). Možnosť kombinovania akéhokoľvek systému uchovávania údajov s procedurálnymi bezpečnostnými opatreniami súvisiacimi s rôznymi spôsobmi zabezpečenia údajov si naozaj zaslúži podrobnejšie preskúmanie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však odporúča, aby Komisia počas posudzovania vplyvu zvážila aj to, či môže systém zabezpečenia údajov alebo iné alternatívne prostriedky plne alebo čiastočne nahradiť súčasný systém uchovávania údajov. |
| --- | --- |

57.

V tejto súvislosti je nešťastné, že v záveroch správy sa Komisia zaväzuje k preskúmaniu, či (a ak áno, tak akým spôsobom) môže prístup EÚ v oblasti zabezpečenia údajov dopĺňať (t. j. nie nahradiť) uchovávanie údajov (50). Možnosť kombinovania akéhokoľvek systému uchovávania údajov s procedurálnymi bezpečnostnými opatreniami súvisiacimi s rôznymi spôsobmi zabezpečenia údajov si naozaj zaslúži podrobnejšie preskúmanie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však odporúča, aby Komisia počas posudzovania vplyvu zvážila aj to, či môže systém zabezpečenia údajov alebo iné alternatívne prostriedky plne alebo čiastočne nahradiť súčasný systém uchovávania údajov.

IV.2.   Uchovávanie údajov tak, ako je upravené v smernici o uchovávaní údajov, v každom prípade prekračuje rámec toho, čo je potrebné

| 58. | Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov neobsahujú informácie v hodnotiacej správe dostatočný dôkaz na odôvodnenie nevyhnutnosti opatrenia na uchovávanie údajov, ako je stanovené v smernici o uchovávaní údajov. V hodnotiacej správe sa však pripúšťa záver, že v smernici o uchovávaní údajov sa upravuje uchovávanie údajov tak, že sa prekračuje rámec toho, čo je potrebné, alebo prinajmenšom sa v nej nezabezpečuje, aby sa takýmto spôsobom neuplatňovala. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť štyri body. |
| --- | --- |

58.

Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov neobsahujú informácie v hodnotiacej správe dostatočný dôkaz na odôvodnenie nevyhnutnosti opatrenia na uchovávanie údajov, ako je stanovené v smernici o uchovávaní údajov. V hodnotiacej správe sa však pripúšťa záver, že v smernici o uchovávaní údajov sa upravuje uchovávanie údajov tak, že sa prekračuje rámec toho, čo je potrebné, alebo prinajmenšom sa v nej nezabezpečuje, aby sa takýmto spôsobom neuplatňovala. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť štyri body.

| 59. | Po prvé, nejasný účel opatrenia a všeobecne definovaný pojem „príslušné vnútroštátne orgány“ vedú k tomu, že uchovávané údaje používa príliš veľký počet orgánov na najrôznejšie účely. Okrem toho sú nejednotné bezpečnostné opatrenia a podmienky získania prístupu k údajom. Prístup sa napríklad neumožňuje vo všetkých členských štátoch až po predchádzajúcom súhlase súdneho alebo iného nezávislého orgánu. |
| --- | --- |

59.

Po prvé, nejasný účel opatrenia a všeobecne definovaný pojem „príslušné vnútroštátne orgány“ vedú k tomu, že uchovávané údaje používa príliš veľký počet orgánov na najrôznejšie účely. Okrem toho sú nejednotné bezpečnostné opatrenia a podmienky získania prístupu k údajom. Prístup sa napríklad neumožňuje vo všetkých členských štátoch až po predchádzajúcom súhlase súdneho alebo iného nezávislého orgánu.

| 60. | Po druhé, maximálne dvojročné obdobie uchovávania údajov presahuje potrebnú dĺžku uchovávania údajov. Štatistické informácie z mnohých členských štátov uvedené v hodnotiacej správe poukazujú na to, že veľká väčšina žiadostí o prístup k údajom sa týka údajov v rozpätí šiestich mesiacov, konkrétne 86 % (51). Okrem toho, 16 členských štátov zakomponovalo do svojich právnych predpisov obdobie uchovávania údajov do jedného roka (52). To znamená, že maximálne dvojročné obdobie do veľkej miery presahuje obdobie, ktoré väčšina členských štátov považuje za nevyhnutné. |
| --- | --- |

60.

Po druhé, maximálne dvojročné obdobie uchovávania údajov presahuje potrebnú dĺžku uchovávania údajov. Štatistické informácie z mnohých členských štátov uvedené v hodnotiacej správe poukazujú na to, že veľká väčšina žiadostí o prístup k údajom sa týka údajov v rozpätí šiestich mesiacov, konkrétne 86 % (51). Okrem toho, 16 členských štátov zakomponovalo do svojich právnych predpisov obdobie uchovávania údajov do jedného roka (52). To znamená, že maximálne dvojročné obdobie do veľkej miery presahuje obdobie, ktoré väčšina členských štátov považuje za nevyhnutné.

| 61. | Okrem toho, nedostatočné určenie pevného a jednotného obdobia uchovávania údajov pre všetky členské štáty má za následok existenciu najrôznejších vnútroštátnych zákonov, ktoré môžu predstavovať komplikácie, pretože nie je vždy jasné, ktorý vnútroštátny zákon o uchovávaní údajov a o ochrane údajov je platný, keď subjekty ukladajú údaje v iných členských štátoch, než sú štáty, v ktorých údaje zozbierali. |
| --- | --- |

61.

Okrem toho, nedostatočné určenie pevného a jednotného obdobia uchovávania údajov pre všetky členské štáty má za následok existenciu najrôznejších vnútroštátnych zákonov, ktoré môžu predstavovať komplikácie, pretože nie je vždy jasné, ktorý vnútroštátny zákon o uchovávaní údajov a o ochrane údajov je platný, keď subjekty ukladajú údaje v iných členských štátoch, než sú štáty, v ktorých údaje zozbierali.

| 62. | Po tretie, nie je dostatočne harmonizovaná úroveň zabezpečenia. Jedným z hlavných záverov pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 v správe z júla 2010 bolo, že v rôznych členských štátoch platia najrôznejšie kombinácie bezpečnostných opatrení. Zdá sa, že Komisia považuje bezpečnostné opatrenia v súčasnej smernici za dostatočné, keďže „neexistujú konkrétne príklady závažného narušenia súkromia“. (53) Zdá sa však, že Komisia sa v tejto veci obrátila iba na vlády členských štátov. Na hodnotenie vhodnosti súčasných bezpečnostných pravidiel a opatrení sú potrebné podrobnejšie konzultácie a skúmanie. Napriek tomu, že v kontexte správy sa nespomínajú žiadne konkrétne príklady narušenia bezpečnosti, názorným varovaním môžu byť aj porušenia bezpečnosti údajov a škandály v oblasti prevádzkových údajov a elektronických komunikácií v niektorých členských štátoch. Túto otázku nemožno brať na ľahkú váhu, pretože bezpečnosť uchovávaných údajov, ktorou sa zaručuje dodržiavanie všetkých ostatných bezpečnostných opatrení, je pre systém uchovávania údajov mimoriadne dôležitá (54). |
| --- | --- |

62.

Po tretie, nie je dostatočne harmonizovaná úroveň zabezpečenia. Jedným z hlavných záverov pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 v správe z júla 2010 bolo, že v rôznych členských štátoch platia najrôznejšie kombinácie bezpečnostných opatrení. Zdá sa, že Komisia považuje bezpečnostné opatrenia v súčasnej smernici za dostatočné, keďže „neexistujú konkrétne príklady závažného narušenia súkromia“. (53) Zdá sa však, že Komisia sa v tejto veci obrátila iba na vlády členských štátov. Na hodnotenie vhodnosti súčasných bezpečnostných pravidiel a opatrení sú potrebné podrobnejšie konzultácie a skúmanie. Napriek tomu, že v kontexte správy sa nespomínajú žiadne konkrétne príklady narušenia bezpečnosti, názorným varovaním môžu byť aj porušenia bezpečnosti údajov a škandály v oblasti prevádzkových údajov a elektronických komunikácií v niektorých členských štátoch. Túto otázku nemožno brať na ľahkú váhu, pretože bezpečnosť uchovávaných údajov, ktorou sa zaručuje dodržiavanie všetkých ostatných bezpečnostných opatrení, je pre systém uchovávania údajov mimoriadne dôležitá (54).

| 63. | Po štvrté, zo správy jasne nevyplýva, či sa dôkazmi podložila nevyhnutnosť existencie všetkých kategórií uchovávaných údajov. Poskytuje sa len všeobecné rozlíšenie medzi telefonickými a internetovými údajmi. Niektoré členské štáty zaviedli kratšie obdobie uchovávanie internetových údajov (55). Z toho sa však nedajú vyvodiť žiadne všeobecné závery. |
| --- | --- |

63.

Po štvrté, zo správy jasne nevyplýva, či sa dôkazmi podložila nevyhnutnosť existencie všetkých kategórií uchovávaných údajov. Poskytuje sa len všeobecné rozlíšenie medzi telefonickými a internetovými údajmi. Niektoré členské štáty zaviedli kratšie obdobie uchovávanie internetových údajov (55). Z toho sa však nedajú vyvodiť žiadne všeobecné závery.

IV.3.   V smernici o uchovávaní údajov sa nepredpokladá predvídateľnosť

| 64. | Ďalším nedostatkom smernice o uchovávaní údajov je to, že sa v nej nepredpokladá predvídateľnosť. Požiadavka na predvídateľnosť vyplýva zo všeobecnej požiadavky zakotvenej v článku 8 ods. 2 dohovoru EDĽP a v článku 52 ods. 1 Charty základných práv EÚ, v ktorých sa hovorí, že zasahovanie musí byť v súlade so zákonom. Podľa ESĽP to znamená, že opatrenie musí mať právny základ v zákone a musí byť v súlade s právnym poriadkom. Z toho vyplýva, že zákon musí byť primerane dostupný a predvídateľný (56). Súdny dvor tiež v rozhodnutí vo veci Österreichischer Rundfunk zdôraznil, zákon musí mať dostatočne presné znenie, aby mu mohli občania prispôsobiť svoje správanie (57). Zákon musí s dostatočnou jasnosťou určovať rozsah právomocí príslušných orgánov a spôsob ich vykonávania (58). |
| --- | --- |

64.

Ďalším nedostatkom smernice o uchovávaní údajov je to, že sa v nej nepredpokladá predvídateľnosť. Požiadavka na predvídateľnosť vyplýva zo všeobecnej požiadavky zakotvenej v článku 8 ods. 2 dohovoru EDĽP a v článku 52 ods. 1 Charty základných práv EÚ, v ktorých sa hovorí, že zasahovanie musí byť v súlade so zákonom. Podľa ESĽP to znamená, že opatrenie musí mať právny základ v zákone a musí byť v súlade s právnym poriadkom. Z toho vyplýva, že zákon musí byť primerane dostupný a predvídateľný (56). Súdny dvor tiež v rozhodnutí vo veci Österreichischer Rundfunk zdôraznil, zákon musí mať dostatočne presné znenie, aby mu mohli občania prispôsobiť svoje správanie (57). Zákon musí s dostatočnou jasnosťou určovať rozsah právomocí príslušných orgánov a spôsob ich vykonávania (58).

| 65. | Aj v kontrolnom zozname uvedenom v oznámení Komisie týkajúcom sa Charty základných práv EÚ sa jedna otázka zaoberá tým, či budú akékoľvek obmedzenia základných práv formulované „presným a predvídateľným spôsobom“ (59). V svojom oznámení týkajúcom sa prehľadu o riadení informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Komisia tiež vyhlásila, že občania „majú právo vedieť, ktoré osobné údaje sa spracúvajú a vymieňajú, a kým a na aký účel“ (60). |
| --- | --- |

65.

Aj v kontrolnom zozname uvedenom v oznámení Komisie týkajúcom sa Charty základných práv EÚ sa jedna otázka zaoberá tým, či budú akékoľvek obmedzenia základných práv formulované „presným a predvídateľným spôsobom“ (59). V svojom oznámení týkajúcom sa prehľadu o riadení informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti Komisia tiež vyhlásila, že občania „majú právo vedieť, ktoré osobné údaje sa spracúvajú a vymieňajú, a kým a na aký účel“ (60).

| 66. | V prípade smernice EÚ majú zodpovednosť za súlad so základnými právami vrátane požiadavky na predvídateľnosť primárne členské štáty, ktoré smernicu implementujú do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Je známe, že pri takejto implementácii sa musia dodržiavať základné práva (61). |
| --- | --- |

66.

V prípade smernice EÚ majú zodpovednosť za súlad so základnými právami vrátane požiadavky na predvídateľnosť primárne členské štáty, ktoré smernicu implementujú do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Je známe, že pri takejto implementácii sa musia dodržiavať základné práva (61).

| 67. | Aj vo svojej hodnotiacej správe Komisia zdôrazňuje, že samotná smernica „nezaručuje, že k uskladneniu, vyhľadaniu a použitiu uchovávaných údajov dochádza v úplnom súlade s právom na súkromie a ochranu osobných údajov“. Pripomína, že „[č]lenské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania uvedených práv“ (62). |
| --- | --- |

67.

Aj vo svojej hodnotiacej správe Komisia zdôrazňuje, že samotná smernica „nezaručuje, že k uskladneniu, vyhľadaniu a použitiu uchovávaných údajov dochádza v úplnom súlade s právom na súkromie a ochranu osobných údajov“. Pripomína, že „[č]lenské štáty sú zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania uvedených práv“ (62).

| 68. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa však domnieva, že smernica EÚ má do istej miery spĺňať aj požiadavku na predvídateľnosť. Alebo, parafrázujúc slová Súdneho dvora vo veci Lindqvist, režimu, ktorý smernica poskytuje, by nemala „chýbať predvídateľnosť“ (63). To je najmä prípad opatrenia EÚ, na základe ktorého sa od členských štátov vyžaduje, aby upravovali veľké zásahy do práva na súkromie a práva na ochranu údajov občanov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zastáva názor, že zodpovednosť za zabezpečenie aspoň jasne definovaného účelu a určenia subjektov, ktoré môžu získať prístup k údajom, ako aj za určenie podmienok, za akých sa to má diať, nesie EÚ. |
| --- | --- |

68.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa však domnieva, že smernica EÚ má do istej miery spĺňať aj požiadavku na predvídateľnosť. Alebo, parafrázujúc slová Súdneho dvora vo veci Lindqvist, režimu, ktorý smernica poskytuje, by nemala „chýbať predvídateľnosť“ (63). To je najmä prípad opatrenia EÚ, na základe ktorého sa od členských štátov vyžaduje, aby upravovali veľké zásahy do práva na súkromie a práva na ochranu údajov občanov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zastáva názor, že zodpovednosť za zabezpečenie aspoň jasne definovaného účelu a určenia subjektov, ktoré môžu získať prístup k údajom, ako aj za určenie podmienok, za akých sa to má diať, nesie EÚ.

| 69. | Toto stanovisko sa potvrdzuje v novom právnom kontexte, ktorý predstavuje Lisabonská zmluva, a v ktorom sa, ako už bolo vysvetlené, rozširujú právomoci EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach a zavádza pevnejší záväzok EÚ v oblasti dodržiavania základných práv. |
| --- | --- |

69.

Toto stanovisko sa potvrdzuje v novom právnom kontexte, ktorý predstavuje Lisabonská zmluva, a v ktorom sa, ako už bolo vysvetlené, rozširujú právomoci EÚ v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach a zavádza pevnejší záväzok EÚ v oblasti dodržiavania základných práv.

| 70. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov pripomína, že pre ochranu osobných údajov je najdôležitejšia požiadavka na konkrétny účel a následný zákaz spracovania údajov spôsobom nezlučiteľným s týmto účelom („princíp obmedzenia účelu“), čo sa potvrdzuje aj v článku 8 Charty základných práv EÚ (64). |
| --- | --- |

70.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov pripomína, že pre ochranu osobných údajov je najdôležitejšia požiadavka na konkrétny účel a následný zákaz spracovania údajov spôsobom nezlučiteľným s týmto účelom („princíp obmedzenia účelu“), čo sa potvrdzuje aj v článku 8 Charty základných práv EÚ (64).

| 71. | V hodnotiacej správe sa poukazuje na to, že ponechanie rozhodnutia presne definovať pojem „závažný trestný čin“ a následne pojem „príslušné orgány“ na členské štáty viedlo k tomu, že údaje sa používajú na rôzne účely (65). |
| --- | --- |

71.

V hodnotiacej správe sa poukazuje na to, že ponechanie rozhodnutia presne definovať pojem „závažný trestný čin“ a následne pojem „príslušné orgány“ na členské štáty viedlo k tomu, že údaje sa používajú na rôzne účely (65).

| 72. | Komisia vyhlásila, že „[v]äčšina členských štátov, ktoré smernicu transponovali, umožňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi prístup a použitie uchovávaných údajov na účely presahujúce účely stanovené v smernici, vrátane predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou vo všeobecnosti a predchádzania ohrozeniu života a zdravia“ (66). Členské štáty využívajú „právnu medzeru“, ktorú poskytuje článok 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách (67). Komisia sa domnieva, že táto situácia sa nemusí premietnuť do dostatočnej „predvídateľnosti, ktorá sa požaduje v akomkoľvek právnom opatrení obmedzujúcom právo na súkromie“ (68). |
| --- | --- |

72.

Komisia vyhlásila, že „[v]äčšina členských štátov, ktoré smernicu transponovali, umožňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi prístup a použitie uchovávaných údajov na účely presahujúce účely stanovené v smernici, vrátane predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou vo všeobecnosti a predchádzania ohrozeniu života a zdravia“ (66). Členské štáty využívajú „právnu medzeru“, ktorú poskytuje článok 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách (67). Komisia sa domnieva, že táto situácia sa nemusí premietnuť do dostatočnej „predvídateľnosti, ktorá sa požaduje v akomkoľvek právnom opatrení obmedzujúcom právo na súkromie“ (68).

| 73. | Za týchto okolností nemožno povedať, že smernica o uchovávaní údajov, či už samostatne alebo v kombinácii so smernicou o súkromí a elektronických komunikáciách, poskytuje jasnosť vyžadovanú na plnenie zásady predvídateľnosti na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

73.

Za týchto okolností nemožno povedať, že smernica o uchovávaní údajov, či už samostatne alebo v kombinácii so smernicou o súkromí a elektronických komunikáciách, poskytuje jasnosť vyžadovanú na plnenie zásady predvídateľnosti na úrovni EÚ.

V.   BUDÚCE ČINNOSTI: ZVÁŽENIE VŠETKÝCH MOŽNOSTÍ

| 74. | Analýza v predchádzajúcej časti odôvodňuje záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky stanovené právom na súkromie a právom na ochranu údajov. Preto je zrejmé, že smernica o uchovávaní údajov nemôže vo svojej súčasnej podobe ďalej existovať. V tejto súvislosti Komisia správne navrhuje revíziu súčasného rámca na uchovávanie údajov (69). |
| --- | --- |

74.

Analýza v predchádzajúcej časti odôvodňuje záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky stanovené právom na súkromie a právom na ochranu údajov. Preto je zrejmé, že smernica o uchovávaní údajov nemôže vo svojej súčasnej podobe ďalej existovať. V tejto súvislosti Komisia správne navrhuje revíziu súčasného rámca na uchovávanie údajov (69).

| 75. | Pred navrhnutím revidovanej verzie smernice je však potrebné, aby:






  a) | Komisia počas hodnotenia vplyvu zhromaždila od členských štátov ďalšie praktické dôkazy, ktorými sa podloží nevyhnutnosť uchovávania údajov ako opatrenia v rámci práva EÚ; |
| --- | --- | --- |

75.

Pred navrhnutím revidovanej verzie smernice je však potrebné, aby:

a)

Komisia počas hodnotenia vplyvu zhromaždila od členských štátov ďalšie praktické dôkazy, ktorými sa podloží nevyhnutnosť uchovávania údajov ako opatrenia v rámci práva EÚ;

| b) | v prípade, ak bude väčšina členských štátov považovať uchovávanie údajov za nevyhnutné, poskytli tieto členské štáty Komisii kvantitatívne a kvalitatívne dôkazy, ktoré toto tvrdenie podporujú; |
| --- | --- |

b)

v prípade, ak bude väčšina členských štátov považovať uchovávanie údajov za nevyhnutné, poskytli tieto členské štáty Komisii kvantitatívne a kvalitatívne dôkazy, ktoré toto tvrdenie podporujú;

| c) | členské štáty, ktoré nesúhlasia s opatrením na uchovávanie údajov, poskytli Komisii informácie, ktoré umožnia podrobnejšie posúdenie tejto veci. |
| --- | --- |

c)

členské štáty, ktoré nesúhlasia s opatrením na uchovávanie údajov, poskytli Komisii informácie, ktoré umožnia podrobnejšie posúdenie tejto veci.

| 76. | Pri posudzovaní vplyvu by sa okrem toho malo preskúmať, či sa k porovnateľným výsledkom nedospeje aj pri použití alternatívnych prostriedkov, ktoré menej zasahujú do súkromia. Iniciatívu v tomto smere musí vyvinúť Komisia, ktorá môže v prípade potreby využiť externé odborné poznatky. |
| --- | --- |

76.

Pri posudzovaní vplyvu by sa okrem toho malo preskúmať, či sa k porovnateľným výsledkom nedospeje aj pri použití alternatívnych prostriedkov, ktoré menej zasahujú do súkromia. Iniciatívu v tomto smere musí vyvinúť Komisia, ktorá môže v prípade potreby využiť externé odborné poznatky.

| 77. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia ohlásila realizáciu konzultácií so všetkými príslušnými zúčastnenými stranami počas posudzovania vplyvu (70). V tejto súvislosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby našla spôsob, ako do tohto procesu priamo zapojiť občanov. |
| --- | --- |

77.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia ohlásila realizáciu konzultácií so všetkými príslušnými zúčastnenými stranami počas posudzovania vplyvu (70). V tejto súvislosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby našla spôsob, ako do tohto procesu priamo zapojiť občanov.

| 78. | Je potrebné zdôrazniť, že posudzovanie nevyhnutnosti a skúmanie alternatívnych prostriedkov, ktoré menej zasahujú do súkromia, sa môže vykonať spravodlivo len vtedy, ak sa zvážia všetky možnosti pre budúcu smernicu. V tejto súvislosti chce zrejme Komisia vylúčiť možnosť zrušenia smernice, a to buď per se, alebo v kombinácii s návrhom alternatívneho, zacielenejšieho opatrenia EÚ. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní vplyvu dôkladne zvážila aj tieto možnosti. |
| --- | --- |

78.

Je potrebné zdôrazniť, že posudzovanie nevyhnutnosti a skúmanie alternatívnych prostriedkov, ktoré menej zasahujú do súkromia, sa môže vykonať spravodlivo len vtedy, ak sa zvážia všetky možnosti pre budúcu smernicu. V tejto súvislosti chce zrejme Komisia vylúčiť možnosť zrušenia smernice, a to buď per se, alebo v kombinácii s návrhom alternatívneho, zacielenejšieho opatrenia EÚ. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní vplyvu dôkladne zvážila aj tieto možnosti.

| 79. | O budúcej smernici o uchovávaní údajov je možné uvažovať len vtedy, ak bude panovať zhoda v názore, že z hľadiska vnútorného trhu a policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sú potrebné pravidlá EÚ, a ak sa počas posudzovania vplyvu dostatočne preukáže nevyhnutnosť podpory a úpravy uchovávania údajov na úrovni EÚ, pričom je potrebné dôkladne zvážiť aj alternatívne opatrenia. |
| --- | --- |

79.

O budúcej smernici o uchovávaní údajov je možné uvažovať len vtedy, ak bude panovať zhoda v názore, že z hľadiska vnútorného trhu a policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sú potrebné pravidlá EÚ, a ak sa počas posudzovania vplyvu dostatočne preukáže nevyhnutnosť podpory a úpravy uchovávania údajov na úrovni EÚ, pričom je potrebné dôkladne zvážiť aj alternatívne opatrenia.

| 80. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nespochybňuje význam uchovávaných údajov na účely presadzovania práva, ani dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú v konkrétnych prípadoch. Podobne ako nemecký spolkový súd Bundesverfassungsgericht, ani európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nevylučuje, že dostatočne definovaná povinnosť uchovávať telekomunikačné údaje môže byť za určitých veľmi prísnych podmienok odôvodnená (71). |
| --- | --- |

80.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nespochybňuje význam uchovávaných údajov na účely presadzovania práva, ani dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú v konkrétnych prípadoch. Podobne ako nemecký spolkový súd Bundesverfassungsgericht, ani európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nevylučuje, že dostatočne definovaná povinnosť uchovávať telekomunikačné údaje môže byť za určitých veľmi prísnych podmienok odôvodnená (71).

| 81. | Každý budúci nástroj EÚ týkajúci sa uchovávania údajov by mal preto spĺňať tieto základné požiadavky:






  — | Mal by byť komplexný a naozaj harmonizovať pravidlá týkajúce sa povinnosti uchovávať údaje, ako aj prístupu a ďalšieho používania údajov zo strany príslušných orgánov. |
| --- | --- | --- |

81.

Každý budúci nástroj EÚ týkajúci sa uchovávania údajov by mal preto spĺňať tieto základné požiadavky:

—

Mal by byť komplexný a naozaj harmonizovať pravidlá týkajúce sa povinnosti uchovávať údaje, ako aj prístupu a ďalšieho používania údajov zo strany príslušných orgánov.

| — | Mal by byť vyčerpávajúci, čo znamená, že musí mať jasný a presný účel a že právna medzera, ktorá existuje v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, sa odstráni. |
| --- | --- |

—

Mal by byť vyčerpávajúci, čo znamená, že musí mať jasný a presný účel a že právna medzera, ktorá existuje v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, sa odstráni.

| — | Mal by byť primeraný a neprekračovať rámec toho, čo je potrebné (v tomto zmysle pozri pripomienky v časti IV.2 vyššie). |
| --- | --- |

—

Mal by byť primeraný a neprekračovať rámec toho, čo je potrebné (v tomto zmysle pozri pripomienky v časti IV.2 vyššie).

| 82. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bude dôkladne skúmať každý budúci návrh o uchovávaní údajov v zmysle týchto základných podmienok. |
| --- | --- |

82.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov bude dôkladne skúmať každý budúci návrh o uchovávaní údajov v zmysle týchto základných podmienok.

VI.   ZÁVER

| 83. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia, napriek tomu, že ju k tomu článok 14 smernice o uchovávaní údajov priamo nezaväzuje, tiež zohľadnila vo svojej hodnotiacej správe dôsledky smernice na základné práva. |
| --- | --- |

83.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov s potešením konštatuje, že Komisia, napriek tomu, že ju k tomu článok 14 smernice o uchovávaní údajov priamo nezaväzuje, tiež zohľadnila vo svojej hodnotiacej správe dôsledky smernice na základné práva.

| 84. | V hodnotiacej správe sa poukazuje na to, že smernica neplní svoj hlavný účel, ktorým je harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa uchovávania údajov. Takáto nedostatočná harmonizácia je škodlivá pre všetky zúčastnené strany: občanov, podnikateľské subjekty, ako aj pre orgány na presadzovanie práva. |
| --- | --- |

84.

V hodnotiacej správe sa poukazuje na to, že smernica neplní svoj hlavný účel, ktorým je harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa uchovávania údajov. Takáto nedostatočná harmonizácia je škodlivá pre všetky zúčastnené strany: občanov, podnikateľské subjekty, ako aj pre orgány na presadzovanie práva.

| 85. | Na základe hodnotiacej správy možno vyvodiť záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky stanovené právom na súkromie a právom na ochranu údajov, a to z týchto dôvodov:






  — | nevyhnutnosť uchovávania údajov, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov, nebola dostatočne preukázaná, |
| --- | --- | --- |

85.

Na základe hodnotiacej správy možno vyvodiť záver, že smernica o uchovávaní údajov nespĺňa požiadavky stanovené právom na súkromie a právom na ochranu údajov, a to z týchto dôvodov:

—

nevyhnutnosť uchovávania údajov, ako je stanovená v smernici o uchovávaní údajov, nebola dostatočne preukázaná,

| — | uchovávanie údajov sa malo upravovať spôsobom menej zasahujúcim do súkromia, |
| --- | --- |

—

uchovávanie údajov sa malo upravovať spôsobom menej zasahujúcim do súkromia,

| — | v smernici o uchovávaní údajov sa nepredpokladá predvídateľnosť. |
| --- | --- |

—

v smernici o uchovávaní údajov sa nepredpokladá predvídateľnosť.

| 86. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní vplyvu dôkladne zvážila všetky možnosti vrátane možnosti zrušenia smernice, a to buď per se, alebo v kombinácii s návrhom alternatívneho, zacielenejšieho opatrenia EÚ. |
| --- | --- |

86.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyzýva Komisiu, aby pri posudzovaní vplyvu dôkladne zvážila všetky možnosti vrátane možnosti zrušenia smernice, a to buď per se, alebo v kombinácii s návrhom alternatívneho, zacielenejšieho opatrenia EÚ.

| 87. | O budúcej smernici o uchovávaní údajov je možné uvažovať len vtedy, ak bude panovať zhoda v názore, že z hľadiska vnútorného trhu a policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sú potrebné pravidlá EÚ, a ak sa počas posudzovania vplyvu dostatočne preukáže nevyhnutnosť podpory a úpravy uchovávania údajov na úrovni EÚ, pričom je potrebné dôkladne zvážiť aj alternatívne opatrenia. Takýto nástroj by mal spĺňať tieto základné požiadavky:






  — | Mal by byť komplexný a naozaj harmonizovať pravidlá týkajúce sa povinnosti uchovávať údaje, ako aj prístupu a ďalšieho používania údajov zo strany príslušných orgánov. |
| --- | --- | --- |

87.

O budúcej smernici o uchovávaní údajov je možné uvažovať len vtedy, ak bude panovať zhoda v názore, že z hľadiska vnútorného trhu a policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach sú potrebné pravidlá EÚ, a ak sa počas posudzovania vplyvu dostatočne preukáže nevyhnutnosť podpory a úpravy uchovávania údajov na úrovni EÚ, pričom je potrebné dôkladne zvážiť aj alternatívne opatrenia. Takýto nástroj by mal spĺňať tieto základné požiadavky:

—

Mal by byť komplexný a naozaj harmonizovať pravidlá týkajúce sa povinnosti uchovávať údaje, ako aj prístupu a ďalšieho používania údajov zo strany príslušných orgánov.

| — | Mal by byť vyčerpávajúci, čo znamená, že musí mať jasný a presný účel a že právna medzera, ktorá existuje v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, sa odstráni. |
| --- | --- |

—

Mal by byť vyčerpávajúci, čo znamená, že musí mať jasný a presný účel a že právna medzera, ktorá existuje v článku 15 ods. 1 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách, sa odstráni.

| — | Mal by byť primeraný a neprekračovať rámec toho, čo je potrebné. |
| --- | --- |

—

Mal by byť primeraný a neprekračovať rámec toho, čo je potrebné.

V Bruseli 31. mája 2011

Peter HUSTINX

európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37, zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/136/ES z 25. novembra 2009, Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 11.

2

(3)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  KOM(2011) 225 v konečnom znení.

4

(5)  Smernica o uchovávaní údajov (smernica 2006/24/ES) bola prijatá 15. marca 2006 a publikovaná v Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 54. Termín vydania správy bol stanovený na 15. septembra 2010, pozri článok 14 ods. 1 smernice o uchovávaní údajov.

5

(6)  Pozri s. 1 hodnotiacej správy.

6

(7)  Pozri napr. rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva zo 4. decembra 2008 vo veci S. a Marper/Spojené kráľovstvo, 30562/04 a 30566/04, ods. 67.

7

S. a Marper/Spojené kráľovstvo

(8)  Pozri rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva z 2. augusta 1984 vo veci Malone/Spojené kráľovstvo, A-82, ods. 84.

8

Malone/Spojené kráľovstvo

(9)  Pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 26. septembra 2005, Ú. v. EÚ C 298, 29.11.2005, s. 1. Na konferencii organizovanej Komisiou v decembri 2010 nazval európsky dozorný úradník pre ochranu údajov tento nástroj „najrušivejším nástrojom súkromia, aký sa kedy čo do rozsahu a množstva ľudí, na ktorých má vplyv, v EÚ prijal“, pozri prejav z 3. decembra 2010, ktorý sa nachádza na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (http://www.edps.europa.eu) v časti Publications >> Speeches & Articles >> 2010.

9

(10)  V tomto zmysle pozri list z 22. júna 2010 od veľkej skupiny organizácií občianskej spoločnosti adresovaný komisárkam Malmström, Reding a Kroes. (http://www.vorratsdatenspeicherung.de/images/DRletter_Malmstroem.pdf).

10

(11)  Pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov uvedené v poznámke pod čiarou 9.

11

(12)  Ďalej pozri rozhodnutie Komisie z 25. marca 2008, Ú. v. EÚ L 111, 23.4.2008, s. 11.

12

(13)  Pozri dokument WP 172 z 13. júla 2010, správu 1/2010 o druhej jednotnej činnosti na presadzovanie práva.

13

(14)  Pozri rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 10. februára 2009 vo veci Írsko/Parlament a Rada, C-301/06. Pozri tiež bod 29 nižšie týkajúci sa tohto prípadu.

14

Írsko/Parlament a Rada

(15)  Vo svojom stanovisku z roku 2005 už európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôraznil dôležitosť povinného hodnotenia nástroja (pozri poznámku pod čiarou 9, body 72 – 73).

15

(16)  Pozri prejav z 3. decembra 2010 spomenutý v poznámke pod čiarou 9.

16

(17)  KOM(2010) 385 z 20. júla 2010, Prehľad o riadení informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, s. 24. V tejto veci pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu z 30. septembra 2010, ktoré sa nachádza na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (http://www.edps.europa.eu) v časti Consultation >> Opinions >> 2010.

17

Prehľad o riadení informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

(18)  Pozri s. 32 hodnotiacej správy.

18

(19)  Porovnaj poznámku pod čiarou 2.

19

(20)  Pozri článok 5 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách.

20

(21)  Pozri články 6 a 9 smernice o súkromí a elektronických komunikáciách.

21

(22)  Pozri tiež dokument WP29 v správe z 13. júla 2010 spomínaný v poznámke pod čiarou 13, s. 1.

22

(23)  Pozri s. 4 hodnotiacej správy. V tejto súvislosti pozri tiež odôvodnenie 12 smernice o uchovávaní údajov.

23

(24)  Pozri prejav z 3. decembra 2010 spomenutý v poznámke pod čiarou 9, s. 4.

24

(25)  Prvý návrh pravidiel EÚ týkajúcich sa uchovávania údajov (rámcové rozhodnutie) vychádzal z bývalej Zmluvy o EÚ a predložili ho Francúzsko, Írsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. Pozri dokument Rady č. 8958/04 z 28. apríla 2004. Po tomto návrhu nasledoval návrh Komisie vychádzajúci zo Zmluvy o ES. Pozri KOM(2005) 438 z 21. septembra 2005.

25

(26)  Tento argument vychádzal z rozhodnutia Súdneho dvora v prípadoch týkajúcich sa osobných záznamov o cestujúcich, pozri rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 30. mája 2006 vo veci Parlament/Rada a Komisia, C-317/05 a C-318/04.

26

Parlament/Rada a Komisia

(27)  Pozri rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 10. februára 2009 vo veci Írsko/Parlament a Rada, C-301/06, ods. 82 – 83.

27

Írsko/Parlament a Rada

(28)  Pozri stanovisko z roku 2005, bod 80. V tejto veci pozri tiež časť IV.3 súčasného stanoviska.

28

(29)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

29

(30)  Pozri článok 6 ods. 1 Zmluvy o EÚ.

30

(31)  KOM(2010) 573 z 19. októbra 2010, Stratégia účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou, s. 4.

31

Stratégia účinného uplatňovania Charty základných práv Európskou úniou

(32)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

32

(33)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

33

(34)  Pozri stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z roku 2005. Pozri tiež list z 22. júna 2010 od veľkej skupiny organizácií občianskej spoločnosti spomínaný v poznámke pod čiarou 10.

34

(35)  KOM(2005) 438 z 21. septembra 2005, s. 3.

35

(36)  Pozri stanovisko z roku 2005, body 17 – 22.

36

(37)  Pozri prejav z 3. decembra 2010 spomenutý v poznámke pod čiarou 9.

37

(38)  Všetky citácie pochádzajú zo strany 23 alebo 31 hodnotiacej správy.

38

(39)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

39

(40)  Česká republika, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Poľsko, Fínsko, Holandsko, Írsko a Maďarsko.

40

(41)  Informácie o zásadách nevyhnutnosti a primeranosti pozri tiež v stanovisku európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z 25. marca 2011 k návrhu systému osobných záznamov o cestujúcich pre EÚ, ktoré sa nachádza na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (http://www.edps.europa.eu) v časti Consultation >> Opinions >> 2011.

41

(42)  Pozri tiež s. 5 hodnotiacej správy.

42

(43)  Pozri s. 24 hodnotiacej správy.

43

(44)  Pozri s. 25 hodnotiacej správy.

44

(45)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

45

(46)  Rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 9. novembra 2010 vo veci Volker und Markus Schecke, C-92/09 a C-93/09.

46

Volker und Markus Schecke

(47)  Európsky súdny dvor, Schecke, ods. 81.

47

Schecke

(48)  Metóda „quick freeze“ spočíva v „zmrazení“ prevádzkových údajov alebo údajov o polohe, ktoré súvisia s konkrétnou podozrivou osobou, k dátumu súdneho povolenia. Metóda „quick freeze plus“ obsahuje aj „zmrazenie“ údajov, ktoré majú k dispozícii poskytovatelia na účely účtovania a prenosu.

48

(49)  Pozri s. 5 hodnotiacej správy.

49

(50)  Pozri s. 32 hodnotiacej správy.

50

(51)  Pozri s. 22 hodnotiacej správy. 12 % vyžaduje údaje v rozpätí od šiestich do dvanástich mesiacov a 2 % sa týkajú údajov starších než jeden rok.

51

(52)  Pozri s. 14 hodnotiacej správy.

52

(53)  Pozri s. 30 hodnotiacej správy.

53

(54)  V tejto veci pozri tiež stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov z roku 2005, body 29 – 37. Pozri tiež prejav zástupcu dozorného úradníka zo 4. mája 2011, ktorý sa nachádza na webovej stránke európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (http://www.edps.europa.eu) v časti Publications >> Speeches & Articles >> 2011.

54

(55)  Pozri s. 14 hodnotiacej správy.

55

(56)  Pozri rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci S. a Marper spomínané v poznámke pod čiarou 7, ods. 151.

56

S. a Marper

(57)  Európsky súdny dvor, 20. máj 2003, Österreichischer Rundfunk, C-465/00, ods. 77 a Európsky súd pre ľudské práva, S. a Marper spomínané v poznámke pod čiarou 7, ods. 95.

57

Österreichischer Rundfunk

S. a Marper

(58)  Pozri rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Malone spomínané v poznámke pod čiarou 8, ods. 66 – 68.

58

Malone

(59)  KOM(2010) 573 spomínané v poznámke pod čiarou 31, s. 5.

59

(60)  KOM(2010) 385 spomínané v poznámke pod čiarou 17, s. 3.

60

(61)  Pozri napríklad rozhodnutie Európskeho súdneho dvora zo 6. novembra 2003 vo veci Lindqvist, ods. 87.

61

Lindqvist

(62)  Pozri s. 31 hodnotiacej správy.

62

(63)  Európsky súdny dvor, Lindqvist, ods. 84.

63

(64)  Pozri tiež článok 6 smernice 95/46/ES.

64

(65)  Pozri s. 8 hodnotiacej správy.

65

(66)  Pozri s. 8 hodnotiacej správy.

66

(67)  Ako už bolo diskutované v bode 24 vyššie.

67

(68)  Pozri s. 9 a 15 hodnotiacej správy.

68

(69)  Pozri s. 32 – 33 hodnotiacej správy.

69

(70)  Pozri s. 32 – 33 hodnotiacej správy.

70

(71)  Pozri Bundesverfasssungsgericht, 1 BvR 256/08.

71

---

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/11

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999

2011/C 279/02

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7 a 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (2), a najmä na jeho článok 28 ods. 2,

PRIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

| 1. | Komisia 17. marca 2011 prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 (ďalej len „návrh“). |
| --- | --- |

1.

Komisia 17. marca 2011 prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa zrušuje nariadenie (Euratom) č. 1074/1999 (ďalej len „návrh“).

1.1.   Konzultácia s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov

| 2. | Rada zaslala návrh európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov 8. apríla 2011. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDSP) chápe toto oznámenie ako žiadosť o poskytnutie poradenstva inštitúciám a orgánom Spoločenstva v zmysle článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov [ďalej len „nariadenie (ES) č. 45/2001“]. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta výslovný odkaz na túto konzultáciu v preambule návrhu. |
| --- | --- |

2.

Rada zaslala návrh európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov 8. apríla 2011. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDSP) chápe toto oznámenie ako žiadosť o poskytnutie poradenstva inštitúciám a orgánom Spoločenstva v zmysle článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov [ďalej len „nariadenie (ES) č. 45/2001“]. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta výslovný odkaz na túto konzultáciu v preambule návrhu.

| 3. | Cieľom návrhu je zmeniť a doplniť články 1 až 14 a vypustiť článok 15 nariadenia (ES) č. 1073/1999. Očakáva sa, že nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) sa zruší. |
| --- | --- |

3.

Cieľom návrhu je zmeniť a doplniť články 1 až 14 a vypustiť článok 15 nariadenia (ES) č. 1073/1999. Očakáva sa, že nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) sa zruší.

| 4. | Predtým (3), pred prijatím návrhu dala Komisia európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov možnosť poskytnúť neformálne pripomienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta otvorenosť procesu, ktorá pomohla zlepšiť text návrhu z hľadiska ochrany údajov už v skorej fáze. Niektoré pripomienky sa v návrhu skutočne zohľadnili. |
| --- | --- |

4.

Predtým (3), pred prijatím návrhu dala Komisia európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov možnosť poskytnúť neformálne pripomienky. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta otvorenosť procesu, ktorá pomohla zlepšiť text návrhu z hľadiska ochrany údajov už v skorej fáze. Niektoré pripomienky sa v návrhu skutočne zohľadnili.

| 5. | Tento nový text je výsledkom dlhého procesu preskúmania. Komisia v roku 2006 predložila návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999. Legislatívny návrh bol zameraný na „dosiahnutie lepšej prevádzkovej efektivity a skvalitnenie správy a riadenia Úradu“. |
| --- | --- |

5.

Tento nový text je výsledkom dlhého procesu preskúmania. Komisia v roku 2006 predložila návrh na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 1073/1999. Legislatívny návrh bol zameraný na „dosiahnutie lepšej prevádzkovej efektivity a skvalitnenie správy a riadenia Úradu“.

| 6. | O tomto predchádzajúcom návrhu diskutovala Rada aj Európsky parlament v rámci spolurozhodovacieho postupu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal v apríli 2007 svoje stanovisko vrátane mnohých pripomienok zameraných na to, aby sa dosiahla väčšia súdržnosť textu návrhu s pravidlami ochrany údajov stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 (4). Parlament prijal uznesenie 20. novembra 2008 (5) v prvom čítaní vrátane približne sto zmien a doplnení návrhu. |
| --- | --- |

6.

O tomto predchádzajúcom návrhu diskutovala Rada aj Európsky parlament v rámci spolurozhodovacieho postupu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal v apríli 2007 svoje stanovisko vrátane mnohých pripomienok zameraných na to, aby sa dosiahla väčšia súdržnosť textu návrhu s pravidlami ochrany údajov stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 (4). Parlament prijal uznesenie 20. novembra 2008 (5) v prvom čítaní vrátane približne sto zmien a doplnení návrhu.

| 7. | Na žiadosť českého predsedníctva Rady (od januára do júna 2009) Komisia v júli 2010 predložila Európskemu parlamentu a Rade aktualizovaný diskusný dokument o reforme úradu. Európsky parlament v októbri 2010 diskusný dokument uvítal a požiadal Komisiu, aby obnovila legislatívny postup. Rada 6. decembra 2010 prijala závery o diskusnom dokumente, ktorý predložila Komisia. Dozorný výbor úradu OLAF prispel do diskusie svojimi stanoviskami k diskusnému dokumentu a k dodržiavaniu základných práv a procesných záruk vo vyšetrovaniach úradom OLAF. Komisia následne predložila nový návrh. |
| --- | --- |

7.

Na žiadosť českého predsedníctva Rady (od januára do júna 2009) Komisia v júli 2010 predložila Európskemu parlamentu a Rade aktualizovaný diskusný dokument o reforme úradu. Európsky parlament v októbri 2010 diskusný dokument uvítal a požiadal Komisiu, aby obnovila legislatívny postup. Rada 6. decembra 2010 prijala závery o diskusnom dokumente, ktorý predložila Komisia. Dozorný výbor úradu OLAF prispel do diskusie svojimi stanoviskami k diskusnému dokumentu a k dodržiavaniu základných práv a procesných záruk vo vyšetrovaniach úradom OLAF. Komisia následne predložila nový návrh.

1.2.   Význam návrhu a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 8. | Návrh obsahuje ustanovenia, ktoré majú výrazný vplyv na práva jednotlivcov. OLAF bude pokračovať v zbere a ďalšom spracovaní citlivých údajov týkajúcich sa podozrení z trestných činov, trestných činov a usvedčení z trestných činov, ako aj informácií, ktoré by slúžili na vylúčenie jednotlivcov z práva, výhody alebo zmluvy, pokiaľ takéto informácie predstavujú osobitné riziko pre práva a slobody dotknutých osôb. Základné právo na ochranu osobných údajov je nielen relevantné samo osebe, ale je aj pevne spojené s ďalšími základnými právami, napríklad s právom na nediskrimináciu a právom na spravodlivý proces vrátane práva na obhajobu v rámci vyšetrovaní úradu OLAF. Rešpektovanie práva na spravodlivý proces má vplyv na platnosť dôkazov a OLAF by ho mal považovať za prioritu pre posilnenie svojej zodpovednosti. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa pri vykonávaní jeho vyšetrovaní riadne zaručili základné práva vrátane práv na ochranu údajov a súkromia osôb, ktoré sú súčasťou základných práv. |
| --- | --- |

8.

Návrh obsahuje ustanovenia, ktoré majú výrazný vplyv na práva jednotlivcov. OLAF bude pokračovať v zbere a ďalšom spracovaní citlivých údajov týkajúcich sa podozrení z trestných činov, trestných činov a usvedčení z trestných činov, ako aj informácií, ktoré by slúžili na vylúčenie jednotlivcov z práva, výhody alebo zmluvy, pokiaľ takéto informácie predstavujú osobitné riziko pre práva a slobody dotknutých osôb. Základné právo na ochranu osobných údajov je nielen relevantné samo osebe, ale je aj pevne spojené s ďalšími základnými právami, napríklad s právom na nediskrimináciu a právom na spravodlivý proces vrátane práva na obhajobu v rámci vyšetrovaní úradu OLAF. Rešpektovanie práva na spravodlivý proces má vplyv na platnosť dôkazov a OLAF by ho mal považovať za prioritu pre posilnenie svojej zodpovednosti. Preto je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa pri vykonávaní jeho vyšetrovaní riadne zaručili základné práva vrátane práv na ochranu údajov a súkromia osôb, ktoré sú súčasťou základných práv.

1.3.   Hlavné prvky návrhu

| 9. | Uvedený cieľ návrhu spočíva vo zvýšení účinnosti, efektívnosti a zodpovednosti úradu OLAF a zároveň v zaručení jeho nezávislosti vo vyšetrovaní. Tento cieľ by sa dosiahol najmä: i) zvýšením spolupráce a výmeny informácií s ostatnými inštitúciami, úradmi, orgánmi a agentúrami EÚ, ako aj s členskými štátmi; ii) doladením prístupu de minimis
   (6) k vyšetrovaniam; iii) posilnením procesných záruk osôb, ktoré úrad OLAF vyšetruje; iv) vrátane možnosti úradu OLAF uzatvárať administratívne dojednania na zjednodušenie výmeny informácií s Europolom, Eurojustom, príslušnými orgánmi tretích krajín, ako aj medzinárodnými organizáciami a v) ujasnením monitorovacej úlohy dozorného výboru. |
| --- | --- |

9.

Uvedený cieľ návrhu spočíva vo zvýšení účinnosti, efektívnosti a zodpovednosti úradu OLAF a zároveň v zaručení jeho nezávislosti vo vyšetrovaní. Tento cieľ by sa dosiahol najmä: i) zvýšením spolupráce a výmeny informácií s ostatnými inštitúciami, úradmi, orgánmi a agentúrami EÚ, ako aj s členskými štátmi; ii) doladením prístupu de minimis
   (6) k vyšetrovaniam; iii) posilnením procesných záruk osôb, ktoré úrad OLAF vyšetruje; iv) vrátane možnosti úradu OLAF uzatvárať administratívne dojednania na zjednodušenie výmeny informácií s Europolom, Eurojustom, príslušnými orgánmi tretích krajín, ako aj medzinárodnými organizáciami a v) ujasnením monitorovacej úlohy dozorného výboru.

| 10. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov podporuje ciele navrhovaných zmien a doplnení a v tomto ohľade návrh víta. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov osobitne oceňuje zavedenie nového článku 7a, ktorý je venovaný procesným zárukám priznaným jednotlivcom. Pokiaľ ide o práva jednotlivcov na ochranu ich osobných údajov a súkromia, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa nazdáva, že návrh z celkového pohľadu obsahuje zlepšenie vzhľadom na súčasnú situáciu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta najmä rýchle uznanie významu práv dotknutých osôb v súlade s článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 (7). |
| --- | --- |

10.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov podporuje ciele navrhovaných zmien a doplnení a v tomto ohľade návrh víta. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov osobitne oceňuje zavedenie nového článku 7a, ktorý je venovaný procesným zárukám priznaným jednotlivcom. Pokiaľ ide o práva jednotlivcov na ochranu ich osobných údajov a súkromia, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa nazdáva, že návrh z celkového pohľadu obsahuje zlepšenie vzhľadom na súčasnú situáciu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta najmä rýchle uznanie významu práv dotknutých osôb v súlade s článkami 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 (7).

| 11. | Napriek celkovému pozitívnemu dojmu sa však európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že z pohľadu ochrany osobných údajov by sa návrh mohol ešte zlepšiť bez toho, aby sa ohrozilo dosiahnutie cieľov, ktoré sleduje. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyjadruje obavu najmä z toho, že pre nedostatočnú súdržnosť v určitých aspektoch by sa návrh mohol vykladať ako lex specialis, ktorým sa upravuje spracovanie osobných údajov zozbieraných v rámci vyšetrovaní úradu OLAF a ktorý by mal prednosť pred uplatňovaním všeobecného rámca ochrany údajov, ktorý sa nachádza v nariadení (ES) č. 45/2001. Preto existuje riziko, že normy ochrany údajov uvedené v návrhu by sa mohli vykladať ex contrario ako nižšie než normy, ktoré obsahuje nariadenie, pričom samotný návrh, ani dôvodová správa neobsahujú zjavné zdôvodnenie tejto skutočnosti. |
| --- | --- |

11.

Napriek celkovému pozitívnemu dojmu sa však európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že z pohľadu ochrany osobných údajov by sa návrh mohol ešte zlepšiť bez toho, aby sa ohrozilo dosiahnutie cieľov, ktoré sleduje. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyjadruje obavu najmä z toho, že pre nedostatočnú súdržnosť v určitých aspektoch by sa návrh mohol vykladať ako lex specialis, ktorým sa upravuje spracovanie osobných údajov zozbieraných v rámci vyšetrovaní úradu OLAF a ktorý by mal prednosť pred uplatňovaním všeobecného rámca ochrany údajov, ktorý sa nachádza v nariadení (ES) č. 45/2001. Preto existuje riziko, že normy ochrany údajov uvedené v návrhu by sa mohli vykladať ex contrario ako nižšie než normy, ktoré obsahuje nariadenie, pričom samotný návrh, ani dôvodová správa neobsahujú zjavné zdôvodnenie tejto skutočnosti.

| 12. | S cieľom zabrániť takémuto výsledku nasledujúce oddiely poskytujú analýzu návrhu, ktorá na jednej strane opisuje jeho nedostatky a na druhej strane navrhuje konkréte spôsoby, ako ich zlepšiť. Rozsah tejto analýzy sa obmedzuje na ustanovenia, ktoré majú priamy vplyv na ochranu osobných údajov, najmä článok 1 odseky 8, 9, 10, 11 a 12, na základe ktorých sa vkladajú alebo menia a dopĺňajú články 7a, 7b, 8, 9, 10 a 10a. |
| --- | --- |

12.

S cieľom zabrániť takémuto výsledku nasledujúce oddiely poskytujú analýzu návrhu, ktorá na jednej strane opisuje jeho nedostatky a na druhej strane navrhuje konkréte spôsoby, ako ich zlepšiť. Rozsah tejto analýzy sa obmedzuje na ustanovenia, ktoré majú priamy vplyv na ochranu osobných údajov, najmä článok 1 odseky 8, 9, 10, 11 a 12, na základe ktorých sa vkladajú alebo menia a dopĺňajú články 7a, 7b, 8, 9, 10 a 10a.

2.   ANALÝZA NÁVRHU

2.1.   Všeobecný kontext

| 13. | Úrad OLAF bol zriadený v roku 1999 (8) na ochranu finančných záujmov EÚ a peňazí daňových poplatníkov pred podvodmi, korupciou a akoukoľvek inou nezákonnou činnosťou. Úrad je pripojený ku Komisii, ale je od nej nezávislý. Úrad OLAF vykonáva vyšetrovania, ktoré môžu byť externé (9) (najmä vyšetrovania, ktoré sa môžu uskutočňovať v členských štátoch alebo v tretích krajinách) a interné (10) (vyšetrovania v rámci inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr EÚ) s cieľom bojovať proti podvodom a protizákonnej činnosti, ktorá by mohla poškodiť finančné záujmy Európskej únie. |
| --- | --- |

13.

Úrad OLAF bol zriadený v roku 1999 (8) na ochranu finančných záujmov EÚ a peňazí daňových poplatníkov pred podvodmi, korupciou a akoukoľvek inou nezákonnou činnosťou. Úrad je pripojený ku Komisii, ale je od nej nezávislý. Úrad OLAF vykonáva vyšetrovania, ktoré môžu byť externé (9) (najmä vyšetrovania, ktoré sa môžu uskutočňovať v členských štátoch alebo v tretích krajinách) a interné (10) (vyšetrovania v rámci inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr EÚ) s cieľom bojovať proti podvodom a protizákonnej činnosti, ktorá by mohla poškodiť finančné záujmy Európskej únie.

| 14. | Úrad OLAF ďalej môže i) postúpiť vnútroštátnym príslušným orgánom informácie odhalené počas svojich externých vyšetrovaní; ii) postúpiť vnútroštátnym justičným orgánom informácie zistené počas interných vyšetrovaní vecí, ktorých výsledkom má byť trestné konanie, a iii) postúpiť príslušnej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre informácie získané počas interných vyšetrovaní (11). |
| --- | --- |

14.

Úrad OLAF ďalej môže i) postúpiť vnútroštátnym príslušným orgánom informácie odhalené počas svojich externých vyšetrovaní; ii) postúpiť vnútroštátnym justičným orgánom informácie zistené počas interných vyšetrovaní vecí, ktorých výsledkom má byť trestné konanie, a iii) postúpiť príslušnej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre informácie získané počas interných vyšetrovaní (11).

| 15. | Úrad OLAF tiež môže úzko spolupracovať s Eurojustom (12) a Europolom (13) pri plnení si svojej štatutárnej povinnosti bojovať proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným činnostiam, ktoré by mohli ovplyvniť finančný záujem Únie. V tejto súvislosti si Europol (14) a Eurojust (15) môžu s úradom OLAF vymieňať operatívne, strategické alebo technické informácie vrátane osobných údajov. |
| --- | --- |

15.

Úrad OLAF tiež môže úzko spolupracovať s Eurojustom (12) a Europolom (13) pri plnení si svojej štatutárnej povinnosti bojovať proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným činnostiam, ktoré by mohli ovplyvniť finančný záujem Únie. V tejto súvislosti si Europol (14) a Eurojust (15) môžu s úradom OLAF vymieňať operatívne, strategické alebo technické informácie vrátane osobných údajov.

| 16. | Na základe nariadenia (ES) č. 1073/1999 môže úrad OLAF vyšetrovať aj v tretích krajinách v súlade s jednotlivými platnými dohodami o spolupráci medzi Európskou úniou a týmito tretími krajinami. Podvodné činnosti poškodzujúce rozpočet únie sa môžu uskutočňovať aj mimo územia Európskej únie, napríklad v súvislosti so zahraničnou pomocou, ktorú Európska únia poskytuje rozvojovým krajinám, kandidátskym krajinám alebo iným prijímajúcim krajinám, alebo v súvislosti s porušením colných právnych predpisov. S cieľom účinne odhaľovať a riešiť tieto porušenia preto úrad OLAF musí vykonávať inšpekcie a kontroly na mieste aj v tretích krajinách. Na ilustráciu významu medzinárodnej spolupráce, a teda aj výmeny údajov, uvádzame, že Európska únia má v súčasnosti viac ako 50 dohôd o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach vrátane veľkých obchodných partnerov, ako sú Čína, Spojené štáty americké, Japonsko, Turecko, Ruská federácia a India. |
| --- | --- |

16.

Na základe nariadenia (ES) č. 1073/1999 môže úrad OLAF vyšetrovať aj v tretích krajinách v súlade s jednotlivými platnými dohodami o spolupráci medzi Európskou úniou a týmito tretími krajinami. Podvodné činnosti poškodzujúce rozpočet únie sa môžu uskutočňovať aj mimo územia Európskej únie, napríklad v súvislosti so zahraničnou pomocou, ktorú Európska únia poskytuje rozvojovým krajinám, kandidátskym krajinám alebo iným prijímajúcim krajinám, alebo v súvislosti s porušením colných právnych predpisov. S cieľom účinne odhaľovať a riešiť tieto porušenia preto úrad OLAF musí vykonávať inšpekcie a kontroly na mieste aj v tretích krajinách. Na ilustráciu významu medzinárodnej spolupráce, a teda aj výmeny údajov, uvádzame, že Európska únia má v súčasnosti viac ako 50 dohôd o vzájomnej administratívnej pomoci v colných záležitostiach vrátane veľkých obchodných partnerov, ako sú Čína, Spojené štáty americké, Japonsko, Turecko, Ruská federácia a India.

| 17. | Vykonávanie nariadenia (ES) č. 45/2001 v rámci činností úradu OLAF bolo v posledných rokoch cieľom viacerých zásahov európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Pokiaľ ide o zameranie návrhu (vyšetrovania úradu OLAF), treba upozorniť na stanovisko z 23. júna 2006 k oznámeniu predbežnej kontroly interných vyšetrovaní úradu OLAF (16), stanovisko zo 4. októbra 2007 k piatim oznámeniam predbežnej kontroly externých vyšetrovaní (17) a stanovisko z 19. júla 2007 k oznámeniu predbežnej kontroly pravidelného monitorovania vykonávania vyšetrovateľskej funkcie (18), ktoré sa týka činností dozorného výboru. |
| --- | --- |

17.

Vykonávanie nariadenia (ES) č. 45/2001 v rámci činností úradu OLAF bolo v posledných rokoch cieľom viacerých zásahov európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Pokiaľ ide o zameranie návrhu (vyšetrovania úradu OLAF), treba upozorniť na stanovisko z 23. júna 2006 k oznámeniu predbežnej kontroly interných vyšetrovaní úradu OLAF (16), stanovisko zo 4. októbra 2007 k piatim oznámeniam predbežnej kontroly externých vyšetrovaní (17) a stanovisko z 19. júla 2007 k oznámeniu predbežnej kontroly pravidelného monitorovania vykonávania vyšetrovateľskej funkcie (18), ktoré sa týka činností dozorného výboru.

2.2.   Súkromie a posúdenie vplyvu

| 18. | V návrhu ani v pripojenej dôvodovej správe sa neuvádza vplyv návrhu na pravidlá ochrany údajov. Neuvádza sa ani odkaz na posúdenie vplyvu na ochranu súkromia a údajov. Vysvetlenie riešenia vplyvu na ochranu údajov by určite zvýšilo transparentnosť celkového posúdenia návrhu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov je prekvapený, že v dôvodovej správe úplne chýba kapitola s názvom Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu. |
| --- | --- |

18.

V návrhu ani v pripojenej dôvodovej správe sa neuvádza vplyv návrhu na pravidlá ochrany údajov. Neuvádza sa ani odkaz na posúdenie vplyvu na ochranu súkromia a údajov. Vysvetlenie riešenia vplyvu na ochranu údajov by určite zvýšilo transparentnosť celkového posúdenia návrhu. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov je prekvapený, že v dôvodovej správe úplne chýba kapitola s názvom Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu.

2.3.   Uplatňovanie nariadenia (ES) č. 45/2001

| 19. | Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku k návrhu z roku 2006 (19), európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta, že sa v návrhu uznalo, že nariadenie (ES) č. 45/2001 sa uplatňuje na všetky činnosti spracovania údajov vykonávané úradom OLAF. Najmä v novej formulácii článku 8 ods. 4 (20) sa jasne uvádza úloha nariadenia v súvislosti s rôznymi činnosťami úradu OLAF. Tento článok je aktualizáciou textu nariadenia (ES) č. 1073/1999, v ktorom sa uvádzala iba smernica 95/46/EHS ako odkaz na povinnosti týkajúce sa ochrany údajov. |
| --- | --- |

19.

Ako sa uvádza v predchádzajúcom stanovisku k návrhu z roku 2006 (19), európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta, že sa v návrhu uznalo, že nariadenie (ES) č. 45/2001 sa uplatňuje na všetky činnosti spracovania údajov vykonávané úradom OLAF. Najmä v novej formulácii článku 8 ods. 4 (20) sa jasne uvádza úloha nariadenia v súvislosti s rôznymi činnosťami úradu OLAF. Tento článok je aktualizáciou textu nariadenia (ES) č. 1073/1999, v ktorom sa uvádzala iba smernica 95/46/EHS ako odkaz na povinnosti týkajúce sa ochrany údajov.

| 20. | V poslednej vete článku 8 ods. 4 sa zavádza vykonávanie požiadavky vymenovať úradníka pre ochranu údajov: „Úrad menuje v súlade s článkom 24 nariadenia (ES) č. 45/2001 úradníka pre ochranu údajov“. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta aj vloženie tohto textu, ktorým sa formálne schváli samotné vymenovanie úradníka pre ochranu údajov úradu OLAF. |
| --- | --- |

20.

V poslednej vete článku 8 ods. 4 sa zavádza vykonávanie požiadavky vymenovať úradníka pre ochranu údajov: „Úrad menuje v súlade s článkom 24 nariadenia (ES) č. 45/2001 úradníka pre ochranu údajov“. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta aj vloženie tohto textu, ktorým sa formálne schváli samotné vymenovanie úradníka pre ochranu údajov úradu OLAF.

| 21. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však vyjadruje znepokojenie nad tým, že vykonávanie noriem týkajúcich sa ochrany údajov v navrhovanom texte nie je úplne v súlade s požiadavkami nariadenia, z čoho by mohli vzniknúť obavy o jeho súdržnosť. Toto hľadisko bude podrobené dôkladnej analýze ďalej v texte stanoviska. |
| --- | --- |

21.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však vyjadruje znepokojenie nad tým, že vykonávanie noriem týkajúcich sa ochrany údajov v navrhovanom texte nie je úplne v súlade s požiadavkami nariadenia, z čoho by mohli vzniknúť obavy o jeho súdržnosť. Toto hľadisko bude podrobené dôkladnej analýze ďalej v texte stanoviska.

3.   OSOBITNÉ PRIPOMIENKY

3.1.   Úrad OLAF a rešpektovanie základných práv vrátane zásad ochrany údajov

| 22. | Vyšetrovania úradu OLAF môžu mať vážny vplyv na základné práva jednotlivcov. Ako naznačuje rozsudok Súdneho dvora vo veci Kadi
   (21), tieto práva sú chránené právnym poriadkom Spoločenstva. Presnejšie, v rozsudku vo veci Schecke
   (22) Súdny dvor odkazuje na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) (23), najmä na jej články 8 a 52, a zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov je možné zdôvodniť, iba ak je stanovené zákonom, ak rešpektuje podstatu práva a ak podlieha zásade proporcionality a spĺňa ciele všeobecného záujmu Európskej únie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov kladie veľký dôraz na dodržiavanie základných práv v oblasti činnosti úradu OLAF. |
| --- | --- |

22.

Vyšetrovania úradu OLAF môžu mať vážny vplyv na základné práva jednotlivcov. Ako naznačuje rozsudok Súdneho dvora vo veci Kadi
   (21), tieto práva sú chránené právnym poriadkom Spoločenstva. Presnejšie, v rozsudku vo veci Schecke
   (22) Súdny dvor odkazuje na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“) (23), najmä na jej články 8 a 52, a zdôrazňuje, že akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov je možné zdôvodniť, iba ak je stanovené zákonom, ak rešpektuje podstatu práva a ak podlieha zásade proporcionality a spĺňa ciele všeobecného záujmu Európskej únie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov kladie veľký dôraz na dodržiavanie základných práv v oblasti činnosti úradu OLAF.

| 23. | V odôvodnení č. 13 návrhu sa objasňuje, že základné práva osôb, ktorých sa týka vyšetrovanie, by sa mali rešpektovať vždy, a najmä vtedy, ak sa poskytujú informácie o prebiehajúcom vyšetrovaní. V tomto odôvodnení sa následne zdôrazňuje potreba rešpektovať dôvernosť vyšetrovaní, legitímne práva príslušných osôb, vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa súdneho konania a nakoniec aj právne predpisy Únie o ochrane údajov. Stanovuje sa, že výmena informácií by sa mala riadiť zásadou proporcionality a zásadou „vedieť len to potrebné“. |
| --- | --- |

23.

V odôvodnení č. 13 návrhu sa objasňuje, že základné práva osôb, ktorých sa týka vyšetrovanie, by sa mali rešpektovať vždy, a najmä vtedy, ak sa poskytujú informácie o prebiehajúcom vyšetrovaní. V tomto odôvodnení sa následne zdôrazňuje potreba rešpektovať dôvernosť vyšetrovaní, legitímne práva príslušných osôb, vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa súdneho konania a nakoniec aj právne predpisy Únie o ochrane údajov. Stanovuje sa, že výmena informácií by sa mala riadiť zásadou proporcionality a zásadou „vedieť len to potrebné“.

| 24. | Zdá sa, že v tomto odôvodnení sa zavádza obmedzenie uplatniteľnosti základných práv osobnou pôsobnosťou (obmedzenie na osoby, ktorých sa vyšetrovanie týka) aj vecnou pôsobnosťou (obmedzenie na výmenu informácií). To by mohlo viesť k nesprávnemu výkladu textu, podľa ktorého by sa základné práva v oblasti činností úradu OLAF uplatňovali „reštriktívnym“ spôsobom (24). |
| --- | --- |

24.

Zdá sa, že v tomto odôvodnení sa zavádza obmedzenie uplatniteľnosti základných práv osobnou pôsobnosťou (obmedzenie na osoby, ktorých sa vyšetrovanie týka) aj vecnou pôsobnosťou (obmedzenie na výmenu informácií). To by mohlo viesť k nesprávnemu výkladu textu, podľa ktorého by sa základné práva v oblasti činností úradu OLAF uplatňovali „reštriktívnym“ spôsobom (24).

| 25. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto navrhuje zmeniť text odôvodnenia s cieľom predísť možnému nesprávnemu výkladu: v odôvodnení sa uvádza, že základné práva „osôb, ktorých sa vyšetrovanie týka“, by sa mali vždy rešpektovať. Keďže úrad OLAF sa nezaoberá iba osobami, ktorých sa vyšetrovanie týka („podozrivými“), ale aj informantmi (osobami, ktoré poskytujú informácie o fakte možného alebo skutočného prípadu), informátormi (25) (osobami v rámci inštitúcií EÚ, ktoré úradu OLAF oznamujú fakty týkajúce sa možného alebo skutočného prípadu) a svedkami, v tomto ustanovení by sa mali širšie definovať kategórie „osôb“, ktorým základné práva prislúchajú. |
| --- | --- |

25.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto navrhuje zmeniť text odôvodnenia s cieľom predísť možnému nesprávnemu výkladu: v odôvodnení sa uvádza, že základné práva „osôb, ktorých sa vyšetrovanie týka“, by sa mali vždy rešpektovať. Keďže úrad OLAF sa nezaoberá iba osobami, ktorých sa vyšetrovanie týka („podozrivými“), ale aj informantmi (osobami, ktoré poskytujú informácie o fakte možného alebo skutočného prípadu), informátormi (25) (osobami v rámci inštitúcií EÚ, ktoré úradu OLAF oznamujú fakty týkajúce sa možného alebo skutočného prípadu) a svedkami, v tomto ustanovení by sa mali širšie definovať kategórie „osôb“, ktorým základné práva prislúchajú.

| 26. | Odôvodnenie č. 13 sa ďalej vzťahuje na rešpektovanie základných práv najmä v súvislosti s „výmenou informácií“. V odôvodnení sa popri základných právach a dôvernosti uvádza, že „s informáciami postúpenými alebo získanými počas vyšetrovaní by sa malo nakladať v súlade s právnymi predpismi Únie o ochrane údajov“. Umiestnenie tejto vety by mohlo byť mätúce, a preto by sa mala umiestniť do samostatného odôvodnenia s cieľom ujasniť, že dodržiavanie právnych predpisov o ochrane osobných údajov je oddelené a samostatné a netýka sa iba výmeny informácií. |
| --- | --- |

26.

Odôvodnenie č. 13 sa ďalej vzťahuje na rešpektovanie základných práv najmä v súvislosti s „výmenou informácií“. V odôvodnení sa popri základných právach a dôvernosti uvádza, že „s informáciami postúpenými alebo získanými počas vyšetrovaní by sa malo nakladať v súlade s právnymi predpismi Únie o ochrane údajov“. Umiestnenie tejto vety by mohlo byť mätúce, a preto by sa mala umiestniť do samostatného odôvodnenia s cieľom ujasniť, že dodržiavanie právnych predpisov o ochrane osobných údajov je oddelené a samostatné a netýka sa iba výmeny informácií.

| 27. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že článok 7a je osobitne venovaný procesným zárukám počas vyšetrovaní. Toto nové ustanovenie je v súlade s uvedeným účelom návrhu posilniť zodpovednosť úradu OLAF. Tento článok obsahuje aj odkaz na chartu, ktorá zahŕňa ustanovenia relevantné pre vyšetrovania úradu OLAF, konkrétne článok 8 („Ochrana osobných údajov“) a celú hlavu VI („Spravodlivosť“). |
| --- | --- |

27.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že článok 7a je osobitne venovaný procesným zárukám počas vyšetrovaní. Toto nové ustanovenie je v súlade s uvedeným účelom návrhu posilniť zodpovednosť úradu OLAF. Tento článok obsahuje aj odkaz na chartu, ktorá zahŕňa ustanovenia relevantné pre vyšetrovania úradu OLAF, konkrétne článok 8 („Ochrana osobných údajov“) a celú hlavu VI („Spravodlivosť“).

| 28. | V článku 7a ods. 1 návrhu sa vyžaduje, aby úrad hľadal dôkazy v prospech a proti príslušnej osobe, a pripomína sa v ňom povinnosť vykonávať vyšetrovania objektívne a nestranne. Tieto zásady majú pozitívny vplyv na zásadu „kvality údajov“ (26) zavedenú v článku 4 nariadenia (ES) č. 45/2001, keďže toto kritérium vyžaduje, aby boli údaje presné, zodpovedali objektívnej realite, boli úplné a aktuálne. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z tohto dôvodu víta vloženie tohto odseku. |
| --- | --- |

28.

V článku 7a ods. 1 návrhu sa vyžaduje, aby úrad hľadal dôkazy v prospech a proti príslušnej osobe, a pripomína sa v ňom povinnosť vykonávať vyšetrovania objektívne a nestranne. Tieto zásady majú pozitívny vplyv na zásadu „kvality údajov“ (26) zavedenú v článku 4 nariadenia (ES) č. 45/2001, keďže toto kritérium vyžaduje, aby boli údaje presné, zodpovedali objektívnej realite, boli úplné a aktuálne. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z tohto dôvodu víta vloženie tohto odseku.

Právo na prístup k informáciám a ich opravu

| 29. | Nasledovné odseky článku 7a sa týkajú jednotlivých krokov vyšetrovaní úradu OLAF. Tieto kroky možno zhrnúť takto: i) vypočúvania svedkov alebo príslušných osôb (článok 7a ods. 2); ii) osoba, o ktorej sa zistí, že sa jej vyšetrovania týkajú (odsek 7a ods. 3); iii) závery vyšetrovania odkazujúce na meno osoby (odsek 7a ods. 4). |
| --- | --- |

29.

Nasledovné odseky článku 7a sa týkajú jednotlivých krokov vyšetrovaní úradu OLAF. Tieto kroky možno zhrnúť takto: i) vypočúvania svedkov alebo príslušných osôb (článok 7a ods. 2); ii) osoba, o ktorej sa zistí, že sa jej vyšetrovania týkajú (odsek 7a ods. 3); iii) závery vyšetrovania odkazujúce na meno osoby (odsek 7a ods. 4).

| 30. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov poznamenáva, že povinnosť poskytnúť informácie podľa článkov 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uvádza (iba) v súvislosti s krokom iii) uvedeným vyššie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyjadruje spokojnosť s tým, že sa do návrhu začlenili jeho odporúčania, ktoré poskytol vo svojom legislatívnom stanovisku z roku 2006 (27). |
| --- | --- |

30.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov poznamenáva, že povinnosť poskytnúť informácie podľa článkov 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uvádza (iba) v súvislosti s krokom iii) uvedeným vyššie. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vyjadruje spokojnosť s tým, že sa do návrhu začlenili jeho odporúčania, ktoré poskytol vo svojom legislatívnom stanovisku z roku 2006 (27).

| 31. | Takéto selektívne uvedenie práv dotknutej osoby v súvislosti s jednou procesnou fázou sa však môže vykladať takým spôsobom, že tie isté informácie by sa nemali poskytnúť dotknutej osobe (svedkovi alebo príslušnej osobe), ak je predvolaná na vypočúvanie alebo ak je zamestnanec informovaný o tom, že sa jej vyšetrovanie môže týkať. Z dôvodov právnej istoty preto európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa vložil odkaz na príslušné články v súvislosti so všetkými tromi situáciami v bodoch i), ii) a iii) uvedených vyššie. Keď sa však informácie týkajúce sa článku 11 alebo článku 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 poskytnú dotknutej osobe, nebude potrebné poskytnúť tie isté informácie v nasledujúcich krokoch. |
| --- | --- |

31.

Takéto selektívne uvedenie práv dotknutej osoby v súvislosti s jednou procesnou fázou sa však môže vykladať takým spôsobom, že tie isté informácie by sa nemali poskytnúť dotknutej osobe (svedkovi alebo príslušnej osobe), ak je predvolaná na vypočúvanie alebo ak je zamestnanec informovaný o tom, že sa jej vyšetrovanie môže týkať. Z dôvodov právnej istoty preto európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa vložil odkaz na príslušné články v súvislosti so všetkými tromi situáciami v bodoch i), ii) a iii) uvedených vyššie. Keď sa však informácie týkajúce sa článku 11 alebo článku 12 nariadenia (ES) č. 45/2001 poskytnú dotknutej osobe, nebude potrebné poskytnúť tie isté informácie v nasledujúcich krokoch.

| 32. | V texte sa ďalej neuvádza špecifikácia týkajúca sa práv dotknutých osôb na prístup a opravu údajov podľa článkov 13 a 14 nariadenia (ES) č. 45/2001. Tieto práva sú chránené článkom 8 ods. 2 charty, a preto majú osobitnú prednosť v rámci práv dotknutej osoby. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov už požiadal (28) o vloženie jasnejšej špecifikácie práv dotknutej osoby na prístup k informáciám a ich opravu s cieľom zabrániť riziku, že sa text bude vykladať tak, ako keby sa ním zavádzal špeciálny systém ochrany údajov „nižšieho štandardu“ pre osoby, ktorých sa týkajú vyšetrovania úradu OLAF. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov ľutuje, že tieto aspekty sa v návrhu neriešia. |
| --- | --- |

32.

V texte sa ďalej neuvádza špecifikácia týkajúca sa práv dotknutých osôb na prístup a opravu údajov podľa článkov 13 a 14 nariadenia (ES) č. 45/2001. Tieto práva sú chránené článkom 8 ods. 2 charty, a preto majú osobitnú prednosť v rámci práv dotknutej osoby. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov už požiadal (28) o vloženie jasnejšej špecifikácie práv dotknutej osoby na prístup k informáciám a ich opravu s cieľom zabrániť riziku, že sa text bude vykladať tak, ako keby sa ním zavádzal špeciálny systém ochrany údajov „nižšieho štandardu“ pre osoby, ktorých sa týkajú vyšetrovania úradu OLAF. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov ľutuje, že tieto aspekty sa v návrhu neriešia.

| 33. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel zároveň vyzdvihnúť možnosť obmedziť práva na prístup k informáciám a ich opravu v osobitných prípadoch, ako sa stanovuje v článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001. Dodržiavanie pravidiel ochrany údajov úradom OLAF preto môže koexistovať s nevyhnutnosťou zachovať dôvernosť jeho vyšetrovaní. Tento aspekt sa hlbšie rozoberie v nasledujúcich odsekoch. |
| --- | --- |

33.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel zároveň vyzdvihnúť možnosť obmedziť práva na prístup k informáciám a ich opravu v osobitných prípadoch, ako sa stanovuje v článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001. Dodržiavanie pravidiel ochrany údajov úradom OLAF preto môže koexistovať s nevyhnutnosťou zachovať dôvernosť jeho vyšetrovaní. Tento aspekt sa hlbšie rozoberie v nasledujúcich odsekoch.

Dôvernosť vyšetrovania a práva dotknutej osoby

| 34. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v rámci všeobecnej poznámky uznáva, že vyšetrovacia úloha úradu OLAF vyžaduje schopnosť chrániť dôvernosť jeho vyšetrovaní s cieľom efektívne riešiť podvodné a nedovolené činnosti, ktorý má sledovať. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však zdôrazňuje, že táto schopnosť má vplyv na určité práva dotknutých osôb a že nariadením (ES) č. 45/2001 sa stanovujú osobitné podmienky, za akých je možné tieto práva v tejto súvislosti obmedziť (článok 20). |
| --- | --- |

34.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v rámci všeobecnej poznámky uznáva, že vyšetrovacia úloha úradu OLAF vyžaduje schopnosť chrániť dôvernosť jeho vyšetrovaní s cieľom efektívne riešiť podvodné a nedovolené činnosti, ktorý má sledovať. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov však zdôrazňuje, že táto schopnosť má vplyv na určité práva dotknutých osôb a že nariadením (ES) č. 45/2001 sa stanovujú osobitné podmienky, za akých je možné tieto práva v tejto súvislosti obmedziť (článok 20).

| 35. | Podľa článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 práva stanovené v článkoch 4 (kvalita údajov) a 11 až 17 (informácie, ktoré sa majú poskytnúť, právo na prístup, opravu, blokovanie, vymazanie, právo dostať oznámenie určené tretím stranám) je možné obmedziť, ak je to nevyhnutné, okrem iného pre zabezpečenie: „a) prevencie, vyšetrovania, objasňovania a stíhania trestných činov“ alebo „b) hospodárskych a finančných záujmov členských štátov alebo Európskych spoločenstiev“ a „e) monitorovacej, inšpekčnej (...) úlohy spojenej s výkonom úradných právomocí v prípadoch uvedených vyššie v písmenách a) a b)“. V tom istom článku sa stanovuje, že základné dôvody uplatnenia obmedzenia by sa mali oznámiť dotknutej osobe a dotknutá osoba by mala byť upozornená na možnosť obrátiť sa na európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (článok 20 ods. 3). V článku 20 ods. 5 sa ďalej stanovuje, že takéto oznámenie sa môže odložiť, pokiaľ by sa poskytnutím informácií dotknutej osobe zrušil účinok uplatneného obmedzenia. |
| --- | --- |

35.

Podľa článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 práva stanovené v článkoch 4 (kvalita údajov) a 11 až 17 (informácie, ktoré sa majú poskytnúť, právo na prístup, opravu, blokovanie, vymazanie, právo dostať oznámenie určené tretím stranám) je možné obmedziť, ak je to nevyhnutné, okrem iného pre zabezpečenie: „a) prevencie, vyšetrovania, objasňovania a stíhania trestných činov“ alebo „b) hospodárskych a finančných záujmov členských štátov alebo Európskych spoločenstiev“ a „e) monitorovacej, inšpekčnej (...) úlohy spojenej s výkonom úradných právomocí v prípadoch uvedených vyššie v písmenách a) a b)“. V tom istom článku sa stanovuje, že základné dôvody uplatnenia obmedzenia by sa mali oznámiť dotknutej osobe a dotknutá osoba by mala byť upozornená na možnosť obrátiť sa na európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (článok 20 ods. 3). V článku 20 ods. 5 sa ďalej stanovuje, že takéto oznámenie sa môže odložiť, pokiaľ by sa poskytnutím informácií dotknutej osobe zrušil účinok uplatneného obmedzenia.

| 36. | V texte návrhu sa v podstate zavádzajú výnimky z práv dotknutých osôb z dôvodov dôvernosti vyšetrovaní. V článku 7 písm. a) bod 4 sa stanovuje, že „Bez toho, aby boli dotknuté závery článku 4 ods. 6 a článku 6 ods. 5“ (29), po ukončení vyšetrovania nemožno dotknutú osobu menovite uvádzať bez toho, aby táto osoba dostala možnosť písomne alebo počas výsluchu (...) pripomienkovať skutočnosti, ktoré sa jej týkajú, a bez toho, aby získala informácie požadované v článkoch 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001. Zdá sa, že z textu vyplýva, že v prípadoch stanovených v článku 4 ods. 6 a článku 6 ods. 5 by mohlo byť právo dotknutej osoby na vypočutie a na informácie obmedzené. |
| --- | --- |

36.

V texte návrhu sa v podstate zavádzajú výnimky z práv dotknutých osôb z dôvodov dôvernosti vyšetrovaní. V článku 7 písm. a) bod 4 sa stanovuje, že „Bez toho, aby boli dotknuté závery článku 4 ods. 6 a článku 6 ods. 5“ (29), po ukončení vyšetrovania nemožno dotknutú osobu menovite uvádzať bez toho, aby táto osoba dostala možnosť písomne alebo počas výsluchu (...) pripomienkovať skutočnosti, ktoré sa jej týkajú, a bez toho, aby získala informácie požadované v článkoch 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001. Zdá sa, že z textu vyplýva, že v prípadoch stanovených v článku 4 ods. 6 a článku 6 ods. 5 by mohlo byť právo dotknutej osoby na vypočutie a na informácie obmedzené.

| 37. | V návrhu sa ďalej stanovuje, že ak je potrebné zachovať dôvernosť vyšetrovaní a v prípadoch, ktoré zahŕňajú použitie vyšetrovaní spadajúcich do právomoci súdneho orgánu členského štátu, generálny riaditeľ úradu OLAF môže rozhodnúť o odklade možnosti osoby vyjadriť svoj názor. V texte sa bližšie neurčuje, či by sa v tejto súvislosti mali odložiť aj informácie požadované na základe článkov 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

37.

V návrhu sa ďalej stanovuje, že ak je potrebné zachovať dôvernosť vyšetrovaní a v prípadoch, ktoré zahŕňajú použitie vyšetrovaní spadajúcich do právomoci súdneho orgánu členského štátu, generálny riaditeľ úradu OLAF môže rozhodnúť o odklade možnosti osoby vyjadriť svoj názor. V texte sa bližšie neurčuje, či by sa v tejto súvislosti mali odložiť aj informácie požadované na základe článkov 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 38. | Znenie uvedeného textu je nejasné. Po prvé, spojenie medzi možnými obmedzeniami práv vyšetrovanej osoby v súvislosti so závermi spojenými s jej menom a druhom informácií, ktoré by mal úrad OLAF oznámiť príslušnému subjektu EÚ v konkrétnom vyšetrovaní, nie je vôbec jasné. Po druhé, nie je jasné, ktoré kategórie práv dotknutej osoby podliehajú potenciálnemu obmedzeniu. Po tretie, do tohto článku sa nevložila potrebná záruka článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

38.

Znenie uvedeného textu je nejasné. Po prvé, spojenie medzi možnými obmedzeniami práv vyšetrovanej osoby v súvislosti so závermi spojenými s jej menom a druhom informácií, ktoré by mal úrad OLAF oznámiť príslušnému subjektu EÚ v konkrétnom vyšetrovaní, nie je vôbec jasné. Po druhé, nie je jasné, ktoré kategórie práv dotknutej osoby podliehajú potenciálnemu obmedzeniu. Po tretie, do tohto článku sa nevložila potrebná záruka článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 39. | V dôsledku toho by v niektorých prípadoch jednotlivci mohli čeliť záverom z vyšetrovania bez toho, aby boli upozornení na to, že sú predmetom vyšetrovania, a bez toho, aby dostali informácie týkajúce sa dôvodov obmedzenia ich práva na vypočutie a práva na informácie podľa článku 11 a článku 12 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

39.

V dôsledku toho by v niektorých prípadoch jednotlivci mohli čeliť záverom z vyšetrovania bez toho, aby boli upozornení na to, že sú predmetom vyšetrovania, a bez toho, aby dostali informácie týkajúce sa dôvodov obmedzenia ich práva na vypočutie a práva na informácie podľa článku 11 a článku 12 nariadenia (ES) č. 45/2001.

| 40. | Ak sa dodržia ustanovenia článku 20 ods. 3 a ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001, takýto scenár by nebol per se v rozpore s nariadením. Nezdá sa však, že nevloženie jasného odkazu na články nariadenia do textu je v súlade s cieľom návrhu posilniť procesné záruky v prospech osôb, ktorých sa týkajú vyšetrovania úradu OLAF, a rozšíriť zodpovednosť úradu OLAF. |
| --- | --- |

40.

Ak sa dodržia ustanovenia článku 20 ods. 3 a ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001, takýto scenár by nebol per se v rozpore s nariadením. Nezdá sa však, že nevloženie jasného odkazu na články nariadenia do textu je v súlade s cieľom návrhu posilniť procesné záruky v prospech osôb, ktorých sa týkajú vyšetrovania úradu OLAF, a rozšíriť zodpovednosť úradu OLAF.

| 41. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto navrhuje, aby sa možné obmedzenie práva dotknutej osoby v zmysle článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 zaviedlo explicitne. V texte by sa navyše mali uviesť procesné záruky článku 20 ods. 3, ako aj možná výnimka článku 20 ods. 5. Takýmto jasným ustanovením by sa posilnila právna istota dotknutej osoby a zodpovednosť úradu OLAF. |
| --- | --- |

41.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto navrhuje, aby sa možné obmedzenie práva dotknutej osoby v zmysle článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 zaviedlo explicitne. V texte by sa navyše mali uviesť procesné záruky článku 20 ods. 3, ako aj možná výnimka článku 20 ods. 5. Takýmto jasným ustanovením by sa posilnila právna istota dotknutej osoby a zodpovednosť úradu OLAF.

| 42. | Na záver, s cieľom vytvoriť jasný súbor práv dotknutej osoby a zaviesť možné výnimky pre dôvernosť vyšetrovaní v súlade s článkom 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa v texte jasne uviedli tieto prvky:






  — | informácie, ktoré sa majú poskytnúť dotknutej osobe s cieľom dodržať právne predpisy o ochrane údajov (články 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001) v súvislosti s jednotlivými krokmi vyšetrovaní úradu OLAF (30): i) vypočúvaní (odsek 7a ods. 2); ii) poskytnutia informácií, keď sa vyšetrovanie môže týkať príslušnej osoby (článok 7a ods. 3), a iii) na konci vyšetrovania (odsek 7 a ods. 4), |
| --- | --- | --- |

42.

Na záver, s cieľom vytvoriť jasný súbor práv dotknutej osoby a zaviesť možné výnimky pre dôvernosť vyšetrovaní v súlade s článkom 20 nariadenia (ES) č. 45/2001 európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa v texte jasne uviedli tieto prvky:

—

informácie, ktoré sa majú poskytnúť dotknutej osobe s cieľom dodržať právne predpisy o ochrane údajov (články 11 a 12 nariadenia (ES) č. 45/2001) v súvislosti s jednotlivými krokmi vyšetrovaní úradu OLAF (30): i) vypočúvaní (odsek 7a ods. 2); ii) poskytnutia informácií, keď sa vyšetrovanie môže týkať príslušnej osoby (článok 7a ods. 3), a iii) na konci vyšetrovania (odsek 7 a ods. 4),

| — | druh informácií, ktoré by úrad OLAF mohol odložiť z dôvodov dôvernosti vyšetrovania, pričom by sa mali jasne stanoviť podmienky a kategórie dotknutých osôb, ktorých sa odklad týka, |
| --- | --- |

—

druh informácií, ktoré by úrad OLAF mohol odložiť z dôvodov dôvernosti vyšetrovania, pričom by sa mali jasne stanoviť podmienky a kategórie dotknutých osôb, ktorých sa odklad týka,

| — | informácie, ktoré by sa mali poskytnúť dotknutej osobe s cieľom dodržať právne predpisy o ochrane údajov v prípade, že sa oznámenie podľa článkov 11 alebo 12 odloží, alebo ak sú práva na prístup a opravu obmedzené [konkrétne ide o informácie podľa článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 45/2001], a to vrátane výnimky týkajúcej sa možnosti ďalej odložiť informácie podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

—

informácie, ktoré by sa mali poskytnúť dotknutej osobe s cieľom dodržať právne predpisy o ochrane údajov v prípade, že sa oznámenie podľa článkov 11 alebo 12 odloží, alebo ak sú práva na prístup a opravu obmedzené [konkrétne ide o informácie podľa článku 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 45/2001], a to vrátane výnimky týkajúcej sa možnosti ďalej odložiť informácie podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001.

3.2.   Informačná politika

| 43. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že akékoľvek informácie o vyšetrovaniach, ktoré môže úrad OLAF zverejniť, môžu obsahovať citlivé osobné údaje, a zároveň poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa každé takéto zverejnenie dôkladne vyhodnotilo. Súd prvého stupňa (v súčasnosti Všeobecný súd) vo svojom rozsudku vo veci Nikolaou v roku 2007 (31) rozhodol, že úrad OLAF porušil článok 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999 (32) a nariadenie (ES) č. 45/2001 tým, že riadne nepresadil svoju povinnosť zabezpečiť ochranu osobných údajov v súvislosti s „únikom“ (33) a zverejnením tlačovej správy (34). |
| --- | --- |

43.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že akékoľvek informácie o vyšetrovaniach, ktoré môže úrad OLAF zverejniť, môžu obsahovať citlivé osobné údaje, a zároveň poukazuje na to, že je nevyhnutné, aby sa každé takéto zverejnenie dôkladne vyhodnotilo. Súd prvého stupňa (v súčasnosti Všeobecný súd) vo svojom rozsudku vo veci Nikolaou v roku 2007 (31) rozhodol, že úrad OLAF porušil článok 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999 (32) a nariadenie (ES) č. 45/2001 tým, že riadne nepresadil svoju povinnosť zabezpečiť ochranu osobných údajov v súvislosti s „únikom“ (33) a zverejnením tlačovej správy (34).

| 44. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto víta zavedenie odseku 8 bod 5, v ktorom sa výslovne stanovuje, že generálny riaditeľ musí zabezpečiť, aby sa akékoľvek zverejnené informácie podávali „neutrálne, nestranne“ a v súlade so zásadami ustanovenými v článku 8 a článku 7 písm. a). Vzhľadom na pripomienky k článku 7 písm. a) uvedené vyššie v súvislosti s jeho reštriktívnym prístupom k pravidlám nariadenia (ES) č. 45/2001 európsky dozorný úradník pre ochranu údajov osobitne víta odkaz v odseku 8 bod 5 na všeobecnejšie ustanovenie článku 8, z ktorého vyplýva, že akékoľvek spracovanie osobných údajov v súvislosti s informáciami pre verejnosť sa musí uskutočniť v súlade so všetkými zásadami nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

44.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto víta zavedenie odseku 8 bod 5, v ktorom sa výslovne stanovuje, že generálny riaditeľ musí zabezpečiť, aby sa akékoľvek zverejnené informácie podávali „neutrálne, nestranne“ a v súlade so zásadami ustanovenými v článku 8 a článku 7 písm. a). Vzhľadom na pripomienky k článku 7 písm. a) uvedené vyššie v súvislosti s jeho reštriktívnym prístupom k pravidlám nariadenia (ES) č. 45/2001 európsky dozorný úradník pre ochranu údajov osobitne víta odkaz v odseku 8 bod 5 na všeobecnejšie ustanovenie článku 8, z ktorého vyplýva, že akékoľvek spracovanie osobných údajov v súvislosti s informáciami pre verejnosť sa musí uskutočniť v súlade so všetkými zásadami nariadenia (ES) č. 45/2001.

3.3.   Dôvernosť identity informátorov a informantov

| 45. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel v súvislosti so súčasnou revíziou trvať na potrebe zaviesť osobitné ustanovenie na zaručenie dôvernosti identity informátorov a informantov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že pozícia informátorov a informantov je veľmi citlivá. Osoby, ktoré poskytujú takéto informácie, by mali mať záruky, že ich identita sa zachová v tajnosti, najmä pred osobou, ktorej údajný priestupok oznamujú (35). Súčasné záruky (oznámenie Komisie SEK/2004/151/2) sa z právneho hľadiska nezdajú byť dostatočné. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov konštatuje, že takéto ustanovenie by bolo v súlade so stanoviskom pracovnej skupiny pre ochranu údajov zriadenej podľa článku 29 k systémom interného informátorstva (36). |
| --- | --- |

45.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by chcel v súvislosti so súčasnou revíziou trvať na potrebe zaviesť osobitné ustanovenie na zaručenie dôvernosti identity informátorov a informantov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že pozícia informátorov a informantov je veľmi citlivá. Osoby, ktoré poskytujú takéto informácie, by mali mať záruky, že ich identita sa zachová v tajnosti, najmä pred osobou, ktorej údajný priestupok oznamujú (35). Súčasné záruky (oznámenie Komisie SEK/2004/151/2) sa z právneho hľadiska nezdajú byť dostatočné. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov konštatuje, že takéto ustanovenie by bolo v súlade so stanoviskom pracovnej skupiny pre ochranu údajov zriadenej podľa článku 29 k systémom interného informátorstva (36).

| 46. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča zmeniť a doplniť súčasný návrh a zabezpečiť, aby sa zachovala dôvernosť identity informátorov a informantov počas vyšetrovaní, pokiaľ to nie je v rozpore s vnútroštátnymi pravidlami upravujúcimi súdne konania. Osoba, ktorej sa obvinenia týkajú, by mohla byť najmä oprávnená poznať identitu informátora a/alebo informanta, aby mohla proti nim iniciovať právne postupy, ak sa dokázalo, že o nej so zlým úmyslom falošne vypovedali (37). |
| --- | --- |

46.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča zmeniť a doplniť súčasný návrh a zabezpečiť, aby sa zachovala dôvernosť identity informátorov a informantov počas vyšetrovaní, pokiaľ to nie je v rozpore s vnútroštátnymi pravidlami upravujúcimi súdne konania. Osoba, ktorej sa obvinenia týkajú, by mohla byť najmä oprávnená poznať identitu informátora a/alebo informanta, aby mohla proti nim iniciovať právne postupy, ak sa dokázalo, že o nej so zlým úmyslom falošne vypovedali (37).

3.4.   Prenos osobných údajov z úradu OLAF

Spolupráca s Eurojustom a Europolom

| 47. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta špecifikácie stanovené v odôvodnení 6 a článku 10 písm. a), a najmä zavedenie požiadavky jasného právneho základu upravujúceho spoluprácu s Eurojustom a Europolom, ktorá je v úplnom súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. Návrh by však mal byť podrobnejší, aby odrážal rozdielne systémy ochrany údajov pre Eurojust a pre Europol. |
| --- | --- |

47.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta špecifikácie stanovené v odôvodnení 6 a článku 10 písm. a), a najmä zavedenie požiadavky jasného právneho základu upravujúceho spoluprácu s Eurojustom a Europolom, ktorá je v úplnom súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. Návrh by však mal byť podrobnejší, aby odrážal rozdielne systémy ochrany údajov pre Eurojust a pre Europol.

| 48. | V súčasnosti má úrad OLAF platnú praktickú dohodu s Eurojustom (38), v ktorej sa stanovujú podmienky, za akých sa môže realizovať prenos osobných údajov. Spolupráca medzi úradom OLAF a Eurojustom zahŕňa najmä výmenu zhrnutí prípadov, strategických a operatívnych informácií súvisiacich s prípadom, účasť na stretnutiach a vzájomnú pomoc, ktorá môže byť užitočná pre účinné a efektívne plnenie ich vlastných úloh. V praktickej dohode (39) sa definuje predovšetkým spôsob práce, tzv. modus operandi, pri výmene informácií vrátane osobných údajov a v niektorých prípadoch sa v nej zároveň zdôrazňujú alebo špecifikujú určité prvky existujúceho právneho rámca. |
| --- | --- |

48.

V súčasnosti má úrad OLAF platnú praktickú dohodu s Eurojustom (38), v ktorej sa stanovujú podmienky, za akých sa môže realizovať prenos osobných údajov. Spolupráca medzi úradom OLAF a Eurojustom zahŕňa najmä výmenu zhrnutí prípadov, strategických a operatívnych informácií súvisiacich s prípadom, účasť na stretnutiach a vzájomnú pomoc, ktorá môže byť užitočná pre účinné a efektívne plnenie ich vlastných úloh. V praktickej dohode (39) sa definuje predovšetkým spôsob práce, tzv. modus operandi, pri výmene informácií vrátane osobných údajov a v niektorých prípadoch sa v nej zároveň zdôrazňujú alebo špecifikujú určité prvky existujúceho právneho rámca.

| 49. | Pokiaľ ide o Europol, takáto dohoda nebola s úradom OLAF uzavretá (40), ale rozhodnutie Europolu mu umožňuje priamo prijímať, používať a prenášať informácie vrátane osobných údajov okrem iného aj od úradu OLAF, a to aj pred uzatvorením formálnej dohody o výmene, pokiaľ je to potrebné na oprávnené plnenie úloh Europolu a úradu OLAF (41). Výmena podlieha aj existencii dohody o dôvernosti medzi týmito dvoma subjektmi. V článku 24 rozhodnutia Europolu sa stanovujú určité záruky, ktoré by mal Europol dodržiavať v súvislosti s každým prenosom údajov, ktorý sa uskutoční pred uzatvorením formálnej dohody o výmene: „Europol je zodpovedný za zákonnosť prenosu údajov. Vedie evidenciu o každom prenose údajov v súlade s týmito predpismi a o dôvodoch ich prenosu. Prenos údajov sa uskutoční len pod podmienkou, že sa príjemca zaviaže, že údaje budú využité len na účel, na ktorý sa prenos uskutočnil“. V článku 29 toho istého rozhodnutia sa ďalej špecifikuje, kedy Europol nesie zodpovednosť za údaje prenášané tretími stranami. |
| --- | --- |

49.

Pokiaľ ide o Europol, takáto dohoda nebola s úradom OLAF uzavretá (40), ale rozhodnutie Europolu mu umožňuje priamo prijímať, používať a prenášať informácie vrátane osobných údajov okrem iného aj od úradu OLAF, a to aj pred uzatvorením formálnej dohody o výmene, pokiaľ je to potrebné na oprávnené plnenie úloh Europolu a úradu OLAF (41). Výmena podlieha aj existencii dohody o dôvernosti medzi týmito dvoma subjektmi. V článku 24 rozhodnutia Europolu sa stanovujú určité záruky, ktoré by mal Europol dodržiavať v súvislosti s každým prenosom údajov, ktorý sa uskutoční pred uzatvorením formálnej dohody o výmene: „Europol je zodpovedný za zákonnosť prenosu údajov. Vedie evidenciu o každom prenose údajov v súlade s týmito predpismi a o dôvodoch ich prenosu. Prenos údajov sa uskutoční len pod podmienkou, že sa príjemca zaviaže, že údaje budú využité len na účel, na ktorý sa prenos uskutočnil“. V článku 29 toho istého rozhodnutia sa ďalej špecifikuje, kedy Europol nesie zodpovednosť za údaje prenášané tretími stranami.

| 50. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov výrazne podporuje uzatvorenie osobitnej dohody s Europolom o prenose údajov a skutočnosť, že ešte nebola uzatvorená, posilňuje potrebu osobitných záruk v texte návrhu. Pokiaľ ide o rozličné systémy ochrany údajov v súvislosti s prenosom osobných údajov z úradu OLAF do Eurojustu a Europolu a naopak, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov verí, že návrhom by sa mali jasnejšie riešiť potrebné záruky a normy, ktoré by mali upravovať spoluprácu medzi úradom OLAF a týmito orgánmi a mali by sa zohľadniť v súčasných a budúcich pracovných dohodách medzi nimi. |
| --- | --- |

50.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov výrazne podporuje uzatvorenie osobitnej dohody s Europolom o prenose údajov a skutočnosť, že ešte nebola uzatvorená, posilňuje potrebu osobitných záruk v texte návrhu. Pokiaľ ide o rozličné systémy ochrany údajov v súvislosti s prenosom osobných údajov z úradu OLAF do Eurojustu a Europolu a naopak, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov verí, že návrhom by sa mali jasnejšie riešiť potrebné záruky a normy, ktoré by mali upravovať spoluprácu medzi úradom OLAF a týmito orgánmi a mali by sa zohľadniť v súčasných a budúcich pracovných dohodách medzi nimi.

| 51. | S cieľom posilniť potrebu uzatvorenia administratívnej dohody by sa ustanovenie článku 10 písm. a) bod 2 malo zmeniť takto „Úrad sa dohodne na administratívnych dojednaniach (...)“. Takto by sa v ňom odrážalo podobné ustanovenie rozhodnutia Europolu (42), ktorým sa stanovuje, že Europol musí uzatvoriť dohody alebo pracovné dohody s inými inštitúciami, orgánmi a agentúrami Únie. Návrhom by sa ďalej v článku 10 písm. a) mohlo ujasniť, že ako všeobecné pravidlo by výmena osobných údajov s Eurojustom a Europolom mala byť obmedzená a nemala by prekračovať to, čo je nevyhnutné pre oprávnené plnenie úloh zverených úradu OLAF, Europolu a Eurojustu. V návrhu by sa ďalej mala zaviesť povinnosť úradu OLAF viesť záznamy o každom prenose údajov a o dôvodoch ich prenosu, aby sa posilnila zodpovednosť úradu OLAF, pokiaľ ide o plnenie povinností uložených nariadením (ES) č. 45/2001, ktoré sa týkajú prenosu osobných údajov. |
| --- | --- |

51.

S cieľom posilniť potrebu uzatvorenia administratívnej dohody by sa ustanovenie článku 10 písm. a) bod 2 malo zmeniť takto „Úrad sa dohodne na administratívnych dojednaniach (...)“. Takto by sa v ňom odrážalo podobné ustanovenie rozhodnutia Europolu (42), ktorým sa stanovuje, že Europol musí uzatvoriť dohody alebo pracovné dohody s inými inštitúciami, orgánmi a agentúrami Únie. Návrhom by sa ďalej v článku 10 písm. a) mohlo ujasniť, že ako všeobecné pravidlo by výmena osobných údajov s Eurojustom a Europolom mala byť obmedzená a nemala by prekračovať to, čo je nevyhnutné pre oprávnené plnenie úloh zverených úradu OLAF, Europolu a Eurojustu. V návrhu by sa ďalej mala zaviesť povinnosť úradu OLAF viesť záznamy o každom prenose údajov a o dôvodoch ich prenosu, aby sa posilnila zodpovednosť úradu OLAF, pokiaľ ide o plnenie povinností uložených nariadením (ES) č. 45/2001, ktoré sa týkajú prenosu osobných údajov.

Spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami

| 52. | V odseku 3 článku 10 písm. a) sa uvádza, že „Úrad sa v prípade potreby môže dohodnúť na administratívnych dojednaniach (aj) s príslušnými útvarmi v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách. Úrad sa skoordinuje s dotknutými útvarmi Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť“. |
| --- | --- |

52.

V odseku 3 článku 10 písm. a) sa uvádza, že „Úrad sa v prípade potreby môže dohodnúť na administratívnych dojednaniach (aj) s príslušnými útvarmi v tretích krajinách a medzinárodných organizáciách. Úrad sa skoordinuje s dotknutými útvarmi Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť“.

| 53. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že spolupráca úradu OLAF s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami je spojená s uzatvorením administratívnych dojednaní. V návrhu by sa však mali konkrétnejšie riešiť dôsledky týkajúce sa ochrany údajov, ktoré vyplývajú z možnej výmeny údajov s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

53.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že spolupráca úradu OLAF s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami je spojená s uzatvorením administratívnych dojednaní. V návrhu by sa však mali konkrétnejšie riešiť dôsledky týkajúce sa ochrany údajov, ktoré vyplývajú z možnej výmeny údajov s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.

| 54. | Návrh by mal byť presnejší, pokiaľ ide o osobitné požiadavky a podmienky pre možný prenos údajov z a do tretích krajín a organizácií. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby text článku 10 písm. a) bod 3 obsahoval aj toto znenie: „Pokiaľ spolupráca s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami zahŕňa prenos osobných údajov od úradu OLAF iným subjektom, každý takýto prenos by sa mal uskutočniť podľa kritérií článku 9 nariadenia (ES) č. 45/2001“. |
| --- | --- |

54.

Návrh by mal byť presnejší, pokiaľ ide o osobitné požiadavky a podmienky pre možný prenos údajov z a do tretích krajín a organizácií. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby text článku 10 písm. a) bod 3 obsahoval aj toto znenie: „Pokiaľ spolupráca s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami zahŕňa prenos osobných údajov od úradu OLAF iným subjektom, každý takýto prenos by sa mal uskutočniť podľa kritérií článku 9 nariadenia (ES) č. 45/2001“.

Prístup dozorného výboru k osobným údajom

| 55. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta znenie článku 11 návrhu, podľa ktorého „Dozorný výbor môže okrem toho v riadne odôvodnených situáciách požiadať Úrad o dodatočné informácie o vyšetrovaniach, ale bez zasahovania do priebehu vyšetrovania.“, pretože takýmto znením sa vyjadruje zásada nevyhnutnosti v súvislosti s každým možným prenosom osobných údajov z úradu OLAF dozornému výboru. |
| --- | --- |

55.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta znenie článku 11 návrhu, podľa ktorého „Dozorný výbor môže okrem toho v riadne odôvodnených situáciách požiadať Úrad o dodatočné informácie o vyšetrovaniach, ale bez zasahovania do priebehu vyšetrovania.“, pretože takýmto znením sa vyjadruje zásada nevyhnutnosti v súvislosti s každým možným prenosom osobných údajov z úradu OLAF dozornému výboru.

| 56. | Otázka prístupu dozorného výboru k osobným údajom osôb, ktoré sú súčasťou alebo môžu byť súčasťou vyšetrovaní, by sa takisto mala vyjasniť v kontexte rokovacieho poriadku, ktorý má výbor prijať na základe nového článku 11 ods. 6. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by ocenil, keby bol súčasťou procesu, ktorý by viedol k prijatiu rokovacieho poriadku dozorného výboru. Konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov by sa mohli vložiť aj do textu návrhu ako požiadavka prijatia rokovacieho poriadku. |
| --- | --- |

56.

Otázka prístupu dozorného výboru k osobným údajom osôb, ktoré sú súčasťou alebo môžu byť súčasťou vyšetrovaní, by sa takisto mala vyjasniť v kontexte rokovacieho poriadku, ktorý má výbor prijať na základe nového článku 11 ods. 6. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by ocenil, keby bol súčasťou procesu, ktorý by viedol k prijatiu rokovacieho poriadku dozorného výboru. Konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov by sa mohli vložiť aj do textu návrhu ako požiadavka prijatia rokovacieho poriadku.

4.   STRATEGICKÉ PLÁNOVANIE

| 57. | Popri všetkých osobitných bodoch uvedených vyššie by európsky dozorný úradník pre ochranu údajov rád povzbudil Komisiu, aby navrhla otvorenejší prístup úradu OLAF k systému ochrany údajov EÚ. Bola by to správna chvíľa pre úrad OLAF, aby vyvinul strategické plánovanie svojho dodržiavania ochrany údajov tým, že by dobrovoľne vysvetlil praktický prístup k vybavovaniu svojich početných spisov, ktoré obsahujú osobné údaje. Úrad OLAF by mohol aktívne a verejne vysvetliť, ako zaobchádza s osobnými údajmi pri svojich rôznych činnostiach. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov verí, že takýto globálny a explicitný prístup by priniesol rozšírenú transparentnosť postupov úradu OLAF pri zaobchádzaní s osobnými údajmi a optimalizáciu jeho vyšetrovacích postupov pre používateľa. |
| --- | --- |

57.

Popri všetkých osobitných bodoch uvedených vyššie by európsky dozorný úradník pre ochranu údajov rád povzbudil Komisiu, aby navrhla otvorenejší prístup úradu OLAF k systému ochrany údajov EÚ. Bola by to správna chvíľa pre úrad OLAF, aby vyvinul strategické plánovanie svojho dodržiavania ochrany údajov tým, že by dobrovoľne vysvetlil praktický prístup k vybavovaniu svojich početných spisov, ktoré obsahujú osobné údaje. Úrad OLAF by mohol aktívne a verejne vysvetliť, ako zaobchádza s osobnými údajmi pri svojich rôznych činnostiach. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov verí, že takýto globálny a explicitný prístup by priniesol rozšírenú transparentnosť postupov úradu OLAF pri zaobchádzaní s osobnými údajmi a optimalizáciu jeho vyšetrovacích postupov pre používateľa.

| 58. | Preto európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa v ustanoveniach návrhu zadala generálnemu riaditeľovi úloha zabezpečiť, aby sa pripravil komplexný prehľad všetkých jednotlivých operácií spracovania údajov úradom OLAF a aby sa tento prehľad aktualizoval alebo aby sa aspoň vysvetlil v odôvodnení. Takýto prehľad, ktorého výsledky by mali byť transparentné, napríklad prostredníctvom ročnej správy alebo inými spôsobmi, by pomohol nielen posilniť efektívnosť rôznych činností úradu OLAF a ich interakciu, ale zároveň by povzbudil úrad OLAF k tomu, aby zaujal globálnejší prístup k nevyhnutnosti a primeranosti operácií spracovania. Zároveň by úradu OLAF pomohol lepšie preukázať, že riadne uplatňuje zásadu ochrany súkromia už v štádiu návrhu a zásadu zodpovednosti. |
| --- | --- |

58.

Preto európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby sa v ustanoveniach návrhu zadala generálnemu riaditeľovi úloha zabezpečiť, aby sa pripravil komplexný prehľad všetkých jednotlivých operácií spracovania údajov úradom OLAF a aby sa tento prehľad aktualizoval alebo aby sa aspoň vysvetlil v odôvodnení. Takýto prehľad, ktorého výsledky by mali byť transparentné, napríklad prostredníctvom ročnej správy alebo inými spôsobmi, by pomohol nielen posilniť efektívnosť rôznych činností úradu OLAF a ich interakciu, ale zároveň by povzbudil úrad OLAF k tomu, aby zaujal globálnejší prístup k nevyhnutnosti a primeranosti operácií spracovania. Zároveň by úradu OLAF pomohol lepšie preukázať, že riadne uplatňuje zásadu ochrany súkromia už v štádiu návrhu a zásadu zodpovednosti.

5.   ZÁVER

| 59. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov na záver víta zmeny zavedené v texte, ktoré zväčšujú súlad návrhu so systémom ochrany údajov EÚ. |
| --- | --- |

59.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov na záver víta zmeny zavedené v texte, ktoré zväčšujú súlad návrhu so systémom ochrany údajov EÚ.

| 60. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by však chcel zároveň vyzdvihnúť niekoľko nedostatkov, ktoré by sa mali vyriešiť zmenou textu, a to najmä:






  — | v návrhu by sa malo jasne uviesť právo na informácie rôznych kategórií dotknutých osôb, ako aj právo na prístup a opravu v súvislosti so všetkými fázami vyšetrovaní, ktoré vykonáva úrad OLAF, |
| --- | --- | --- |

60.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by však chcel zároveň vyzdvihnúť niekoľko nedostatkov, ktoré by sa mali vyriešiť zmenou textu, a to najmä:

—

v návrhu by sa malo jasne uviesť právo na informácie rôznych kategórií dotknutých osôb, ako aj právo na prístup a opravu v súvislosti so všetkými fázami vyšetrovaní, ktoré vykonáva úrad OLAF,

| — | v návrhu by sa mal vyjasniť vzťah medzi potrebou dôvernosti vyšetrovaní a systémom ochrany údajov uplatniteľným počas vyšetrovaní: európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby boli práva dotknutých osôb jasne určené a oddelené, rovnako ako možné výnimky v dôsledku požiadaviek dôvernosti, a aby sa explicitne zaviedli záruky stanovené v článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001, |
| --- | --- |

—

v návrhu by sa mal vyjasniť vzťah medzi potrebou dôvernosti vyšetrovaní a systémom ochrany údajov uplatniteľným počas vyšetrovaní: európsky dozorný úradník pre ochranu údajov navrhuje, aby boli práva dotknutých osôb jasne určené a oddelené, rovnako ako možné výnimky v dôsledku požiadaviek dôvernosti, a aby sa explicitne zaviedli záruky stanovené v článku 20 nariadenia (ES) č. 45/2001,

| — | v návrhu by sa mala verejnosti objasniť informačná politika úradu OLAF v súvislosti s ochranou údajov, |
| --- | --- |

—

v návrhu by sa mala verejnosti objasniť informačná politika úradu OLAF v súvislosti s ochranou údajov,

| — | v návrhu by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dôvernosti informátorov a informantov, |
| --- | --- |

—

v návrhu by sa mali zaviesť osobitné ustanovenia týkajúce sa dôvernosti informátorov a informantov,

| — | v návrhu by sa mali vysvetliť všeobecné zásady ochrany údajov, na základe ktorých môže úrad OLAF prenášať a prijímať informácie vrátane osobných údajov spolu s inými orgánmi a agentúrami EÚ, tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, |
| --- | --- |

—

v návrhu by sa mali vysvetliť všeobecné zásady ochrany údajov, na základe ktorých môže úrad OLAF prenášať a prijímať informácie vrátane osobných údajov spolu s inými orgánmi a agentúrami EÚ, tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami,

| — | ustanoveniami návrhu by sa mala generálnemu riaditeľovi zadať úloha zabezpečiť, aby sa pripravil strategický a komplexný prehľad jednotlivých operácií spracovania údajov úradom OLAF, aby sa tento prehľad aktualizoval a sprehľadnil alebo aby sa aspoň vysvetlila potreba tohto prehľadu v odôvodnení. |
| --- | --- |

—

ustanoveniami návrhu by sa mala generálnemu riaditeľovi zadať úloha zabezpečiť, aby sa pripravil strategický a komplexný prehľad jednotlivých operácií spracovania údajov úradom OLAF, aby sa tento prehľad aktualizoval a sprehľadnil alebo aby sa aspoň vysvetlila potreba tohto prehľadu v odôvodnení.

V Bruseli 1. júna 2011

Giovanni BUTTARELLI

Asistent európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  V januári 2011.

3

(4)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), Ú. v. EÚ C 91, 26.4.2007, s. 1.

4

(5)  Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 20. novembra 2008 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), P6_TA-PROV(2008) 553.

5

(6)  To znamená, že úrad OLAF by mal definovať vyšetrovacie priority a sústrediť sa na nich, aby účinne využíval svoje zdroje.

6

(7)  Pozri návrh, nový článok 7 písm. a) a článok 8 ods. 4.

7

(8)  Rozhodnutie Komisie 1999/352/ES z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20. Pozri aj nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  Pozri článok 3 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

9

(10)  Pozri články 1 a 4 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

10

(11)  Pozri článok 10 nariadenia (ES) č. 1073/1999.

11

(12)  Eurojust bol zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (následne zmeneným a doplneným rozhodnutím Rady 2003/659/SVV a rozhodnutím Rady 2009/426/SVV zo 16. decembra 2008 o posilnení Eurojustu) ako orgán Európskej únie s právnou subjektivitou s cieľom stimulovať a zlepšovať koordináciu a spoluprácu medzi príslušnými justičnými orgánmi členských štátov. Najmä v článku 26 ods. 4 tohto rozhodnutia sa stanovilo, že „OLAF môže prispievať k činnosti Eurojustu v rámci koordinácie postupov vyšetrovaní a trestných stíhaní, ktoré sa týkajú ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev, a to buď na podnet Eurojustu, alebo na žiadosť OLAF-u, ak príslušné dotknuté vnútroštátne orgány nenamietajú proti takejto účasti“. V roku 2008 Eurojust a OLAF uzatvorili administratívnu dohodu (Praktickú dohodu o mechanizmoch spolupráce medzi Eurojustom a Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) z 24. septembra 2008), ktorá je zameraná na rozšírenie spolupráce medzi týmito dvoma subjektmi a zhŕňa osobitné ustanovenie o prenose osobných údajov.

12

(13)  Europol je Európsky policajný úrad, ktorého cieľom je zlepšiť efektívnosť a spoluprácu príslušných orgánov v členských štátoch pri prevencii a boji proti terorizmu, nedovolenému obchodovaniu s omamnými látkami a iným závažným formám organizovanej trestnej činnosti. V článku 22 rozhodnutia Rady zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europolu) (2009/371/SVV) sa stanovuje, že „Ak je to dôležité pre vykonávanie jeho úloh, Europol môže nadviazať a udržiavať spoluprácu s (...) úradom OLAF“. V uvedenom článku sa ďalej stanovuje, že Europol pred nadobudnutím platnosti dohôd alebo pracovných dohôd s rôznymi subjektmi EÚ, s ktorými je vyzvaný spolupracovať, môže „priamo od subjektov (...) prijímať a využívať informácie vrátane osobných údajov, pokiaľ je to potrebné na legitímne plnenie jeho úloh, a (...) môže tieto informácie vrátane osobných údajov prenášať priamo takýmto subjektom, pokiaľ je to nevyhnutné na legitímne plnenie úloh prijímateľa.“

13

(14)  Pozri článok 22 rozhodnutia Rady zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (2009/371/SVV), Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37.

14

(15)  Pozri článok 1 ods. 26 rozhodnutia Rady 2009/426/SVV zo 16. decembra 2008 o posilnení Eurojustu a o zmene a doplnení rozhodnutia Rady 2002/187/SVV.

15

(16)  Vec 2005-418 dostupná na adrese http://www.edps.europa.eu

16

(17)  Veci 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72 dostupné na adrese http://www.edps.europa.eu

17

(18)  Vec 2007-73 dostupná na adrese http://www.edps.europa.eu

18

(19)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), Ú. v. EÚ C 91, 26.4.2007, s. 1.

19

(20)  „Úrad spracúva iba tie osobné údaje, ktoré sú potrebné na plnenie jeho úloh v zmysle tohto nariadenia. Takéto spracovanie osobných údajov sa uskutočňuje v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001 vrátane poskytovania relevantných informácií dotknutej osobe, ktoré sa požaduje v článkoch 11 a 12 uvedeného nariadenia. Takéto informácie nesmú byť oznámené iným osobám, ako sú osoby v rámci orgánov Únie alebo v členských štátoch, výkon povinností ktorých si vyžaduje znalosť týchto informácií, a takisto nesmú byť použité na iné účely, ako je zabránenie podvodom, korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti. (...)“.

20

(21)  Rozsudok z 3. septembra 2008 v spojených veciach C-402/05 P a C-415/05 P, Kadi proti Rade Európskej únie a Komisii Európskych spoločenstiev, ods. 283: „(...) Základné práva tvoria neoddeliteľnú súčasť všeobecných právnych zásad, ktorých dodržiavanie zabezpečuje Súdny dvor. Na tieto účely sa Súdny dvor inšpiruje ústavnými tradíciami spoločnými pre členské štáty, ako aj usmerneniami, ktoré vyplývajú z medzinárodných nástrojov ochrany ľudských práv, na ktorých tvorbe členské štáty spolupracovali alebo ku ktorým pristúpili. Zvláštny význam prináleží v tejto súvislosti EDĽP.“ Pozri aj ods. 304.

21

(22)  Rozsudok z 9. novembra 2010 v spojených veciach C-92/09 a C-93/09, Volker und Markus Schecke, odsek 44 a nasledujúce.

22

Volker und Markus Schecke

(23)  Po tom, ako nadobudla platnosť Lisabonská zmluva, je EDĽP uplatniteľný vo všetkých oblastiach činnosti Európskej únie.

23

(24)  Pozri aj odsek 36 uvedený nižšie.

24

(25)  Pozri stanovisko k oznámeniu predbežnej kontroly od úradníka pre ochranu údajov Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) o interných vyšetrovaniach úradu OLAF z 23. júna 2006, vec 2005/0418, dostupné na adrese http://www.edps.europa.eu

25

(26)  Porovnaj poznámku pod čiarou 25.

26

(27)  Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), Ú. v. EÚ C 91, 26.4.2007, s. 1 ods. 14 a nasledujúce.

27

(28)  V jeho stanovisku z roku 2006, pozri poznámku pod čiarou č. 19 uvedenú vyššie.

28

(29)  Článok 4 ods. 6 – „Interné vyšetrovania“ – znie takto: „Keď vyšetrovania odhalia, že interné vyšetrovanie by sa mohlo týkať člena alebo zamestnanca, bude o tom informovaná inštitúcia, orgán, úrad alebo agentúra, ku ktorej patrí. Vo výnimočných prípadoch, keď nie je možné zabezpečiť dôvernosť vyšetrovania, Úrad používa zodpovedajúce alternatívne informačné kanály“. Článok 6 ods. 5 – „Vyšetrovací postup“ – znie takto: „Pokiaľ sa v priebehu vyšetrovania ukáže, že by mohlo byť vhodné prijať ochranné administratívne opatrenia na ochranu finančných záujmov Únie, Úrad bezodkladne informuje dotknutú inštitúciu, orgán, úrad alebo agentúru o pokračujúcom vyšetrovaní. Poskytnuté informácie musia obsahovať tieto údaje: a) totožnosť dotknutého člena alebo zamestnanca, ako aj zhrnutie príslušných skutočností; b) každý údaj, ktorý môže inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre pomôcť pri rozhodovaní o vhodnosti prijatia ochranných administratívnych opatrení za účelom ochrany finančných záujmov Únie; c) akékoľvek osobitné opatrenia v záujme dôvernosti, ktoré sa odporúčajú zvlášť v prípadoch, v ktorých sa používajú vyšetrovacie opatrenia v právomoci vnútroštátneho súdneho orgánu, alebo v prípade externých vyšetrovaní v právomoci vnútroštátneho orgánu a v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami platnými pre vyšetrovania. (...)“, doplnené zdôraznenie.

29

(30)  Ako sa uvádza vyššie, keď sa informácie poskytnú dotknutej osobe, nie je potrebné opakovať tie isté informácie v nasledovných krokoch.

30

(31)  Vec T-259/03, Nikolaou proti Komisii, 12. júla 2007, Ú. v. EÚ C 247, 20.10.2007, s. 23.

31

Nikolaou proti Komisii

(32)  V článku sa uvádza osobitný odkaz na zákon o ochrane údajov.

32

(33)  Nikolaou, odsek 213.

33

Nikolaou

(34)  Nikolaou, odsek 232.

34

Nikolaou

(35)  Význam zachovania dôvernosti identity informátora už EDPS zdôraznil v liste európskemu ombudsmanovi z 30. júla 2010 vo veci 2010-0458, ktorý je dostupný na webovej stránke EDPS (http://www.edps.europa.eu). Pozri aj stanoviská EDPS k predbežnej kontrole z 23. júna 2006, k interným vyšetrovaniam úradu OLAF (vec 2005-0418) a zo 4. októbra 2007 k externým vyšetrovaniam úradu OLAF (veci 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72).

35

(36)  Pozri stanovisko 1/2006 pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 z 1. februára 2006 o uplatňovaní pravidiel EÚ na ochranu údajov pre vnútorné systémy donášania v oblasti účtovníctva, vnútorných účtovných kontrol, otázok auditu, boja proti úplatkárstvu, bankovým a finančným trestným činom, dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

36

(37)  Pozri stanovisko o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie 15. apríla 2011, dostupné na adrese http://www.edps.europa.eu

37

(38)  Praktická dohoda o mechanizmoch spolupráce medzi Eurojustom a Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) z 24. septembra 2008: pozri poznámku pod čiarou 12 uvedenú vyššie.

38

(39)  Praktická dohoda medzi Eurojustom a úradom OLAF, bod 4.1.

39

(40)  Administratívne dojednanie z 8. apríla 2004 sa obmedzuje na výmenu strategických informácií a výslovne vylučuje výmenu osobných údajov, pričom túto otázku ponecháva na ďalšiu dohodu medzi Europolom a úradom OLAF.

40

(41)  Rozhodnutie o zriadení Europolu, článok 22.3, poznámka pod čiarou č. 14 uvedená vyššie.

41

(42)  Rozhodnutie Europolu, článok 22 ods. 2, pozri poznámku pod čiarou č. 14 uvedenú vyššie: „Europol uzaviera so subjektmi uvedenými v odseku 1 dohody alebo pracovné dohody“ [konkrétne s Eurojustom, úradom OLAF, Frontexom, Európskou policajnou akadémiou (EPA), ECB a EMCDDA].

42

---

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/20

---

Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou

2011/C 279/03

EURÓPSKY DOZORNÝ ÚRADNÍK PRE OCHRANU ÚDAJOV,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16,

so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, a najmä na jej články 7 a 8,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (2), a najmä na jeho článok 41,

PRIJAL TOTO STANOVISKO

I.   ÚVOD

| 1. | Dňa 8. decembra 2010 prijala Európska komisia návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou (3) (ďalej len „návrh“). |
| --- | --- |

1.

Dňa 8. decembra 2010 prijala Európska komisia návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o integrite a transparentnosti trhu s energiou (3) (ďalej len „návrh“).

| 2. | Komisia nekonzultovala s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, hoci by sa to vyžadovalo podľa článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z vlastnej iniciatívy prijal toto stanovisko na základe článku 41 ods. 2 uvedeného nariadenia. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že tieto odporúčania prichádzajú v neskorej fáze legislatívneho procesu. Napriek tomu považuje za vhodné a užitočné vydať toto stanovisko, a to vzhľadom na významný potenciálny vplyv návrhu na právo na súkromie a ochranu osobných údajov. Odkaz na toto stanovisko by sa mal zahrnúť do preambuly návrhu. |
| --- | --- |

2.

Komisia nekonzultovala s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, hoci by sa to vyžadovalo podľa článku 28 ods. 2 nariadenia (ES) č. 45/2001. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov z vlastnej iniciatívy prijal toto stanovisko na základe článku 41 ods. 2 uvedeného nariadenia. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov si je vedomý toho, že tieto odporúčania prichádzajú v neskorej fáze legislatívneho procesu. Napriek tomu považuje za vhodné a užitočné vydať toto stanovisko, a to vzhľadom na významný potenciálny vplyv návrhu na právo na súkromie a ochranu osobných údajov. Odkaz na toto stanovisko by sa mal zahrnúť do preambuly návrhu.

| 3. | Hlavným cieľom návrhu je zamedziť manipulácii s trhom a zneužívaniu dôverných informácií pri obchodovaní na veľkoobchodných trhoch s energiou (zemným plynom a elektrinou). Integrita a transparentnosť veľkoobchodných trhov, na ktorých spoločnosti vyrábajúce energiu a obchodníci obchodujú s plynom a elektrinou, majú rozhodujúci význam pre ceny, ktoré nakoniec spotrebitelia zaplatia. |
| --- | --- |

3.

Hlavným cieľom návrhu je zamedziť manipulácii s trhom a zneužívaniu dôverných informácií pri obchodovaní na veľkoobchodných trhoch s energiou (zemným plynom a elektrinou). Integrita a transparentnosť veľkoobchodných trhov, na ktorých spoločnosti vyrábajúce energiu a obchodníci obchodujú s plynom a elektrinou, majú rozhodujúci význam pre ceny, ktoré nakoniec spotrebitelia zaplatia.

| 4. | Preto sa návrh zameriava na zavedenie komplexných pravidiel na úrovni EÚ, aby sa obchodníkom zabránilo zneužívať dôverné informácie vo svoj prospech a manipulovať s trhom prostredníctvom umelého zvyšovania cien, ktoré sa nedá odôvodniť dostupnosťou, výrobnými nákladmi, skladovacou kapacitou ani kapacitou prenosu energie. Navrhované pravidlá konkrétne zakazujú:






  — | zneužívanie dôverných informácií pri predaji alebo nákupe energie na úrovni veľkoobchodného trhu; exkluzívne a citlivé informácie o cene by sa mali zverejniť pred uskutočnením obchodu, |
| --- | --- | --- |

4.

Preto sa návrh zameriava na zavedenie komplexných pravidiel na úrovni EÚ, aby sa obchodníkom zabránilo zneužívať dôverné informácie vo svoj prospech a manipulovať s trhom prostredníctvom umelého zvyšovania cien, ktoré sa nedá odôvodniť dostupnosťou, výrobnými nákladmi, skladovacou kapacitou ani kapacitou prenosu energie. Navrhované pravidlá konkrétne zakazujú:

—

zneužívanie dôverných informácií pri predaji alebo nákupe energie na úrovni veľkoobchodného trhu; exkluzívne a citlivé informácie o cene by sa mali zverejniť pred uskutočnením obchodu,

| — | transakcie, ktoré dávajú nesprávne alebo zavádzajúce signály týkajúce sa dodávky alebo ceny veľkoobchodných energetických produktov či dopytu po nich, |
| --- | --- |

—

transakcie, ktoré dávajú nesprávne alebo zavádzajúce signály týkajúce sa dodávky alebo ceny veľkoobchodných energetických produktov či dopytu po nich,

| — | šírenie falošných alebo nepotvrdených správ, ktoré dávajú zavádzajúce signály o týchto produktoch. |
| --- | --- |

—

šírenie falošných alebo nepotvrdených správ, ktoré dávajú zavádzajúce signály o týchto produktoch.

| 5. | Za monitorovanie trhu na európskej úrovni s cieľom odhaliť možné porušovanie týchto zákazov bude zodpovedať európska Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „ACER“) (4). |
| --- | --- |

5.

Za monitorovanie trhu na európskej úrovni s cieľom odhaliť možné porušovanie týchto zákazov bude zodpovedať európska Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „ACER“) (4).

| 6. | Podľa návrhu bude mať agentúra ACER včasný prístup k informáciám o transakciách, ktoré sa uskutočňujú na veľkoobchodných trhoch s energiou. Patria sem informácie o cenách, predanom množstve a zainteresovaných stranách. Tieto hromadné údaje budú mať k dispozícii aj národné regulačné orgány, ktoré budú potom zodpovedať za vyšetrovanie prípadov, v ktorých existuje podozrenie zo zneužitia. V prípadoch s cezhraničným vplyvom bude mať agentúra ACER právomoc koordinovať vyšetrovania. Národné regulačné orgány v členských štátoch budú uplatňovať sankcie. |
| --- | --- |

6.

Podľa návrhu bude mať agentúra ACER včasný prístup k informáciám o transakciách, ktoré sa uskutočňujú na veľkoobchodných trhoch s energiou. Patria sem informácie o cenách, predanom množstve a zainteresovaných stranách. Tieto hromadné údaje budú mať k dispozícii aj národné regulačné orgány, ktoré budú potom zodpovedať za vyšetrovanie prípadov, v ktorých existuje podozrenie zo zneužitia. V prípadoch s cezhraničným vplyvom bude mať agentúra ACER právomoc koordinovať vyšetrovania. Národné regulačné orgány v členských štátoch budú uplatňovať sankcie.

| 7. | Tento návrh nasleduje po viacerých ďalších nedávnych legislatívnych návrhoch s cieľom posilniť súčasné režimy finančného dohľadu a zlepšiť koordináciu a spoluprácu na úrovni EÚ. K týmto návrhom patrí aj smernica o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (ďalej len „MAD“) (5) a smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (ďalej len „MiFID“) (6). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nedávno pripomienkoval ďalší z týchto nedávnych návrhov (7). |
| --- | --- |

7.

Tento návrh nasleduje po viacerých ďalších nedávnych legislatívnych návrhoch s cieľom posilniť súčasné režimy finančného dohľadu a zlepšiť koordináciu a spoluprácu na úrovni EÚ. K týmto návrhom patrí aj smernica o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (ďalej len „MAD“) (5) a smernica o trhoch s finančnými nástrojmi (ďalej len „MiFID“) (6). Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov nedávno pripomienkoval ďalší z týchto nedávnych návrhov (7).

II.   PRIPOMIENKY A ODPORÚČANIA EURÓPSKEHO DOZORNÉHO ÚRADNÍKA PRE OCHRANU ÚDAJOV

| 8. | Návrh obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa ochrany osobných údajov:






  — | články 6 až 8 o monitorovaní trhu a oznamovaní, |
| --- | --- | --- |

8.

Návrh obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa ochrany osobných údajov:

—

články 6 až 8 o monitorovaní trhu a oznamovaní,

| — | článok 9 o „ochrane údajov a prevádzkovej spoľahlivosti“, |
| --- | --- |

—

článok 9 o „ochrane údajov a prevádzkovej spoľahlivosti“,

| — | články 10 a 11 o vyšetrovaní a presadzovaní predpisov a |
| --- | --- |

—

články 10 a 11 o vyšetrovaní a presadzovaní predpisov a

| — | článok 14 o „vzťahoch s tretími krajinami“. |
| --- | --- |

—

článok 14 o „vzťahoch s tretími krajinami“.

II.1.   Monitorovanie trhu a oznamovanie (články 6 až 8)

Príslušné ustanovenia

| 9. | Návrh vychádza z predpokladu, že na odhaľovanie prípadov zneužívania trhu i) je potrebný efektívne fungujúci systém monitorovania trhu s včasným prístupom k úplným údajom o transakciách a že ii) by jeho súčasťou malo byť aj monitorovanie na úrovni EÚ. Preto sa v navrhovanom nariadení agentúra ACER poveruje tým, aby zbierala, skúmala a delila sa (s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi EÚ) o veľké množstvo hromadných údajov z veľkoobchodných trhov s energiou. |
| --- | --- |

9.

Návrh vychádza z predpokladu, že na odhaľovanie prípadov zneužívania trhu i) je potrebný efektívne fungujúci systém monitorovania trhu s včasným prístupom k úplným údajom o transakciách a že ii) by jeho súčasťou malo byť aj monitorovanie na úrovni EÚ. Preto sa v navrhovanom nariadení agentúra ACER poveruje tým, aby zbierala, skúmala a delila sa (s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi a orgánmi EÚ) o veľké množstvo hromadných údajov z veľkoobchodných trhov s energiou.

| 10. | Konkrétne sa v navrhovanom nariadení od účastníkov trhu vyžaduje, aby predkladali agentúre ACER „záznamy o svojich obchodoch“ s veľkoobchodnými energetickými produktmi. Okrem záznamov o transakciách sa od účastníkov trhu vyžaduje aj to, aby agentúre ACER poskytovali informácie týkajúce sa „kapacity zariadení na výrobu a skladovanie, spotreby alebo prenosu elektriny či zemného plynu“. |
| --- | --- |

10.

Konkrétne sa v navrhovanom nariadení od účastníkov trhu vyžaduje, aby predkladali agentúre ACER „záznamy o svojich obchodoch“ s veľkoobchodnými energetickými produktmi. Okrem záznamov o transakciách sa od účastníkov trhu vyžaduje aj to, aby agentúre ACER poskytovali informácie týkajúce sa „kapacity zariadení na výrobu a skladovanie, spotreby alebo prenosu elektriny či zemného plynu“.

| 11. | Forma, obsah a načasovanie poskytovaných informácií budú stanovené v delegovaných aktoch Komisie. |
| --- | --- |

11.

Forma, obsah a načasovanie poskytovaných informácií budú stanovené v delegovaných aktoch Komisie.

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 12. | Vzhľadom na to, že v návrhu sa definovanie obsahu informácií, ktoré sa majú zbierať v rámci tohto monitorovania a oznamovania, ponecháva celkom na delegované akty, nedá sa vylúčiť, že k nim budú patriť aj osobné údaje – t. j. akékoľvek informácia, ktorá sa týka identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby (8). Na základe súčasných právnych predpisov EÚ je to povolené len vtedy, ak je to nevyhnutné a primerané vzhľadom na konkrétny účel (9). V navrhovanom nariadení by sa preto malo jednoznačne určiť, či a do akej miery môžu záznamy o transakciách a informácie o kapacite zbierané na účely monitorovania obsahovať osobné údaje (10). |
| --- | --- |

12.

Vzhľadom na to, že v návrhu sa definovanie obsahu informácií, ktoré sa majú zbierať v rámci tohto monitorovania a oznamovania, ponecháva celkom na delegované akty, nedá sa vylúčiť, že k nim budú patriť aj osobné údaje – t. j. akékoľvek informácia, ktorá sa týka identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby (8). Na základe súčasných právnych predpisov EÚ je to povolené len vtedy, ak je to nevyhnutné a primerané vzhľadom na konkrétny účel (9). V navrhovanom nariadení by sa preto malo jednoznačne určiť, či a do akej miery môžu záznamy o transakciách a informácie o kapacite zbierané na účely monitorovania obsahovať osobné údaje (10).

| 13. | Ak sa predpokladá spracovanie osobných údajov, môžu sa vyžadovať aj konkrétne bezpečnostné opatrenia, ktoré sa týkajú napríklad obmedzenia účelu, obdobia uchovávania a možných príjemcov informácií. Vzhľadom na svoju dôležitú povahu by sa tieto bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov mali stanoviť skôr priamo v znení navrhovaného nariadenia než v delegovaných aktoch. |
| --- | --- |

13.

Ak sa predpokladá spracovanie osobných údajov, môžu sa vyžadovať aj konkrétne bezpečnostné opatrenia, ktoré sa týkajú napríklad obmedzenia účelu, obdobia uchovávania a možných príjemcov informácií. Vzhľadom na svoju dôležitú povahu by sa tieto bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov mali stanoviť skôr priamo v znení navrhovaného nariadenia než v delegovaných aktoch.

| 14. | Naopak, ak sa neočakáva žiadne spracovanie osobných údajov (alebo ak by bolo takéto spracovanie iba výnimočné a obmedzovalo by sa na zriedkavé prípady, v ktorých by mohol byť veľkoobchodník s energiou skôr jednotlivcom než právnickým subjektom), malo by to byť jednoznačne stanovené v návrhu, minimálne v odôvodnení. |
| --- | --- |

14.

Naopak, ak sa neočakáva žiadne spracovanie osobných údajov (alebo ak by bolo takéto spracovanie iba výnimočné a obmedzovalo by sa na zriedkavé prípady, v ktorých by mohol byť veľkoobchodník s energiou skôr jednotlivcom než právnickým subjektom), malo by to byť jednoznačne stanovené v návrhu, minimálne v odôvodnení.

II.2.   Ochrana údajov a prevádzková spoľahlivosť (článok 9)

Príslušné ustanovenia

| 15. | V článku 9 ods. 1 sa stanovuje, že agentúra ACER „zabezpečuje zachovanie dôvernosti, integritu a ochranu“ informácií prijatých podľa článku 7 (t. j. záznamov o transakciách a informáciách o kapacite zozbieraných v rámci monitorovania trhu). V článku 9 sa tiež stanovuje, že „v prípade potreby“ agentúra ACER „dodržiava“ nariadenie (ES) č. 45/2001 pri spracovaní osobných údajov podľa článku 7. |
| --- | --- |

15.

V článku 9 ods. 1 sa stanovuje, že agentúra ACER „zabezpečuje zachovanie dôvernosti, integritu a ochranu“ informácií prijatých podľa článku 7 (t. j. záznamov o transakciách a informáciách o kapacite zozbieraných v rámci monitorovania trhu). V článku 9 sa tiež stanovuje, že „v prípade potreby“ agentúra ACER „dodržiava“ nariadenie (ES) č. 45/2001 pri spracovaní osobných údajov podľa článku 7.

| 16. | Okrem toho sa v článku 9 ods. 1 tiež stanovuje, že agentúra ACER „určí zdroje rizík týkajúcich sa prevádzky a minimalizuje ich vybudovaním vhodných systémov, kontrolných mechanizmov a postupov“. |
| --- | --- |

16.

Okrem toho sa v článku 9 ods. 1 tiež stanovuje, že agentúra ACER „určí zdroje rizík týkajúcich sa prevádzky a minimalizuje ich vybudovaním vhodných systémov, kontrolných mechanizmov a postupov“.

| 17. | Nakoniec sa v článku 9 ods. 2 agentúre ACER umožňuje zverejňovať časti informácií, ktorými disponuje, „za predpokladu, že sa nezverejnia citlivé obchodné informácie o jednotlivých účastníkoch trhu alebo transakciách“. |
| --- | --- |

17.

Nakoniec sa v článku 9 ods. 2 agentúre ACER umožňuje zverejňovať časti informácií, ktorými disponuje, „za predpokladu, že sa nezverejnia citlivé obchodné informácie o jednotlivých účastníkoch trhu alebo transakciách“.

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 18. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že článok 9 je čiastočne venovaný ochrane údajov a že v navrhovanom nariadení sa od agentúry ACER konkrétne vyžaduje dodržiavanie nariadenia (ES) č. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že článok 9 je čiastočne venovaný ochrane údajov a že v navrhovanom nariadení sa od agentúry ACER konkrétne vyžaduje dodržiavanie nariadenia (ES) č. 45/2001.

a)   Uplatniteľnosť nariadenia (ES) č. 45/2001 a smernice 95/46/EHS

| 19. | Vzhľadom na uvedené európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že nariadenie (ES) č. 45/2001 sa na agentúru ACER uplatňuje v plnom rozsahu vždy, keď spracúva osobné údaje. V návrhu by sa preto malo pripomenúť, že nariadenie (ES) č. 45/2001 by sa na agentúru ACER malo uplatňovať nielen vtedy, keď spracúva údaje podľa článku 7, ale aj vo všetkých ostatných situáciách: najmä vtedy, keď agentúra ACER spracúva osobné údaje týkajúce sa podozrenia zo zneužívania trhu/porušovania pravidiel podľa článku 11. Okrem toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov konkrétne odporúča, aby sa namiesto výrazu „v prípade potreby“ na opísanie situácií, v ktorých sa bude od agentúry ACER vyžadovať dodržiavanie nariadenia (ES) č. 45/2001, používalo spojenie „vždy, keď sa spracúvajú osobné údaje“. |
| --- | --- |

19.

Vzhľadom na uvedené európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že nariadenie (ES) č. 45/2001 sa na agentúru ACER uplatňuje v plnom rozsahu vždy, keď spracúva osobné údaje. V návrhu by sa preto malo pripomenúť, že nariadenie (ES) č. 45/2001 by sa na agentúru ACER malo uplatňovať nielen vtedy, keď spracúva údaje podľa článku 7, ale aj vo všetkých ostatných situáciách: najmä vtedy, keď agentúra ACER spracúva osobné údaje týkajúce sa podozrenia zo zneužívania trhu/porušovania pravidiel podľa článku 11. Okrem toho európsky dozorný úradník pre ochranu údajov konkrétne odporúča, aby sa namiesto výrazu „v prípade potreby“ na opísanie situácií, v ktorých sa bude od agentúry ACER vyžadovať dodržiavanie nariadenia (ES) č. 45/2001, používalo spojenie „vždy, keď sa spracúvajú osobné údaje“.

| 20. | Mal by sa tiež začleniť odkaz na smernicu 95/46/ES, pretože táto smernica sa uplatňuje na spracovanie osobných údajov príslušnými národnými regulačnými orgánmi. Z dôvodu dosiahnutia jednoznačnosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov teda odporúča, aby sa v navrhovanom nariadení vo všeobecnosti (minimálne v odôvodnení) uvádzalo, že hoci sa na agentúru ACER vzťahuje nariadenie (ES) č. 45/2001, na príslušné národné regulačné orgány sa uplatňuje smernica 95/46/ES. |
| --- | --- |

20.

Mal by sa tiež začleniť odkaz na smernicu 95/46/ES, pretože táto smernica sa uplatňuje na spracovanie osobných údajov príslušnými národnými regulačnými orgánmi. Z dôvodu dosiahnutia jednoznačnosti európsky dozorný úradník pre ochranu údajov teda odporúča, aby sa v navrhovanom nariadení vo všeobecnosti (minimálne v odôvodnení) uvádzalo, že hoci sa na agentúru ACER vzťahuje nariadenie (ES) č. 45/2001, na príslušné národné regulačné orgány sa uplatňuje smernica 95/46/ES.

b)   Zodpovednosť

| 21. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta požiadavku, aby agentúra ACER určila riziká týkajúce sa prevádzky a minimalizovala ich vybudovaním vhodných systémov, kontrolných mechanizmov a postupov. S cieľom ďalšieho posilnenia zásady zodpovednosti (11) by sa v navrhovanom nariadení malo určovať, že ak spracovanie osobných údajov zohráva štrukturálnu úlohu, agentúra ACER musí vytvoriť jasný rámec zodpovednosti, ktorým sa zabezpečí dodržanie ochrany údajov a poskytne sa o tom dôkaz. Tento jasný rámec vytvorený agentúrou ACER by mal obsahovať množstvo prvkov, ako napríklad:






  — | prijatie a aktualizovanie (podľa potreby) politiky ochrany údajov na základe posúdenia vplyvu (ktoré bude obsahovať aj posúdenie bezpečnostného rizika); táto politika ochrany údajov bude obsahovať aj bezpečnostný plán, |
| --- | --- | --- |

21.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta požiadavku, aby agentúra ACER určila riziká týkajúce sa prevádzky a minimalizovala ich vybudovaním vhodných systémov, kontrolných mechanizmov a postupov. S cieľom ďalšieho posilnenia zásady zodpovednosti (11) by sa v navrhovanom nariadení malo určovať, že ak spracovanie osobných údajov zohráva štrukturálnu úlohu, agentúra ACER musí vytvoriť jasný rámec zodpovednosti, ktorým sa zabezpečí dodržanie ochrany údajov a poskytne sa o tom dôkaz. Tento jasný rámec vytvorený agentúrou ACER by mal obsahovať množstvo prvkov, ako napríklad:

—

prijatie a aktualizovanie (podľa potreby) politiky ochrany údajov na základe posúdenia vplyvu (ktoré bude obsahovať aj posúdenie bezpečnostného rizika); táto politika ochrany údajov bude obsahovať aj bezpečnostný plán,

| — | vykonávanie pravidelných auditov s cieľom posúdiť neustálu primeranosť a dodržiavanie politiky ochrany údajov (vrátane vykonávania auditov bezpečnostného plánu), |
| --- | --- |

—

vykonávanie pravidelných auditov s cieľom posúdiť neustálu primeranosť a dodržiavanie politiky ochrany údajov (vrátane vykonávania auditov bezpečnostného plánu),

| — | zverejňovanie (aspoň čiastočné) výsledkov týchto auditov s cieľom ubezpečiť zúčastnené strany o dodržiavaní ochrany údajov a |
| --- | --- |

—

zverejňovanie (aspoň čiastočné) výsledkov týchto auditov s cieľom ubezpečiť zúčastnené strany o dodržiavaní ochrany údajov a

| — | oznamovanie porušení ochrany údajov a ďalších bezpečnostných incidentov úradníkovi pre ochranu údajov Komisie, dotknutým osobám a v prípade potreby zúčastneným stranám a orgánom. (12) |
| --- | --- |

—

oznamovanie porušení ochrany údajov a ďalších bezpečnostných incidentov úradníkovi pre ochranu údajov Komisie, dotknutým osobám a v prípade potreby zúčastneným stranám a orgánom. (12)

| 22. | Rovnaké požiadavky by sa mali uplatňovať aj na národné regulačné orgány a ďalšie príslušné orgány EÚ. |
| --- | --- |

22.

Rovnaké požiadavky by sa mali uplatňovať aj na národné regulačné orgány a ďalšie príslušné orgány EÚ.

c)   Zverejňovanie informácií agentúrou ACER

| 23. | Vzhľadom na požiadavku z článku 9 ods. 2, že agentúra ACER má zverejňovať časti informácií, ktorými disponuje, sa Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že cieľom tohto ustanovenia nie je povoliť agentúre ACER zverejňovanie údajov, aby „ukazovala prstom a zahanbovala“ a verejne odhaľovala nedostatky spoločností alebo jednotlivcov. |
| --- | --- |

23.

Vzhľadom na požiadavku z článku 9 ods. 2, že agentúra ACER má zverejňovať časti informácií, ktorými disponuje, sa Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov domnieva, že cieľom tohto ustanovenia nie je povoliť agentúre ACER zverejňovanie údajov, aby „ukazovala prstom a zahanbovala“ a verejne odhaľovala nedostatky spoločností alebo jednotlivcov.

| 24. | V tomto ohľade návrh mlčí o tom, či existuje nejaký zámer verejne odhaľovať akékoľvek osobné údaje. S cieľom vyhnúť sa všetkým pochybnostiam by sa preto malo v návrhu nariadenia buď konkrétne stanoviť, že zverejnené informácie nesmú obsahovať žiadne osobné údaje, alebo objasniť, aké (ak vôbec nejaké) osobné údaje sa smú zverejňovať. |
| --- | --- |

24.

V tomto ohľade návrh mlčí o tom, či existuje nejaký zámer verejne odhaľovať akékoľvek osobné údaje. S cieľom vyhnúť sa všetkým pochybnostiam by sa preto malo v návrhu nariadenia buď konkrétne stanoviť, že zverejnené informácie nesmú obsahovať žiadne osobné údaje, alebo objasniť, aké (ak vôbec nejaké) osobné údaje sa smú zverejňovať.

| 25. | Ak sa zverejnia akékoľvek osobné údaje, je potrebné dôkladne zvážiť nevyhnutnosť zverejnenia (napríklad na účely transparentnosti) a vyvážiť ju s ďalšími protichodnými záujmami, ako napríklad s potrebou chrániť právo na súkromie a právo na ochranu osobných údajov príslušných jednotlivcov. |
| --- | --- |

25.

Ak sa zverejnia akékoľvek osobné údaje, je potrebné dôkladne zvážiť nevyhnutnosť zverejnenia (napríklad na účely transparentnosti) a vyvážiť ju s ďalšími protichodnými záujmami, ako napríklad s potrebou chrániť právo na súkromie a právo na ochranu osobných údajov príslušných jednotlivcov.

| 26. | Pred akýmkoľvek zverejnením údajov by sa potom malo uskutočniť posúdenie primeranosti, pričom do úvahy by sa mali vziať kritériá stanovené Európskym súdnym dvorom vo veci Schecke. (13) V tomto prípade Európsky súdny dvor zdôraznil, že odchýlky a obmedzenia v súvislosti s ochranou osobných údajov sa musia uplatňovať, iba ak je to celkom nevyhnutné. Európsky súdny dvor sa ďalej domnieval, že európske inštitúcie by mali preskúmať rôzne metódy zverejňovania s cieľom nájsť takú, ktorá by bola v súlade s účelom zverejňovania a zároveň by minimálnym spôsobom porušovala práva dotknutých osôb na súkromný život a ochranu osobných údajov. |
| --- | --- |

26.

Pred akýmkoľvek zverejnením údajov by sa potom malo uskutočniť posúdenie primeranosti, pričom do úvahy by sa mali vziať kritériá stanovené Európskym súdnym dvorom vo veci Schecke. (13) V tomto prípade Európsky súdny dvor zdôraznil, že odchýlky a obmedzenia v súvislosti s ochranou osobných údajov sa musia uplatňovať, iba ak je to celkom nevyhnutné. Európsky súdny dvor sa ďalej domnieval, že európske inštitúcie by mali preskúmať rôzne metódy zverejňovania s cieľom nájsť takú, ktorá by bola v súlade s účelom zverejňovania a zároveň by minimálnym spôsobom porušovala práva dotknutých osôb na súkromný život a ochranu osobných údajov.

II.3.   Vyšetrovacie právomoci (článok 10)

Príslušné ustanovenia

| 27. | V návrhu sa predpokladá, že po monitorovaní trhu bude nasledovať vyšetrovanie v prípade podozrenia zo zneužívania trhu a že to môže viesť k príslušným sankciám. Konkrétne v článku 10 ods. 1 sa vyžaduje, aby členské štáty poskytli národným regulačným orgánom nevyhnutné vyšetrovacie právomoci s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatňovali ustanovenia nariadenia o zneužívaní dôverných informácií pri obchodovaní a manipulácii s trhom. (14) |
| --- | --- |

27.

V návrhu sa predpokladá, že po monitorovaní trhu bude nasledovať vyšetrovanie v prípade podozrenia zo zneužívania trhu a že to môže viesť k príslušným sankciám. Konkrétne v článku 10 ods. 1 sa vyžaduje, aby členské štáty poskytli národným regulačným orgánom nevyhnutné vyšetrovacie právomoci s cieľom zabezpečiť, aby sa uplatňovali ustanovenia nariadenia o zneužívaní dôverných informácií pri obchodovaní a manipulácii s trhom. (14)

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 28. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta spresnenie v článku 10 ods. 1, že i) vyšetrovacie právomoci sa vykonávajú (len) s cieľom zabezpečiť uplatňovanie ustanovení nariadenia o zneužívaní dôverných informácií pri obchodovaní a o manipulácii s trhom (články 3 a 4) a že ii) tieto právomoci sa majú vykonávať primerane. |
| --- | --- |

28.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta spresnenie v článku 10 ods. 1, že i) vyšetrovacie právomoci sa vykonávajú (len) s cieľom zabezpečiť uplatňovanie ustanovení nariadenia o zneužívaní dôverných informácií pri obchodovaní a o manipulácii s trhom (články 3 a 4) a že ii) tieto právomoci sa majú vykonávať primerane.

| 29. | Vzhľadom na to by sa mala v návrhu lepšie zabezpečovať právna istota a primeraná úroveň ochrany osobných údajov. Ako ukážeme nižšie, znenie článku 10 v navrhovanej podobe predstavuje dva hlavné problémy. Po prvé, v článku 10 sa dostatočne jasne neurčuje rozsah vyšetrovacích právomocí. Nie je napríklad dostatočne jasné, či sa môže žiadať o súkromné telefonické záznamy alebo či sa môže vykonať kontrola na mieste v súkromnom dome. Po druhé, v článku 10 sa nestanovujú nevyhnutné procedurálne bezpečnostné opatrenia proti riziku neodôvodneného zásahu do súkromia alebo zneužitia osobných údajov. Nevyžaduje sa v ňom napríklad súdny príkaz. |
| --- | --- |

29.

Vzhľadom na to by sa mala v návrhu lepšie zabezpečovať právna istota a primeraná úroveň ochrany osobných údajov. Ako ukážeme nižšie, znenie článku 10 v navrhovanej podobe predstavuje dva hlavné problémy. Po prvé, v článku 10 sa dostatočne jasne neurčuje rozsah vyšetrovacích právomocí. Nie je napríklad dostatočne jasné, či sa môže žiadať o súkromné telefonické záznamy alebo či sa môže vykonať kontrola na mieste v súkromnom dome. Po druhé, v článku 10 sa nestanovujú nevyhnutné procedurálne bezpečnostné opatrenia proti riziku neodôvodneného zásahu do súkromia alebo zneužitia osobných údajov. Nevyžaduje sa v ňom napríklad súdny príkaz.

| 30. | Rozsah vyšetrovacích právomocí, ako aj nevyhnutnosť bezpečnostných opatrení sa pravdepodobne ponechávajú na bližšie určenie v rámci vnútroštátnych právnych predpisov. Článok 10 ods. 1 naozaj ponecháva členským štátom veľa možností, pretože stanovuje, že vyšetrovacie právomoci „sa môžu vykonávať: a) priamo, b) v súčinnosti s ostatnými orgánmi alebo trhovými subjektmi; c) podaním návrhu príslušným súdnym orgánom“. Tým sa umožňujú rozdiely vo vnútroštátnej praxi, napríklad v tom, či a za akých okolností sa vyžaduje súdny príkaz. |
| --- | --- |

30.

Rozsah vyšetrovacích právomocí, ako aj nevyhnutnosť bezpečnostných opatrení sa pravdepodobne ponechávajú na bližšie určenie v rámci vnútroštátnych právnych predpisov. Článok 10 ods. 1 naozaj ponecháva členským štátom veľa možností, pretože stanovuje, že vyšetrovacie právomoci „sa môžu vykonávať: a) priamo, b) v súčinnosti s ostatnými orgánmi alebo trhovými subjektmi; c) podaním návrhu príslušným súdnym orgánom“. Tým sa umožňujú rozdiely vo vnútroštátnej praxi, napríklad v tom, či a za akých okolností sa vyžaduje súdny príkaz.

| 31. | Hoci niektoré vnútroštátne právne predpisy môžu poskytovať primerané procedurálne bezpečnostné opatrenia a bezpečnostné opatrenia v oblasti ochrany údajov, na zabezpečenie právnej istoty pre dotknuté osoby je potrebné do navrhovaného nariadenia začleniť určité objasnenia a určité minimálne požiadavky týkajúce sa procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení v oblasti ochrany údajov na úrovni EÚ, ako bude uvedené nižšie. |
| --- | --- |

31.

Hoci niektoré vnútroštátne právne predpisy môžu poskytovať primerané procedurálne bezpečnostné opatrenia a bezpečnostné opatrenia v oblasti ochrany údajov, na zabezpečenie právnej istoty pre dotknuté osoby je potrebné do navrhovaného nariadenia začleniť určité objasnenia a určité minimálne požiadavky týkajúce sa procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení v oblasti ochrany údajov na úrovni EÚ, ako bude uvedené nižšie.

| 32. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že všeobecnou zásadou by malo byť to, že ak sa v právnych predpisoch EÚ vyžaduje, aby členské štáty prijali na vnútroštátnej úrovni opatrenia, ktoré môžu mať vplyv na základné práva (ako napríklad právo na súkromie a právo na ochranu osobných údajov), musí sa v právnych predpisoch vyžadovať, aby sa spolu s účinnými opatreniami prijali aj reštriktívne opatrenia na zabezpečenie ochrany základných práv. Inými slovami, harmonizáciu opatrení, ktoré môžu zasahovať do súkromia, ako napríklad vyšetrovacích právomocí, by mala sprevádzať harmonizácia primeraných procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení na ochranu údajov na základe osvedčených postupov. |
| --- | --- |

32.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že všeobecnou zásadou by malo byť to, že ak sa v právnych predpisoch EÚ vyžaduje, aby členské štáty prijali na vnútroštátnej úrovni opatrenia, ktoré môžu mať vplyv na základné práva (ako napríklad právo na súkromie a právo na ochranu osobných údajov), musí sa v právnych predpisoch vyžadovať, aby sa spolu s účinnými opatreniami prijali aj reštriktívne opatrenia na zabezpečenie ochrany základných práv. Inými slovami, harmonizáciu opatrení, ktoré môžu zasahovať do súkromia, ako napríklad vyšetrovacích právomocí, by mala sprevádzať harmonizácia primeraných procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení na ochranu údajov na základe osvedčených postupov.

| 33. | Takýmto prístupom sa môže predísť prílišným rozdielom na vnútroštátnej úrovni a zabezpečiť vyššia a jednotnejšia úroveň ochrany osobných údajov v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

33.

Takýmto prístupom sa môže predísť prílišným rozdielom na vnútroštátnej úrovni a zabezpečiť vyššia a jednotnejšia úroveň ochrany osobných údajov v celej Európskej únii.

| 34. | Ak nie je harmonizácia minimálnych bezpečnostných opatrení v tejto fáze realizovateľná, Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča minimálne to, aby sa v navrhovanom nariadení konkrétne od členských štátov vyžadovalo prijatie vnútroštátnych vykonávacích opatrení, ktorými sa zabezpečia nevyhnutné procedurálne bezpečnostné opatrenia a bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov. Je to o to dôležitejšie, že formou právneho nástroja je nariadenie, ktoré je priamo uplatniteľné a ktoré vo všeobecnosti nevyhnutne nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia v členských štátoch. |
| --- | --- |

34.

Ak nie je harmonizácia minimálnych bezpečnostných opatrení v tejto fáze realizovateľná, Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča minimálne to, aby sa v navrhovanom nariadení konkrétne od členských štátov vyžadovalo prijatie vnútroštátnych vykonávacích opatrení, ktorými sa zabezpečia nevyhnutné procedurálne bezpečnostné opatrenia a bezpečnostné opatrenia na ochranu údajov. Je to o to dôležitejšie, že formou právneho nástroja je nariadenie, ktoré je priamo uplatniteľné a ktoré vo všeobecnosti nevyhnutne nevyžaduje ďalšie vykonávacie opatrenia v členských štátoch.

II.4.   Kontroly na mieste (článok 10 ods. 2 písm. c))

Príslušné ustanovenia

| 35. | V návrhu sa vyžaduje, aby sa národným regulačným orgánom udelili vyšetrovacie právomoci, ktorých súčasťou je aj právomoc vykonávať kontroly na mieste (článok 10 ods. 2 písm. c)). |
| --- | --- |

35.

V návrhu sa vyžaduje, aby sa národným regulačným orgánom udelili vyšetrovacie právomoci, ktorých súčasťou je aj právomoc vykonávať kontroly na mieste (článok 10 ods. 2 písm. c)).

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 36. | Nie je jasné, či sa tieto kontroly budú obmedzovať iba na obchodný majetok (priestory, pozemky a vozidlá) účastníka trhu alebo sa môžu vykonávať aj v rámci súkromného majetku (priestory, pozemky alebo vozidlá) jednotlivcov. Rovnako nie je jasné, či sa tieto kontroly môžu vykonávať aj bez predchádzajúceho upozornenia („policajné razie“). |
| --- | --- |

36.

Nie je jasné, či sa tieto kontroly budú obmedzovať iba na obchodný majetok (priestory, pozemky a vozidlá) účastníka trhu alebo sa môžu vykonávať aj v rámci súkromného majetku (priestory, pozemky alebo vozidlá) jednotlivcov. Rovnako nie je jasné, či sa tieto kontroly môžu vykonávať aj bez predchádzajúceho upozornenia („policajné razie“).

| 37. | Ak Komisia predpokladá, že sa od členských štátov bude vyžadovať, aby vydávali regulačným orgánom povolenia na vykonávanie kontrol na mieste zameraných na súkromný majetok jednotlivcov alebo na vykonávanie razií, malo by sa to predovšetkým jasne stanoviť. |
| --- | --- |

37.

Ak Komisia predpokladá, že sa od členských štátov bude vyžadovať, aby vydávali regulačným orgánom povolenia na vykonávanie kontrol na mieste zameraných na súkromný majetok jednotlivcov alebo na vykonávanie razií, malo by sa to predovšetkým jasne stanoviť.

| 38. | Po druhé, Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov tiež zdôrazňuje, že primeranosť kontrol na mieste zameraných na súkromný majetok (napríklad na súkromné domy jednotlivcov) má ďaleko od toho, aby bola samozrejmá, a preto, ak sa také niečo predpokladá, musí to byť konkrétne odôvodnené. |
| --- | --- |

38.

Po druhé, Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov tiež zdôrazňuje, že primeranosť kontrol na mieste zameraných na súkromný majetok (napríklad na súkromné domy jednotlivcov) má ďaleko od toho, aby bola samozrejmá, a preto, ak sa také niečo predpokladá, musí to byť konkrétne odôvodnené.

| 39. | Po tretie, v tomto prípade sú tiež potrebné dodatočné bezpečnostné opatrenia, a to najmä vzhľadom na podmienky, za akých sa takéto kontroly môžu vykonávať. V návrhu by sa napríklad malo stanovovať – a to bez obmedzení –, že kontroly na mieste sa môžu vykonávať v dome jednotlivca len vtedy, ak existuje dôvodné a konkrétne podozrenie, že dôkazy sú uložené v tomto konkrétnom dome, ktoré je dostatočné na opodstatnenie závažného porušenia článkov 3 a 4 nariadenia (t. j. ustanovenia o zákaze zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní a zákaz manipulácie s trhom). Dôležité je aj to, aby sa v návrhu vo všetkých členských štátoch vyžadoval súdny príkaz. (15) |
| --- | --- |

39.

Po tretie, v tomto prípade sú tiež potrebné dodatočné bezpečnostné opatrenia, a to najmä vzhľadom na podmienky, za akých sa takéto kontroly môžu vykonávať. V návrhu by sa napríklad malo stanovovať – a to bez obmedzení –, že kontroly na mieste sa môžu vykonávať v dome jednotlivca len vtedy, ak existuje dôvodné a konkrétne podozrenie, že dôkazy sú uložené v tomto konkrétnom dome, ktoré je dostatočné na opodstatnenie závažného porušenia článkov 3 a 4 nariadenia (t. j. ustanovenia o zákaze zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní a zákaz manipulácie s trhom). Dôležité je aj to, aby sa v návrhu vo všetkých členských štátoch vyžadoval súdny príkaz. (15)

| 40. | Po štvrté, s cieľom zabezpečiť primeranosť a zabrániť rozsiahlemu zasahovaniu do súkromného života by mali neohlásené kontroly v súkromných domoch podliehať dodatočnému predpokladu, že v prípade ohlásenej návštevy hrozí zničenie alebo sfalšovanie dôkazov. To by sa malo v navrhovanom nariadení jasne stanoviť. |
| --- | --- |

40.

Po štvrté, s cieľom zabezpečiť primeranosť a zabrániť rozsiahlemu zasahovaniu do súkromného života by mali neohlásené kontroly v súkromných domoch podliehať dodatočnému predpokladu, že v prípade ohlásenej návštevy hrozí zničenie alebo sfalšovanie dôkazov. To by sa malo v navrhovanom nariadení jasne stanoviť.

II.5.   Právomoci požadovať „existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“ (článok 10 ods. 2 písm. d))

Príslušné ustanovenia

| 41. | V článku 10 ods. 2 písm. d) sa vyžaduje, aby právomoci národných regulačných orgánov konkrétne obsahovali aj právomoc „požadovať existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“. |
| --- | --- |

41.

V článku 10 ods. 2 písm. d) sa vyžaduje, aby právomoci národných regulačných orgánov konkrétne obsahovali aj právomoc „požadovať existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“.

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 42. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva význam telefonických záznamov a záznamov prenosu údajov v prípadoch zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní, a to najmä na vytvorenie prepojení medzi osobami, ktoré zneužívajú dôverné informácie, a obchodníkmi. Rozsah tejto právomoci však nie je dostatočne jasný, rovnako ako ani rozsah predpokladaných príslušných procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení na ochranu údajov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto odporúča, aby návrh obsahoval jasnejšie ustanovenia, ako sa to uvádza nižšie. Predovšetkým je potrebné zodpovedať tieto otázky: |
| --- | --- |

42.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov uznáva význam telefonických záznamov a záznamov prenosu údajov v prípadoch zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní, a to najmä na vytvorenie prepojení medzi osobami, ktoré zneužívajú dôverné informácie, a obchodníkmi. Rozsah tejto právomoci však nie je dostatočne jasný, rovnako ako ani rozsah predpokladaných príslušných procedurálnych bezpečnostných opatrení a bezpečnostných opatrení na ochranu údajov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov preto odporúča, aby návrh obsahoval jasnejšie ustanovenia, ako sa to uvádza nižšie. Predovšetkým je potrebné zodpovedať tieto otázky:

a)   Aký druh telefonických záznamov a záznamov prenosu údajov sa môže požadovať?

| 43. | Z dôvodu zabezpečenia právnej istoty by sa malo v návrhu v prvom rade objasniť, aké druhy záznamov môžu orgány v prípade potreby požadovať. |
| --- | --- |

43.

Z dôvodu zabezpečenia právnej istoty by sa malo v návrhu v prvom rade objasniť, aké druhy záznamov môžu orgány v prípade potreby požadovať.

| 44. | V návrhu by sa mal konkrétne obmedziť rozsah vyšetrovacích právomocí na i) obsah záznamov prenosu telefonických, e-mailových a iných údajov, ktoré bežne a legálne zbierajú obchodníci na obchodné účely s cieľom dokladovať transakcie, a na b) prevádzkové údaje (napr. kto volal alebo odoslal informácie, komu a kedy), ktoré sú už priamo dostupné od príslušných účastníkov trhu (obchodníkov). |
| --- | --- |

44.

V návrhu by sa mal konkrétne obmedziť rozsah vyšetrovacích právomocí na i) obsah záznamov prenosu telefonických, e-mailových a iných údajov, ktoré bežne a legálne zbierajú obchodníci na obchodné účely s cieľom dokladovať transakcie, a na b) prevádzkové údaje (napr. kto volal alebo odoslal informácie, komu a kedy), ktoré sú už priamo dostupné od príslušných účastníkov trhu (obchodníkov).

| 45. | Okrem toho by sa malo v návrhu stanovovať aj to, že záznamy sa musia zbierať na zákonné účely a v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi na ochranu údajov, ako aj to, že dotknutým osobám sa musia poskytovať primerané informácie podľa článkov 10 a 11 smernice 95/46/ES. |
| --- | --- |

45.

Okrem toho by sa malo v návrhu stanovovať aj to, že záznamy sa musia zbierať na zákonné účely a v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi na ochranu údajov, ako aj to, že dotknutým osobám sa musia poskytovať primerané informácie podľa článkov 10 a 11 smernice 95/46/ES.

b)   Čo znamená označenie „existujúce“?

| 46. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že v návrhu sa táto právomoc obmedzuje na „existujúce“ záznamy, a preto sa v ňom nevyžaduje, aby právomoci regulačných orgánov zaväzovali obchodníka alebo tretiu stranu odpočúvať, sledovať alebo nahrávať telefonické údaje alebo prenos údajov na účely vyšetrovania. |
| --- | --- |

46.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov víta skutočnosť, že v návrhu sa táto právomoc obmedzuje na „existujúce“ záznamy, a preto sa v ňom nevyžaduje, aby právomoci regulačných orgánov zaväzovali obchodníka alebo tretiu stranu odpočúvať, sledovať alebo nahrávať telefonické údaje alebo prenos údajov na účely vyšetrovania.

| 47. | Napriek tomu je však potrebné, aby sa z dôvodu odstránenia akýchkoľvek pochybností tento zámer objasnil, a to minimálne v odôvodnení. Je potrebné zabrániť tomu, aby vznikol priestor na výklad navrhovaného nariadenia v zmysle, že poskytuje národným regulačným orgánom právny základ pre odpočúvanie, sledovanie alebo nahrávanie telefonickej alebo údajovej komunikácie, či už tajne alebo otvorene, bez súdneho príkazu. |
| --- | --- |

47.

Napriek tomu je však potrebné, aby sa z dôvodu odstránenia akýchkoľvek pochybností tento zámer objasnil, a to minimálne v odôvodnení. Je potrebné zabrániť tomu, aby vznikol priestor na výklad navrhovaného nariadenia v zmysle, že poskytuje národným regulačným orgánom právny základ pre odpočúvanie, sledovanie alebo nahrávanie telefonickej alebo údajovej komunikácie, či už tajne alebo otvorene, bez súdneho príkazu.

c)   Môže sa požadovať aj obsah telefonických konverzácií a prenosu údajov alebo len prevádzkové údaje?

| 48. | V znení návrhu sa odkazuje na „existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“. Nie je dostatočne jasné, či sa môže požadovať aj obsah existujúcej údajovej a telefonickej komunikácie, aj prevádzkové údaje (napr. kto volal alebo odoslal informácie, komu a kedy). |
| --- | --- |

48.

V znení návrhu sa odkazuje na „existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“. Nie je dostatočne jasné, či sa môže požadovať aj obsah existujúcej údajovej a telefonickej komunikácie, aj prevádzkové údaje (napr. kto volal alebo odoslal informácie, komu a kedy).

| 49. | To by sa malo v ustanoveniach navrhovaného nariadenia objasniť. Ako už bolo uvedené v odsekoch 43 až 45, malo by sa jasne určiť, aký druh záznamov sa môže požadovať, a predovšetkým sa musí zabezpečiť, aby sa tieto záznamy zbierali v súlade s platnými právnymi predpismi o ochrane údajov. |
| --- | --- |

49.

To by sa malo v ustanoveniach navrhovaného nariadenia objasniť. Ako už bolo uvedené v odsekoch 43 až 45, malo by sa jasne určiť, aký druh záznamov sa môže požadovať, a predovšetkým sa musí zabezpečiť, aby sa tieto záznamy zbierali v súlade s platnými právnymi predpismi o ochrane údajov.

d)   Môžu sa požadovať záznamy od poskytovateľov internetových služieb a telekomunikačných spoločností?

| 50. | V návrhu by sa malo jednoznačne určovať, od koho môžu národné regulačné orgány požadovať záznamy. V tomto smere Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov chápe, že článok 10 ods. 2 písm. d) nie je určený na to, aby vnútroštátnym orgánom umožňoval požadovať prevádzkové údaje od poskytovateľov „verejne dostupnej elektronickej komunikačnej služby“ (16) (napríklad od telefonických spoločností alebo poskytovateľov internetových služieb). |
| --- | --- |

50.

V návrhu by sa malo jednoznačne určovať, od koho môžu národné regulačné orgány požadovať záznamy. V tomto smere Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov chápe, že článok 10 ods. 2 písm. d) nie je určený na to, aby vnútroštátnym orgánom umožňoval požadovať prevádzkové údaje od poskytovateľov „verejne dostupnej elektronickej komunikačnej služby“ (16) (napríklad od telefonických spoločností alebo poskytovateľov internetových služieb).

| 51. | V návrhu sa skutočne všetci títo poskytovatelia nespomínajú a ani sa v ňom nepoužíva termín „prevádzkové údaje“. Závažné je, že sa v ňom implicitne ani explicitne nespomína skutočnosť, že by sa vyžadovala odchýlka od požiadaviek stanovených v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách (17), v ktorej sa stanovuje všeobecná zásada, že prevádzkové údaje sa môžu ďalej spracovávať len na účely fakturácie a poplatkov za prepojenie. |
| --- | --- |

51.

V návrhu sa skutočne všetci títo poskytovatelia nespomínajú a ani sa v ňom nepoužíva termín „prevádzkové údaje“. Závažné je, že sa v ňom implicitne ani explicitne nespomína skutočnosť, že by sa vyžadovala odchýlka od požiadaviek stanovených v smernici o súkromí a elektronických komunikáciách (17), v ktorej sa stanovuje všeobecná zásada, že prevádzkové údaje sa môžu ďalej spracovávať len na účely fakturácie a poplatkov za prepojenie.

| 52. | S cieľom zamedziť všetkým pochybnostiam európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby sa v znení navrhovaného nariadenia, minimálne v odôvodnení, výslovne uviedla skutočnosť, že návrh neposkytuje právny základ pre požadovanie údajov od poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb. |
| --- | --- |

52.

S cieľom zamedziť všetkým pochybnostiam európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby sa v znení navrhovaného nariadenia, minimálne v odôvodnení, výslovne uviedla skutočnosť, že návrh neposkytuje právny základ pre požadovanie údajov od poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb.

d)   Môžu sa požadovať záznamy od iných tretích strán?

| 53. | Ďalej by sa malo v návrhu objasniť, či môžu národné regulačné orgány požadovať záznamy iba od vyšetrovaných účastníkov trhu alebo či majú právomoc požadovať aj od tretích strán (ako napríklad od strany, ktorá s vyšetrovaným účastníkom trhu uzavrela transakciu, alebo s hotelom, v ktorom býval jednotlivec podozrivý zo zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní), aby im poskytli svoje vlastné záznamy. |
| --- | --- |

53.

Ďalej by sa malo v návrhu objasniť, či môžu národné regulačné orgány požadovať záznamy iba od vyšetrovaných účastníkov trhu alebo či majú právomoc požadovať aj od tretích strán (ako napríklad od strany, ktorá s vyšetrovaným účastníkom trhu uzavrela transakciu, alebo s hotelom, v ktorom býval jednotlivec podozrivý zo zneužívania dôverných informácií pri obchodovaní), aby im poskytli svoje vlastné záznamy.

e)   Môžu sa požadovať súkromné záznamy?

| 54. | Nakoniec by sa v návrhu malo objasniť aj to, či môžu orgány požadovať aj súkromné záznamy jednotlivcov, ako napríklad zamestnancov alebo výkonných pracovníkov vyšetrovaného účastníka trhu (napr. textové správy odoslané zo súkromného mobilného zariadenia alebo históriu prehľadávania domáceho internetu uloženú v domácom počítači). |
| --- | --- |

54.

Nakoniec by sa v návrhu malo objasniť aj to, či môžu orgány požadovať aj súkromné záznamy jednotlivcov, ako napríklad zamestnancov alebo výkonných pracovníkov vyšetrovaného účastníka trhu (napr. textové správy odoslané zo súkromného mobilného zariadenia alebo históriu prehľadávania domáceho internetu uloženú v domácom počítači).

| 55. | Primeranosť požadovania súkromných záznamov je sporná a ak sa predpokladá, mala by byť konkrétne odôvodnená. |
| --- | --- |

55.

Primeranosť požadovania súkromných záznamov je sporná a ak sa predpokladá, mala by byť konkrétne odôvodnená.

| 56. | Rovnako ako v prípade kontrol na mieste (pozri odseky 35 až 40 vyššie) by sa malo v návrhu v prípade žiadosti orgánov o vydanie súkromných záznamov vyžadovať vydanie súdneho príkazu, ako aj ďalšie konkrétne bezpečnostné opatrenia. |
| --- | --- |

56.

Rovnako ako v prípade kontrol na mieste (pozri odseky 35 až 40 vyššie) by sa malo v návrhu v prípade žiadosti orgánov o vydanie súkromných záznamov vyžadovať vydanie súdneho príkazu, ako aj ďalšie konkrétne bezpečnostné opatrenia.

II.6.   Oznamovanie podozrení zo zneužívania trhu (článok 11): obmedzenie účelu a uchovávanie údajov

Príslušné ustanovenia

| 57. | Vzhľadom na cezhraničnú spoluprácu má agentúra ACER dôležitú úlohu upozorňovať národné regulačné orgány na potenciálne zneužívanie trhu a zjednodušovať výmenu informácií. S cieľom uľahčiť spoluprácu sa v článku 11 ods. 2 tiež konkrétne vyžaduje, aby národné regulačné orgány „čo najpresnejšie“ informovali agentúru ACER o odôvodnenom podozrení z akékoľvek porušenia navrhovaného nariadenia. S cieľom zabezpečiť koordinovaný prístup sa v článku 11 ods. 3 zároveň vyžaduje, aby si národné regulačné orgány, príslušné finančné orgány, agentúra ACER a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) navzájom vymieňali informácie (18). |
| --- | --- |

57.

Vzhľadom na cezhraničnú spoluprácu má agentúra ACER dôležitú úlohu upozorňovať národné regulačné orgány na potenciálne zneužívanie trhu a zjednodušovať výmenu informácií. S cieľom uľahčiť spoluprácu sa v článku 11 ods. 2 tiež konkrétne vyžaduje, aby národné regulačné orgány „čo najpresnejšie“ informovali agentúru ACER o odôvodnenom podozrení z akékoľvek porušenia navrhovaného nariadenia. S cieľom zabezpečiť koordinovaný prístup sa v článku 11 ods. 3 zároveň vyžaduje, aby si národné regulačné orgány, príslušné finančné orgány, agentúra ACER a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“) navzájom vymieňali informácie (18).

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 58. | V súlade so zásadou obmedzenia účelu (19) by sa malo v návrhu výslovne stanoviť, že všetky údaje prenesené na základe článku 11 navrhovaného nariadenia (oznámenia podozrenia zo zneužívania trhu) by sa mali používať len na účely vyšetrovania oznámenia podozrenia zo zneužívania trhu. Tieto informácie by sa v žiadnom prípade nemali používať na iné účely, ktoré nie sú v súlade s týmto účelom. |
| --- | --- |

58.

V súlade so zásadou obmedzenia účelu (19) by sa malo v návrhu výslovne stanoviť, že všetky údaje prenesené na základe článku 11 navrhovaného nariadenia (oznámenia podozrenia zo zneužívania trhu) by sa mali používať len na účely vyšetrovania oznámenia podozrenia zo zneužívania trhu. Tieto informácie by sa v žiadnom prípade nemali používať na iné účely, ktoré nie sú v súlade s týmto účelom.

| 59. | Údaje by sa tiež nemali uchovávať na dlhšie časové obdobia. Dôležité je to najmä v prípadoch, keď sa preukáže, že pôvodné podozrenie bolo neopodstatnené. V takýchto prípadoch je potrebné ďalšie uchovávanie údajov konkrétne zdôvodniť. (20) |
| --- | --- |

59.

Údaje by sa tiež nemali uchovávať na dlhšie časové obdobia. Dôležité je to najmä v prípadoch, keď sa preukáže, že pôvodné podozrenie bolo neopodstatnené. V takýchto prípadoch je potrebné ďalšie uchovávanie údajov konkrétne zdôvodniť. (20)

| 60. | V tejto súvislosti by sa malo v návrhu v prvom rade stanoviť maximálne obdobie uchovávania údajov, počas ktorého môžu agentúra ACER a ďalší príjemcovia informácií uchovávať údaje, pričom je potrebné zohľadniť aj účel uchovávania údajov. Pokiaľ podozrenie zo zneužívania trhu neviedlo ku konkrétnemu vyšetrovaniu a vyšetrovanie stále prebieha, všetky osobné údaje týkajúce sa oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu je potrebné vymazať zo záznamov všetkých príjemcov po uplynutí stanovenej lehoty. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že ak nie je dlhšie obdobie uchovávania údajov jednoznačne odôvodnené, údaje by sa mali vymazať najneskôr dva roky po uplynutí dátumu oznámenia podozrenia. (21) |
| --- | --- |

60.

V tejto súvislosti by sa malo v návrhu v prvom rade stanoviť maximálne obdobie uchovávania údajov, počas ktorého môžu agentúra ACER a ďalší príjemcovia informácií uchovávať údaje, pričom je potrebné zohľadniť aj účel uchovávania údajov. Pokiaľ podozrenie zo zneužívania trhu neviedlo ku konkrétnemu vyšetrovaniu a vyšetrovanie stále prebieha, všetky osobné údaje týkajúce sa oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu je potrebné vymazať zo záznamov všetkých príjemcov po uplynutí stanovenej lehoty. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa domnieva, že ak nie je dlhšie obdobie uchovávania údajov jednoznačne odôvodnené, údaje by sa mali vymazať najneskôr dva roky po uplynutí dátumu oznámenia podozrenia. (21)

| 61. | Ak sa podozrenie ukáže ako neodôvodnené a/alebo ak sa vyšetrovanie uzavrie bez prijatia ďalších krokov, oznamujúci regulačný orgán, agentúra ACER a akákoľvek tretia strana s prístupom k informáciám týkajúcim sa podozrenia zo zneužívania trhu by mali mať na základe tohto návrhu povinnosť okamžite informovať tieto strany, aby mohli podľa toho aktualizovať svoje záznamy (a/alebo vymazať informácie týkajúce sa ohláseného podozrenia zo svojich záznamov s okamžitou platnosťou alebo po uplynutí primeraného obdobia uchovávania údajov). (22) |
| --- | --- |

61.

Ak sa podozrenie ukáže ako neodôvodnené a/alebo ak sa vyšetrovanie uzavrie bez prijatia ďalších krokov, oznamujúci regulačný orgán, agentúra ACER a akákoľvek tretia strana s prístupom k informáciám týkajúcim sa podozrenia zo zneužívania trhu by mali mať na základe tohto návrhu povinnosť okamžite informovať tieto strany, aby mohli podľa toho aktualizovať svoje záznamy (a/alebo vymazať informácie týkajúce sa ohláseného podozrenia zo svojich záznamov s okamžitou platnosťou alebo po uplynutí primeraného obdobia uchovávania údajov). (22)

| 62. | Vďaka týmto ustanoveniam by sa malo zabezpečiť, že v prípadoch, keď sa podozrenie nepotvrdilo (alebo ktoré sa ešte vyšetrujú) alebo keď sa zistilo, že podozrenie bolo neodôvodnené, nebudú nevinné osoby neprimerane dlhý čas (pozri článok 6 písm. e) smernice 95/46/ES a príslušný článok 4 písm. e) nariadenia (ES) č. 45/2001) vedené na „čiernej listine“ a označované za „podozrivé“. |
| --- | --- |

62.

Vďaka týmto ustanoveniam by sa malo zabezpečiť, že v prípadoch, keď sa podozrenie nepotvrdilo (alebo ktoré sa ešte vyšetrujú) alebo keď sa zistilo, že podozrenie bolo neodôvodnené, nebudú nevinné osoby neprimerane dlhý čas (pozri článok 6 písm. e) smernice 95/46/ES a príslušný článok 4 písm. e) nariadenia (ES) č. 45/2001) vedené na „čiernej listine“ a označované za „podozrivé“.

II.7.   Prenos údajov do tretích krajín (článok 14)

Príslušné ustanovenia

| 63. | V článkoch 7, 8 a 11 navrhovaného nariadenia sa ustanovuje výmena údajov a informácií medzi agentúrou ACER, orgánom ESMA a orgánmi členských štátov. V článku 14 („Vzťahy s tretími krajinami“) sa stanovuje, že agentúra ACER „môže uzavrieť administratívne dohody s medzinárodnými organizáciami a správnymi orgánmi z tretích krajín“. To môže viesť k prenosu osobných údajov z agentúry ACER a pravdepodobne aj z orgánu ESMA a/alebo z orgánov členských štátov medzinárodným organizáciám a orgánom tretích krajín. |
| --- | --- |

63.

V článkoch 7, 8 a 11 navrhovaného nariadenia sa ustanovuje výmena údajov a informácií medzi agentúrou ACER, orgánom ESMA a orgánmi členských štátov. V článku 14 („Vzťahy s tretími krajinami“) sa stanovuje, že agentúra ACER „môže uzavrieť administratívne dohody s medzinárodnými organizáciami a správnymi orgánmi z tretích krajín“. To môže viesť k prenosu osobných údajov z agentúry ACER a pravdepodobne aj z orgánu ESMA a/alebo z orgánov členských štátov medzinárodným organizáciám a orgánom tretích krajín.

Pripomienky a odporúčania európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

| 64. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby sa v článku 14 uvedeného návrhu objasnilo, že prenosy osobných údajov sa môžu vykonávať len v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 45/2001 a článkami 25 a 26 smernice 95/46/ES. Konkrétne medzinárodné prenosy sa uskutočnia len vtedy, ak príslušná tretia krajina zabezpečí primeranú úroveň ochrany, a ak sú ich príjemcami subjekty či jednotlivci v tretej krajine, ktorá neposkytuje primeranú ochranu, prenosy sa môžu uskutočniť len ak kontrolór pri vykonávaní príslušných práv zabezpečí primerané bezpečnostné opatrenia, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov. |
| --- | --- |

64.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov odporúča, aby sa v článku 14 uvedeného návrhu objasnilo, že prenosy osobných údajov sa môžu vykonávať len v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 45/2001 a článkami 25 a 26 smernice 95/46/ES. Konkrétne medzinárodné prenosy sa uskutočnia len vtedy, ak príslušná tretia krajina zabezpečí primeranú úroveň ochrany, a ak sú ich príjemcami subjekty či jednotlivci v tretej krajine, ktorá neposkytuje primeranú ochranu, prenosy sa môžu uskutočniť len ak kontrolór pri vykonávaní príslušných práv zabezpečí primerané bezpečnostné opatrenia, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov.

| 65. | Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že odchýlky (napríklad tie, ktoré sa uvádzajú v článku 9 ods. 6 nariadenia (ES) č. 45/2001 a v článku 26 ods. 1 smernice) by sa zásadne nemali používať na odôvodňovanie hromadných, systémových a/alebo štrukturálnych prenosov údajov tretím krajinám. |
| --- | --- |

65.

Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zdôrazňuje, že odchýlky (napríklad tie, ktoré sa uvádzajú v článku 9 ods. 6 nariadenia (ES) č. 45/2001 a v článku 26 ods. 1 smernice) by sa zásadne nemali používať na odôvodňovanie hromadných, systémových a/alebo štrukturálnych prenosov údajov tretím krajinám.

II.8.   Predbežná kontrola koordinačných činností agentúry ACER vzhľadom na vyšetrovania

| 66. | Niektoré údaje týkajúce sa podozrení z porušenia pravidiel, ktoré si vymieňajú agentúra ACER, orgán ESMA a rôzne orgány členských štátov, budú pravdepodobne obsahovať osobné údaje, ako napríklad identitu podozrivých páchateľov alebo iných zainteresovaných jednotlivcov (napríklad svedkov, informátorov, zamestnancov alebo iných jednotlivcov konajúcich v mene podnikov zapojených do obchodovania). |
| --- | --- |

66.

Niektoré údaje týkajúce sa podozrení z porušenia pravidiel, ktoré si vymieňajú agentúra ACER, orgán ESMA a rôzne orgány členských štátov, budú pravdepodobne obsahovať osobné údaje, ako napríklad identitu podozrivých páchateľov alebo iných zainteresovaných jednotlivcov (napríklad svedkov, informátorov, zamestnancov alebo iných jednotlivcov konajúcich v mene podnikov zapojených do obchodovania).

| 67. | V článku 27 ods. 1 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uvádza, že „operácie spracovania, ktoré by z dôvodov svojej povahy, rozsahu alebo svojich účelov, pravdepodobne predstavovali špecifické riziká pre práva a slobody dotknutej osoby, podliehajú predbežnej kontrole európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov“. V článku 27 ods. 2 sa konkrétne potvrdzuje, že „spracovanie údajov“ týkajúcich sa „podozrení z trestných činov“ a „trestných činov“ predstavujú takéto riziká a vyžadujú si predbežnú kontrolu. Vzhľadom na predpokladanú úlohu agentúry ACER v rámci koordinácie vyšetrovaní je pravdepodobné, že agentúra bude spracúvať údaje týkajúce sa „podozrení z trestných činov“, a preto budú jej činnosti podliehať predbežnej kontrole. (23) |
| --- | --- |

67.

V článku 27 ods. 1 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uvádza, že „operácie spracovania, ktoré by z dôvodov svojej povahy, rozsahu alebo svojich účelov, pravdepodobne predstavovali špecifické riziká pre práva a slobody dotknutej osoby, podliehajú predbežnej kontrole európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov“. V článku 27 ods. 2 sa konkrétne potvrdzuje, že „spracovanie údajov“ týkajúcich sa „podozrení z trestných činov“ a „trestných činov“ predstavujú takéto riziká a vyžadujú si predbežnú kontrolu. Vzhľadom na predpokladanú úlohu agentúry ACER v rámci koordinácie vyšetrovaní je pravdepodobné, že agentúra bude spracúvať údaje týkajúce sa „podozrení z trestných činov“, a preto budú jej činnosti podliehať predbežnej kontrole. (23)

| 68. | V rámci postupu predbežnej kontroly môže európsky dozorný úradník pre ochranu údajov poskytnúť agentúre ACER ďalšie usmernenia a konkrétne odporúčania týkajúce sa dodržiavania pravidiel ochrany údajov. Predbežná kontrola činností agentúry ACER môže predstavovať aj pridanú hodnotu, keďže v nariadení (ES) č. 713/2009, ktorým sa zriaďuje agentúra ACER, sa nenachádzajú žiadne odkazy na ochranu osobných údajov a toto nariadenie nebolo predmetom legislatívneho stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

68.

V rámci postupu predbežnej kontroly môže európsky dozorný úradník pre ochranu údajov poskytnúť agentúre ACER ďalšie usmernenia a konkrétne odporúčania týkajúce sa dodržiavania pravidiel ochrany údajov. Predbežná kontrola činností agentúry ACER môže predstavovať aj pridanú hodnotu, keďže v nariadení (ES) č. 713/2009, ktorým sa zriaďuje agentúra ACER, sa nenachádzajú žiadne odkazy na ochranu osobných údajov a toto nariadenie nebolo predmetom legislatívneho stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.

III.   ZÁVERY

| 69. | V návrhu by sa malo objasniť, či sa v súvislosti s monitorovaním trhu a oznamovaním môžu spracúvať akékoľvek osobné údaje, a aké bezpečnostné opatrenia sa budú uplatňovať. Naopak, ak sa neočakáva žiadne spracovanie osobných údajov (alebo ak by bolo takéto spracovanie iba výnimočné a obmedzovalo by sa na zriedkavé prípady, v ktorých by mohol byť veľkoobchodník s energiou skôr jednotlivcom než právnickým subjektom), malo by to byť jednoznačne stanovené v uvedenom návrhu, minimálne v odôvodnení. |
| --- | --- |

69.

V návrhu by sa malo objasniť, či sa v súvislosti s monitorovaním trhu a oznamovaním môžu spracúvať akékoľvek osobné údaje, a aké bezpečnostné opatrenia sa budú uplatňovať. Naopak, ak sa neočakáva žiadne spracovanie osobných údajov (alebo ak by bolo takéto spracovanie iba výnimočné a obmedzovalo by sa na zriedkavé prípady, v ktorých by mohol byť veľkoobchodník s energiou skôr jednotlivcom než právnickým subjektom), malo by to byť jednoznačne stanovené v uvedenom návrhu, minimálne v odôvodnení.

| 70. | Ustanovenia o ochrane údajov, bezpečnosti údajov a zodpovednosti treba objasniť a ešte viac posilniť, a to najmä vtedy, ak by spracovanie osobných údajov zohrávalo štrukturálnejšiu úlohu. Komisia by mala zabezpečiť, aby existovali primerané kontroly, s cieľom zaistiť dodržiavanie ochrany údajov a poskytnúť o tom dôkaz („zodpovednosť“). |
| --- | --- |

70.

Ustanovenia o ochrane údajov, bezpečnosti údajov a zodpovednosti treba objasniť a ešte viac posilniť, a to najmä vtedy, ak by spracovanie osobných údajov zohrávalo štrukturálnejšiu úlohu. Komisia by mala zabezpečiť, aby existovali primerané kontroly, s cieľom zaistiť dodržiavanie ochrany údajov a poskytnúť o tom dôkaz („zodpovednosť“).

| 71. | V návrhu by sa malo objasniť, či by sa kontroly na mieste mali obmedzovať na obchodný majetok (priestory a vozidlá) účastníka trhu alebo by sa mali týkať aj súkromného majetku (priestory alebo vozidlá) jednotlivcov. V druhom prípade by sa mala jednoznačne odôvodniť nevyhnutnosť a primeranosť tejto právomoci, pričom by sa mal vyžadovať súdny príkaz a ďalšie bezpečnostné opatrenia. Toto by malo byť v navrhovanom nariadení jasne stanovené. |
| --- | --- |

71.

V návrhu by sa malo objasniť, či by sa kontroly na mieste mali obmedzovať na obchodný majetok (priestory a vozidlá) účastníka trhu alebo by sa mali týkať aj súkromného majetku (priestory alebo vozidlá) jednotlivcov. V druhom prípade by sa mala jednoznačne odôvodniť nevyhnutnosť a primeranosť tejto právomoci, pričom by sa mal vyžadovať súdny príkaz a ďalšie bezpečnostné opatrenia. Toto by malo byť v navrhovanom nariadení jasne stanovené.

| 72. | Je potrebné objasniť rozsah právomocí, na základe ktorých sa môžu požadovať „existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“. V návrhu by sa malo jednoznačne stanoviť, aké záznamy možno požadovať a od koho. V znení navrhovaného nariadenia, minimálne v odôvodnení, je potrebné výslovne stanoviť, že od poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb nie je možné požadovať žiadne údaje. V návrhu by sa malo objasniť tiež to, či môžu orgány vyžadovať aj súkromné záznamy jednotlivcov, napríklad zamestnancov alebo výkonných pracovníkov vyšetrovaného účastníka trhu (napr. textové správy odoslané zo súkromných mobilných zariadení alebo históriu prehľadávania v rámci domáceho internetu). Ak áno, je potrebné jasne odôvodniť nevyhnutnosť a primeranosť tejto právomoci a v návrhu je tiež potrebné vyžadovať príkaz od súdneho orgánu. |
| --- | --- |

72.

Je potrebné objasniť rozsah právomocí, na základe ktorých sa môžu požadovať „existujúce telefonické záznamy a existujúce záznamy prenosu údajov“. V návrhu by sa malo jednoznačne stanoviť, aké záznamy možno požadovať a od koho. V znení navrhovaného nariadenia, minimálne v odôvodnení, je potrebné výslovne stanoviť, že od poskytovateľov verejne dostupných elektronických komunikačných služieb nie je možné požadovať žiadne údaje. V návrhu by sa malo objasniť tiež to, či môžu orgány vyžadovať aj súkromné záznamy jednotlivcov, napríklad zamestnancov alebo výkonných pracovníkov vyšetrovaného účastníka trhu (napr. textové správy odoslané zo súkromných mobilných zariadení alebo históriu prehľadávania v rámci domáceho internetu). Ak áno, je potrebné jasne odôvodniť nevyhnutnosť a primeranosť tejto právomoci a v návrhu je tiež potrebné vyžadovať príkaz od súdneho orgánu.

| 73. | Vzhľadom na oznamovanie podozrenia zo zneužívania trhu by sa malo v návrhu výslovne stanoviť, že všetky osobné údaje obsiahnuté v týchto oznámeniach sa môžu využívať len na účely vyšetrovania oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu. Ak podozrenie zo zneužívania trhu neviedlo ku konkrétnemu vyšetrovaniu a vyšetrovanie stále prebieha (alebo ak sa podozrenie ukázalo ako odôvodnené a viedlo k úspešnému vyšetrovaniu), všetky osobné údaje týkajúce sa oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu by sa mali vymazať zo záznamov všetkých príjemcov po uplynutí stanovenej lehoty (pokiaľ nie je odôvodnené inak, najneskôr dva roky od dátumu oznámenia). Okrem toho by si strany, ktoré si vzájomne vymieňajú informácie, mali poslať aj aktualizované správy v prípade, že sa podozrenie ukáže ako neodôvodnené a/alebo ak sa vyšetrovanie uzavrelo bez prijatia ďalších krokov. |
| --- | --- |

73.

Vzhľadom na oznamovanie podozrenia zo zneužívania trhu by sa malo v návrhu výslovne stanoviť, že všetky osobné údaje obsiahnuté v týchto oznámeniach sa môžu využívať len na účely vyšetrovania oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu. Ak podozrenie zo zneužívania trhu neviedlo ku konkrétnemu vyšetrovaniu a vyšetrovanie stále prebieha (alebo ak sa podozrenie ukázalo ako odôvodnené a viedlo k úspešnému vyšetrovaniu), všetky osobné údaje týkajúce sa oznámeného podozrenia zo zneužívania trhu by sa mali vymazať zo záznamov všetkých príjemcov po uplynutí stanovenej lehoty (pokiaľ nie je odôvodnené inak, najneskôr dva roky od dátumu oznámenia). Okrem toho by si strany, ktoré si vzájomne vymieňajú informácie, mali poslať aj aktualizované správy v prípade, že sa podozrenie ukáže ako neodôvodnené a/alebo ak sa vyšetrovanie uzavrelo bez prijatia ďalších krokov.

| 74. | Pokiaľ ide o prenosy osobných údajov do tretích krajín, malo by sa v návrhu objasniť, že v zásade možno uskutočniť prenosy subjektom či jednotlivcom v tretej krajine, ktorá neposkytuje primeranú ochranu, len vtedy, ak kontrolór pri vykonávaní príslušných práv zabezpečí primerané bezpečnostné opatrenia, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov. |
| --- | --- |

74.

Pokiaľ ide o prenosy osobných údajov do tretích krajín, malo by sa v návrhu objasniť, že v zásade možno uskutočniť prenosy subjektom či jednotlivcom v tretej krajine, ktorá neposkytuje primeranú ochranu, len vtedy, ak kontrolór pri vykonávaní príslušných práv zabezpečí primerané bezpečnostné opatrenia, pokiaľ ide o ochranu súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov.

| 75. | Agentúra ACER by mala európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov predložiť na predbežnú kontrolu svoje činnosti týkajúce sa spracúvania osobných údajov vzhľadom na koordináciu vyšetrovaní podľa článku 11 navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

75.

Agentúra ACER by mala európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov predložiť na predbežnú kontrolu svoje činnosti týkajúce sa spracúvania osobných údajov vzhľadom na koordináciu vyšetrovaní podľa článku 11 navrhovaného nariadenia.

V Bruseli 21. júna 2011

Giovanni BUTTARELLI

Asistent európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov

---

(1)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31 (ďalej len „smernica 95/46/ES“).

1

(2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1 (ďalej len „nariadenie (ES) č. 45/2001“).

2

(3)  KOM(2010)726 v konečnom znení.

3

(4)  Agentúra ACER je orgán Európskej únie zriadený v roku 2010. Jej poslaním je pomáhať národným regulačným orgánom v oblasti energetiky pri vykonávaní regulačných úloh na úrovni EÚ v členských štátoch a v prípade potreby koordinovať ich činnosti.

4

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu), Ú. v. EÚ L 96, 12.4.2003, s. 16 – 25.

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS, Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1 – 44.

6

(7)  Ďalšie informácie o všeobecnejšom kontexte súvisiacich legislatívnych návrhov sa nachádzajú v stanovisku Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mimoburzových derivátoch, centrálnych zmluvných stranách a archívoch obchodných údajov, ktoré bolo vydané 19. apríla 2011, konkrétne v ods. 4, 5 a 17 až 20.

7

(8)  Pozri článok 2 písm. a) smernice 95/46/ES a článok 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 45/2001.

8

(9)  Pozri články 6 ods. 1 písm. c) a 7 písm. c) smernice 95/46/ES a článok 4 ods. 1 písm. c) a článok 5 písm. b) nariadenia (ES) č. 45/2001.

9

(10)  V článku 9 ods. 1 návrhu, ktorý odkazuje na nariadenie (ES) č. 45/2001, sa pripomína, že to tak môže byť, ale neuvádzajú sa žiadne ďalšie podrobnosti. Ďalšie informácie o tejto záležitosti sa nachádzajú v časti II.2 tohto stanoviska.

10

(11)  Pozri časť 7 stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Komplexný prístup k ochrane osobných údajov v Európskej únii, ktoré bolo vydané 14. januára 2011 (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf)

11

(12)  Pozri časť 6.3 stanoviska Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov zo 14. januára 2011 spomínaného vyššie.

12

(13)  Rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 9. novembra 2010, spojené veci 92/09 a C-93/09 (Schecke a Eifert); pozri najmä ods. 81, 65 a 86.

13

Schecke a Eifert

(14)  Je dôležité poznamenať, že v navrhovanom nariadení sa podobné vyšetrovacie právomoci agentúre ACER neposkytujú. Tieto právomoci sa pre agentúru ACER nepredpokladajú ani v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 1.

14

(15)  Pozri napríklad rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Funke/Francúzsko (vec č. 82/1991/334/407) z 25. februára 1993, ods. 55 až 57.

15

Funke/Francúzsko

(16)  Pozri článok 2 písm. c) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica), Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

16

(17)  Pozri článok 6 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúcej sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách), Ú. v. ES L 201, 31.7.2002, s. 37.

17

(18)  ESMA je nezávislým orgánom EÚ, ktorý prispieva k zabezpečovaniu stability finančného systému Európskej únie zabezpečovaním integrity, transparentnosti, účinnosti a riadneho fungovania trhov s cennými papiermi, ako aj posilňovaním ochrany investorov.

18

(19)  Pozri článok 6 ods. 1 písm. b) smernice 95/46/ES a článok 4 ods. 1 písm. b) nariadenia č. 45/2001.

19

(20)  Na ilustráciu Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov v tejto súvislosti zmieňuje rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci S a Marper/Spojené kráľovstvo (2008) (4. december 2008) (č. žiadostí 30562/04 a 30566/04), podľa ktorého je dlhodobé uchovávanie údajov osôb neusvedčených z trestného činu porušením práva týchto osôb na súkromie podľa článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach.

20

S a Marper/Spojené kráľovstvo (2008)

(21)  Pre prípady, keď sa podozrenie ukáže ako opodstatnené a vedie k úspešnému vyšetrovaniu, by sa malo v návrhu stanovovať konkrétne (nie príliš dlhé) obdobie uchovávania informácií po skončení vyšetrovania.

21

(22)  Tieto informácie by sa mali poskytnúť aj príslušným dotknutým osobám.

22

(23)  Je potrebné poznamenať, že spracovanie údajov vykonávané vnútroštátnymi orgánmi môže tiež podliehať predbežnej kontrole zo strany národných alebo regionálnych orgánov pôsobiacich v oblasti ochrany údajov na základe vnútroštátnych právnych predpisov o ochrane údajov prijatých v súlade s článkom 20 smernice 95/46/ES.

23

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/28

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje)

(Text s významom pre EHP)

2011/C 279/04

Dňa 16. septembra 2011 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6349. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6349. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/28

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets)

(Text s významom pre EHP)

2011/C 279/05

Dňa 26. júla 2011 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6218. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6218. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/29

---

Výmenný kurz eura (1)

22. septembra 2011

2011/C 279/06

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3448 |
| JPY | Japonský jen | 102,59 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4458 |
| GBP | Britská libra | 0,87325 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2762 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2275 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,8270 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,878 |
| HUF | Maďarský forint | 293,06 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7093 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,4863 |
| RON | Rumunský lei | 4,3055 |
| TRY | Turecká líra | 2,4636 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,3691 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3894 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,4904 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7185 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7547 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 605,66 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,0754 |
| CNY | Čínsky juan | 8,6040 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4845 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 246,50 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,2744 |
| PHP | Filipínske peso | 58,919 |
| RUB | Ruský rubeľ | 43,2059 |
| THB | Thajský baht | 41,379 |
| BRL | Brazílsky real | 2,4887 |
| MXN | Mexické peso | 18,6738 |
| INR | Indická rupia | 66,6720 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3448

JPY

Japonský jen

102,59

DKK

Dánska koruna

7,4458

GBP

Britská libra

0,87325

SEK

Švédska koruna

9,2762

CHF

Švajčiarsky frank

1,2275

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,8270

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,878

HUF

Maďarský forint

293,06

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7093

PLN

Poľský zlotý

4,4863

RON

Rumunský lei

4,3055

TRY

Turecká líra

2,4636

AUD

Austrálsky dolár

1,3691

CAD

Kanadský dolár

1,3894

HKD

Hongkongský dolár

10,4904

NZD

Novozélandský dolár

1,7185

SGD

Singapurský dolár

1,7547

KRW

Juhokórejský won

1 605,66

ZAR

Juhoafrický rand

11,0754

CNY

Čínsky juan

8,6040

HRK

Chorvátska kuna

7,4845

IDR

Indonézska rupia

12 246,50

MYR

Malajzijský ringgit

4,2744

PHP

Filipínske peso

58,919

RUB

Ruský rubeľ

43,2059

THB

Thajský baht

41,379

BRL

Brazílsky real

2,4887

MXN

Mexické peso

18,6738

INR

Indická rupia

66,6720

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/30

---

MEDIA 2007 – VÝVOJ, DISTRIBÚCIA, PROPAGÁCIA A VZDELÁVANIE

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/21/11

Podpora vývoja produkčných projektov – Hraných, tvorivých dokumentárnych a animovaných filmov – Jednotlivé projekty, Balíky projektov a balíky projektov 2. stupeň

2011/C 279/07

1.   Ciele a opis

Toto oznámenie o výzve na predkladanie návrhov je založené na rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES z 15. novembra 2006 o vykonávaní programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007).

Jeden z cieľov programu je prostredníctvom finančnej pomoci podporovať rozvoj produkčných projektov určených pre európske a medzinárodné trhy predložené nezávislými európskymi produkčnými spoločnosťami v týchto kategóriách: dramatická, tvorivá dokumentárna a animovaná tvorba.

2.   Oprávnení žiadatelia

Táto výzva je adresovaná európskym spoločnostiam, ktorých aktivity prispievajú k dosiahnutiu uvedených cieľov, najmä nezávislým producentským spoločnostiam.

Uchádzači musia mať sídlo v jednej z týchto krajín:

| — | 27 krajín Európskej únie, |
| --- | --- |

—

27 krajín Európskej únie,

| — | krajiny EHP, Švajčiarsko a Chorvátsko. |
| --- | --- |

—

krajiny EHP, Švajčiarsko a Chorvátsko.

3.   Oprávnené akcie

Oprávnené sú činnosti v oblasti vývoja týchto audiovizuálnych diel (jednodielne alebo seriály):

| — | dramatické projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 50 minút |
| --- | --- |

—

dramatické projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 50 minút

| — | kreatívne dokumentárne projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 25 minút (v prípade seriálov dĺžka jednotlivých epizód) |
| --- | --- |

—

kreatívne dokumentárne projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 25 minút (v prípade seriálov dĺžka jednotlivých epizód)

| — | animované projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 24 minút. |
| --- | --- |

—

animované projekty určené na komerčné využitie s minimálnou dĺžkou 24 minút.

Vývojové a produkčné činnosti nie sú oprávnené pre tieto kategórie diel:

| — | živé vysielania, televízne hry, programy typu talk show a reality show alebo vzdelávacie, výchovné programy a programy typu „ako na to“, |
| --- | --- |

—

živé vysielania, televízne hry, programy typu talk show a reality show alebo vzdelávacie, výchovné programy a programy typu „ako na to“,

| — | dokumentárne filmy propagujúce cestovný ruch, dokumentárne filmy poskytujúce prehľad z nakrúcania iných filmov („making-of“), spravodajstvo, reportáže o zvieratách, správy a dokumentárne telenovely („docu-soap“), |
| --- | --- |

—

dokumentárne filmy propagujúce cestovný ruch, dokumentárne filmy poskytujúce prehľad z nakrúcania iných filmov („making-of“), spravodajstvo, reportáže o zvieratách, správy a dokumentárne telenovely („docu-soap“),

| — | projekty propagujúce priamo alebo nepriamo odkazy, ktoré sú v rozpore s politikami Európskej únie. Napríklad projekty, ktoré môžu byť v rozpore so záujmami verejného zdravia (alkohol, tabak, drogy), dodržiavaním ľudských práv, bezpečnosťou ľudí, slobodou prejavu a pod., |
| --- | --- |

—

projekty propagujúce priamo alebo nepriamo odkazy, ktoré sú v rozpore s politikami Európskej únie. Napríklad projekty, ktoré môžu byť v rozpore so záujmami verejného zdravia (alkohol, tabak, drogy), dodržiavaním ľudských práv, bezpečnosťou ľudí, slobodou prejavu a pod.,

| — | projekty propagujúce násilie a/alebo rasizmus a/alebo projekty s pornografickým obsahom, |
| --- | --- |

—

projekty propagujúce násilie a/alebo rasizmus a/alebo projekty s pornografickým obsahom,

| — | diela propagačného charakteru, |
| --- | --- |

—

diela propagačného charakteru,

| — | inštitucionálne produkcie na podporu konkrétnej organizácie alebo jej aktivít. |
| --- | --- |

—

inštitucionálne produkcie na podporu konkrétnej organizácie alebo jej aktivít.

Výzva na predkladanie návrhov 21/11 má dve uzávierky. Aby mohla byť žiadosť o podporu zahrnutá do 1. uzávierky, musí byť zaslaná agentúre v období od dátumu uverejnenia výzvy na predkladanie návrhov do 25. novembra 2011. Aby mohla byť žiadosť o podporu zahrnutá do 2. uzávierky, musí byť agentúre zaslaná v období od 26. novembra 2011 do 13. apríla 2012, čo je konečný termín výzvy na predkladanie návrhov.

Maximálna dĺžka trvania projektu je do 30. júna 2014 pre žiadosti o podporu predložené v rámci 1. uzávierky a do 30. novembra 2014 pre žiadosti predložené v rámci 2. uzávierky alebo dátumu začatia výroby projektu, podľa toho, ktorý je skôr.

4.   Kritériá na udelenie podpory

Z celkového počtu 100 bodov sa pridelia body na základe nasledovného hodnotenia:

Pre jednotlivý projekt

| — | Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (40 bodov):






  — | kvalita stratégie vývoja (10) |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (40 bodov):

—

kvalita stratégie vývoja (10)

| — | konzistencia rozpočtu na vývoj (10) |
| --- | --- |

—

konzistencia rozpočtu na vývoj (10)

| — | kvalita finančnej stratégie (10) |
| --- | --- |

—

kvalita finančnej stratégie (10)

| — | kvalita distribučnej stratégie (10). |
| --- | --- |

—

kvalita distribučnej stratégie (10).

| — | Kritériá týkajúce sa predloženého projektu (60 bodov):






  — | kvalita projektu (40) |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa predloženého projektu (60 bodov):

—

kvalita projektu (40)

| — | potenciál výroby a uskutočniteľnosť projektu (10) |
| --- | --- |

—

potenciál výroby a uskutočniteľnosť projektu (10)

| — | potenciál európskej a medzinárodnej distribúcie (10). |
| --- | --- |

—

potenciál európskej a medzinárodnej distribúcie (10).

Pre balíky projektov a balíky projektov 2. stupeň

| — | Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (60 bodov):






  — | schopnosť spoločnosti vyvíjať a vyrábať na európskej úrovni (15 bodov pre balíky projektov – 30 bodov pre balíky projektov 2. stupeň) |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (60 bodov):

—

schopnosť spoločnosti vyvíjať a vyrábať na európskej úrovni (15 bodov pre balíky projektov – 30 bodov pre balíky projektov 2. stupeň)

| — | kvalita stratégie vývoja a konzistencia rozpočtu na vývoj (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň |
| --- | --- |

—

kvalita stratégie vývoja a konzistencia rozpočtu na vývoj (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň

| — | kvalita finančnej stratégie (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň) |
| --- | --- |

—

kvalita finančnej stratégie (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň)

| — | kvalita distribučnej stratégie (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň). |
| --- | --- |

—

kvalita distribučnej stratégie (15 bodov pre balíky projektov – 10 bodov pre balíky projektov 2. stupeň).

| — | Kritériá týkajúce sa predložených projektov (40 bodov):






  — | kvalita projektov (10) |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa predložených projektov (40 bodov):

—

kvalita projektov (10)

| — | potenciál kreatívneho tímu (10) |
| --- | --- |

—

potenciál kreatívneho tímu (10)

| — | potenciál výroby a uskutočniteľnosť projektu (10) |
| --- | --- |

—

potenciál výroby a uskutočniteľnosť projektu (10)

| — | potenciál európskej a medzinárodnej distribúcie (10). |
| --- | --- |

—

potenciál európskej a medzinárodnej distribúcie (10).

5.   Rozpočet

Celkový dostupný rozpočet predstavuje 17 miliónov EUR. Finančný príspevok sa poskytuje vo forme dotácie.

Maximálny finančný príspevok, ktorý sa môže získať na jednotlivý projekt sa pohybuje od 10 000 do 60 000 EUR okrem kinematografických dlhometrážnych animovaných filmov na uvedenie filmu v kinách, pre ktoré je maximálny príspevok 80 000 EUR. Finančný príspevok v žiadnom prípade nesmie prekročiť 50 % oprávnených nákladov predložených producentom (60 % pre projekty vyjadrujúce záujem o podporu európskej kultúrnej rôznorodosti).

Maximálny finančný príspevok, ktorý možno získať pre balíky projektov a balíky projektov 2. stupeň sa pohybuje od 70 000 do 190 000 EUR. Finančný príspevok v žiadnom prípade nesmie prekročiť 50 % oprávnených nákladov predložených producentom.

The Agency reserves the right not to distribute all the funds available.

6.   Uzávierka predkladania žiadostí

Žiadosti o podporu musia byť agentúre (EACEA) podané formou vyplnenia on-line formuláru a zároveň zaslaním balíčku papierovej žiadosti nejneskôr do 25. novembra 2011 v rámci prvého termínu a do 13. apríla 2012 v rámci druhého termínu (pozri bod 3) na túto adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Akceptované budú iba žiadosti podané na oficiálnom formuláre žiadosti, riadne podpísané osobou, ktorá je oprávnená právne zastupovať žiadajúcu organizáciu.

Žiadosti poslané faxom alebo elektronickou poštou budú odmietnuté.

7.   Úplné znenie výzvy

Úplné znenie usmernení a formuláre žiadosti sú k dispozícii na nasledujúcej internetovej adrese: http://www.ec.europa.eu/media

Žiadosti musia spĺňať všetky podmienky uvedené v usmerneniach a musia byť predložené na príslušných formulároch.

---

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/33

---

MEDIA 2007 – ROZVOJ, DISTRIBÚCIA, PROPAGÁCIA A ODBORNÁ PRÍPRAVA

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/22/11

Podpora pre rozvoj interaktívnych diel online a offline

2011/C 279/08

1.   Ciele a opis

Oznámenie o výzve na predkladanie návrhov sa zakladá na rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES z 15. novembra 2006 o vykonávaní programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektoru (MEDIA 2007).

Jedným z cieľov programu je poskytovaním finančnej pomoci podporovať rozvoj produkčných projektov určených pre európske a medzinárodné trhy predložených nezávislými európskymi produkčnými spoločnosťami.

2.   Oprávnení žiadatelia

Táto výzva je adresovaná európskym spoločnostiam, ktorých činnosti prispievajú k dosiahnutiu uvedených cieľov, najmä nezávislým produkčným spoločnostiam.

Uchádzači musia mať sídlo v jednej z týchto krajín:

| — | 27 krajín Európskej únie, |
| --- | --- |

—

27 krajín Európskej únie,

| — | krajiny EHP, Švajčiarsko a Chorvátsko. |
| --- | --- |

—

krajiny EHP, Švajčiarsko a Chorvátsko.

3.   Oprávnené akcie

Za oprávnené sa považujú činnosti týkajúce sa týchto interaktívnych diel:

Koncepčný vývoj (až do prvej aplikácie, ktorú možno prehrať) digitálneho interaktívneho obsahu, ktorý dopĺňa audiovizuálny projekt (hraný, tvorivý dokumentárny alebo animovaný film) a ktorý bol osobitne vyvinutý aspoň pre jednu z týchto platforiem:

| — | internet |
| --- | --- |

—

internet

| — | PC |
| --- | --- |

—

PC

| — | konzola |
| --- | --- |

—

konzola

| — | ručné zariadenie |
| --- | --- |

—

ručné zariadenie

| — | interaktívna televízia. |
| --- | --- |

—

interaktívna televízia.

Tento digitálny obsah musí:

| — | byť mimoriadne interaktívny a obsahovať naratívny prvok |
| --- | --- |

—

byť mimoriadne interaktívny a obsahovať naratívny prvok

| — | byť originálny, kreatívny a inovatívny v porovnaní s existujúcimi dielami |
| --- | --- |

—

byť originálny, kreatívny a inovatívny v porovnaní s existujúcimi dielami

| — | mať európsky komerčný potenciál. |
| --- | --- |

—

mať európsky komerčný potenciál.

Predložené interaktívne dielo môže dopĺňať iba tieto druhy audiovizuálnych projektov určených na komerčné využitie:

| — | dramatické projekty s minimálnou dĺžkou 50 minút (celková dĺžka seriálu v prípade seriálu), |
| --- | --- |

—

dramatické projekty s minimálnou dĺžkou 50 minút (celková dĺžka seriálu v prípade seriálu),

| — | kreatívne dokumentárne projekty s minimálnou dĺžkou 25 minút (v prípade seriálu dĺžka jednotlivých dielov), |
| --- | --- |

—

kreatívne dokumentárne projekty s minimálnou dĺžkou 25 minút (v prípade seriálu dĺžka jednotlivých dielov),

| — | animované projekty s minimálnou dĺžkou 24 minút (celková dĺžka seriálu v prípade seriálu). |
| --- | --- |

—

animované projekty s minimálnou dĺžkou 24 minút (celková dĺžka seriálu v prípade seriálu).

Za nie oprávnené sa považujú tieto činnosti:

Nie sú oprávnené činnosti v oblasti rozvoja a produkcie, ktoré patria do týchto kategórií:

| — | referenčné diela (encyklopédie, atlasy, katalógy, databázy ...), |
| --- | --- |

—

referenčné diela (encyklopédie, atlasy, katalógy, databázy ...),

| — | programy typu „ako na to“ (vzdelávacie programy, návody ...), |
| --- | --- |

—

programy typu „ako na to“ (vzdelávacie programy, návody ...),

| — | nástroje a softvérové služby, |
| --- | --- |

—

nástroje a softvérové služby,

| — | informačné služby alebo iba služby transakčného charakteru, |
| --- | --- |

—

informačné služby alebo iba služby transakčného charakteru,

| — | informačné programy a časopisy, |
| --- | --- |

—

informačné programy a časopisy,

| — | projekty na propagáciu cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

projekty na propagáciu cestovného ruchu,

| — | umelecké projekty v oblasti multimédií, |
| --- | --- |

—

umelecké projekty v oblasti multimédií,

| — | webstránky so špecifickým zameraním na sociálne platformy, sociálne siete, internetové fóra, blogy alebo podobné aktivity, |
| --- | --- |

—

webstránky so špecifickým zameraním na sociálne platformy, sociálne siete, internetové fóra, blogy alebo podobné aktivity,

| — | projekty propagujúce priamo alebo nepriamo odkazy, ktoré sú v rozpore s politikami Európskej únie. Napríklad projekty, ktoré môžu byť v rozpore so záujmami verejného zdravia (alkohol, tabak, drogy), dodržiavaním ľudských práv, bezpečnosťou osôb, slobodou prejavu a pod., sú zakázané, |
| --- | --- |

—

projekty propagujúce priamo alebo nepriamo odkazy, ktoré sú v rozpore s politikami Európskej únie. Napríklad projekty, ktoré môžu byť v rozpore so záujmami verejného zdravia (alkohol, tabak, drogy), dodržiavaním ľudských práv, bezpečnosťou osôb, slobodou prejavu a pod., sú zakázané,

| — | projekty propagujúce násilie a/alebo rasizmus a/alebo projekty s pornografickým obsahom, |
| --- | --- |

—

projekty propagujúce násilie a/alebo rasizmus a/alebo projekty s pornografickým obsahom,

| — | diela propagačného charakteru (najmä s obsahom propagujúcim značku), |
| --- | --- |

—

diela propagačného charakteru (najmä s obsahom propagujúcim značku),

| — | inštitucionálne produkcie na podporu konkrétnej organizácie alebo jej činností. |
| --- | --- |

—

inštitucionálne produkcie na podporu konkrétnej organizácie alebo jej činností.

Výzva na predkladanie návrhov 22/11 má dva termíny uzávierky. Aby žiadosť o podporu mohla byť zaradená do prvého termínu uzávierky, musí byť zaslaná agentúre v období medzi dátumom uverejnenia výzvy na predkladanie návrhov a 25. novembra 2011. Aby žiadosť o podporu mohla byť zaradená do druhého dátumu uzávierky, musí byť zaslaná agentúre v období medzi 26. novembra 2011 a 13. apríla 2012, čo je konečný termín na predkladanie návrhov.

V prípade žiadostí o podporu predložených do prvého termínu uzávierky môže projekt trvať maximálne do 30. júna 2014 a do 30. novembra 2014 v prípade žiadostí o podporu predložených do druhého termínu uzávierky alebo do dátumu začatia výroby projektu, podľa toho, čo nastane skôr.

4.   Kritériá na udelenie podpory

Z celkového počtu 100 bodov sa budú udeľovať body na základe zváženia týchto kritérií:

| — | Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (40 bodov):






  — | kvalita stratégie rozvoja (10), |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa uchádzajúcej sa spoločnosti (40 bodov):

—

kvalita stratégie rozvoja (10),

| — | konzistencia rozpočtu určeného na rozvoj (10), |
| --- | --- |

—

konzistencia rozpočtu určeného na rozvoj (10),

| — | kapacita spoločnosti realizovať projekt (10), |
| --- | --- |

—

kapacita spoločnosti realizovať projekt (10),

| — | kvalita stratégie financovania (10), |
| --- | --- |

—

kvalita stratégie financovania (10),

| — | Kritériá týkajúce sa predloženého projektu (60 bodov):






  — | kvalita obsahu a originalita konceptu v porovnaní s existujúcimi dielami (20), |
| --- | --- | --- |

—

Kritériá týkajúce sa predloženého projektu (60 bodov):

—

kvalita obsahu a originalita konceptu v porovnaní s existujúcimi dielami (20),

| — | inovatívnosť, vhodnosť techník použitých v diele a kvalita interaktivity (20), |
| --- | --- |

—

inovatívnosť, vhodnosť techník použitých v diele a kvalita interaktivity (20),

| — | potenciál využitia na európskej úrovni a vhodnosť pre cieľové publikum (20). |
| --- | --- |

—

potenciál využitia na európskej úrovni a vhodnosť pre cieľové publikum (20).

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet, ktorý je k dispozícii, dosahuje 2,5 milióna EUR. Finančný príspevok sa poskytuje vo forme dotácie.

Maximálny finančný príspevok, ktorý možno poskytnúť, sa pohybuje medzi 10 000 a 150 000 EUR.

Poskytnutý finančný príspevok v žiadnom prípade nesmie prekročiť 50 % oprávnených nákladov predložených producentom (60 % v prípade projektov vyjadrujúcich záujem o propagáciu európskej kultúrnej rôznorodosti).

Agentúra si vyhradzuje právo neprideliť všetky disponibilné finančné prostriedky.

6.   Uzávierka pre predkladanie žiadostí

Žiadosti o podporu musia byť agentúre (EACEA) podané formou vyplnenia on-line formuláru a zároveň zaslaním balíčku papierovej žiadosti nejneskôr do 25. novembra 2011 v rámci prvého termínu a do 13. apríla 2012 v rámci druhého termínu (pozri bod 3) na túto adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Akceptované budú iba žiadosti podané na oficiálnom formuláre žiadosti, riadne podpísané osobou, ktorá je oprávnená právne zastupovať žiadajúcu organizáciu.

Žiadosti poslané faxom alebo elektronickou poštou budú odmietnuté.

7.   Podrobné informácie

Úplné znenie usmernení a formuláre žiadosti sú k dispozícii na nasledujúcej internetovej adrese:

http://ec.europa.eu/media

Žiadosti musia spĺňať všetky podmienky uvedené v usmerneniach a musia byť predložené na príslušných formulároch.

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/36

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland)

(Text s významom pre EHP)

2011/C 279/09

| 1. | Komisii bolo 15. septembra 2011 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Hansa-Milch AG („Hansa“, Nemecko) patriaci podniku Arla Foods Amba („Arla“, Dánsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad celými podnikmi Allgäuland-Käsereien GmbH a AL Dienstleistungs-GmbH (spoločne označované ako „Allgäuland“, Nemecko). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 15. septembra 2011 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Hansa-Milch AG („Hansa“, Nemecko) patriaci podniku Arla Foods Amba („Arla“, Dánsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad celými podnikmi Allgäuland-Käsereien GmbH a AL Dienstleistungs-GmbH (spoločne označované ako „Allgäuland“, Nemecko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Arla je mliekarenské družstvo, ktoré vlastnia chovatelia dojníc. Podnik pôsobí v oblasti produkcie a predaja rôznych mliekarenských výrobkov. V Nemecku podnik Arla vyvíja svoju činnosť najmä prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Hansa, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Arla je mliekarenské družstvo, ktoré vlastnia chovatelia dojníc. Podnik pôsobí v oblasti produkcie a predaja rôznych mliekarenských výrobkov. V Nemecku podnik Arla vyvíja svoju činnosť najmä prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Hansa,

| — | Allgäuland je mliekarenské družstvo, ktoré vyrába sortiment syrov vyššej kvality a ďalšie mliekarenské výrobky, a to najmä v Nemecku. |
| --- | --- |

—

Allgäuland je mliekarenské družstvo, ktoré vyrába sortiment syrov vyššej kvality a ďalšie mliekarenské výrobky, a to najmä v Nemecku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---

| 23.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 279/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 279/37

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.6392 – Gores/Mexx)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

2011/C 279/10

| 1. | Komisii bolo 15. septembra 2011 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Gores Group LLC („Gores“, Spojené štáty americké) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Mexx European Holding BV („Mexx“, Holandsko). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 15. septembra 2011 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Gores Group LLC („Gores“, Spojené štáty americké) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Mexx European Holding BV („Mexx“, Holandsko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Gores: súkromný kapitálový investor v oblasti technológií, telekomunikácií, obchodných služieb, v priemyselnom a odevnom sektore, a to najmä v Spojených štátoch amerických a západnej Európe, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Gores: súkromný kapitálový investor v oblasti technológií, telekomunikácií, obchodných služieb, v priemyselnom a odevnom sektore, a to najmä v Spojených štátoch amerických a západnej Európe,

| — | Mexx: maloobchodný predaj odevov, obuvi a doplnkov a veľkoobchodný predaj odevov a obuvi v Európe a Severnej Amerike. |
| --- | --- |

—

Mexx: maloobchodný predaj odevov, obuvi a doplnkov a veľkoobchodný predaj odevov a obuvi v Európe a Severnej Amerike.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6392 – Gores/Mexx na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6392 – Gores/Mexx na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („Oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---