# Euroopa Liidu C 327/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.327.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide10. november 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.327.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 327

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide10. november 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee


  21. istungjärk toimus Budapestis (Ungari) 16.–18. mail 2011. |
| 2011/C 327/01 | Esmaspäeva, 16. mai 2011. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2011/C 327/02 | Teisipäeva, 17. mai 2011. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2011/C 327/03 | Kolmapäeva, 18. mai 2011. aasta istungi protokoll | 8 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee


  21. istungjärk toimus Budapestis (Ungari) 16.–18. mail 2011.

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee

21. istungjärk toimus Budapestis (Ungari) 16.–18. mail 2011.

2011/C 327/01

Esmaspäeva, 16. mai 2011. aasta istungi protokoll

1

2011/C 327/02

Teisipäeva, 17. mai 2011. aasta istungi protokoll

5

2011/C 327/03

Kolmapäeva, 18. mai 2011. aasta istungi protokoll

8

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepinguga loodud parlamentaarne ühisassamblee 21. istungjärk toimus Budapestis (Ungari) 16.–18. mail 2011.

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/1

---

ESMASPÄEVA, 16. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 327/01

Sisukord

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

| 1. | Päevakorra vastuvõtmine (AP100.908) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu protokolli (ELT C 126, 28. aprill 2011) kinnitamine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 15. mail 2011 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Küsimused komisjonile |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisjoni tegevus seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega |
| --- | --- |

6.

| 7. | Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eelarvetoetus kui vahend ametliku arenguabi osutamiseks AKV riikides Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) ja Enrique Guerrero Salomi raport |
| --- | --- |

8.

ESMASPÄEVA, 16. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00)

Pidulik avaistung

Assamblee ees astusid üles:

David Matongo, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, Louis Michel, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident, ja Pál Schmitt, Ungari Vabariigi president.

(Istungis tehti vaheaeg kell 12.20 ja istung jätkus kell 15.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et saadud on neli mitteparlamentaarse esindaja akrediteerimise taotlust. Kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikliga 1 tegi kaaspresident ettepaneku nimetatud esindajad akrediteerida ning kanda nende nimed protokolli lisasse.

1.   Päevakorra vastuvõtmine (AP100.908)

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu protokolli (ELT C 126, 28. aprill 2011) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 15. mail 2011 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 15. mai 2011. aasta koosoleku tulemused.

Võeti vastu järgmised otsused:

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised raportid: | Poliitikakomitee







  — | Raporti teema otsustatakse kirjalikus menetluses. |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised raportid:

Poliitikakomitee

—

Raporti teema otsustatakse kirjalikus menetluses.

| | Majandusarengu, rahandus- ja kaubanduskomitee







  — | Hindade volatiilsus, maailma põllumajandustoodete turgude toimimine ja mõju toiduga kindlustatusele AKV riikides. |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu, rahandus- ja kaubanduskomitee

—

Hindade volatiilsus, maailma põllumajandustoodete turgude toimimine ja mõju toiduga kindlustatusele AKV riikides.

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Kaevandustegevuse sotsiaalne ja keskkonnamõju AKV riikides. |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Kaevandustegevuse sotsiaalne ja keskkonnamõju AKV riikides.

| b) | Pärast poliitikakomiteega konsulteerimist vastu võetud muudatusettepanekud töökorra kohta tuleb esitada assambleele vastuvõtmiseks 18. mail. |
| --- | --- |

b)

Pärast poliitikakomiteega konsulteerimist vastu võetud muudatusettepanekud töökorra kohta tuleb esitada assambleele vastuvõtmiseks 18. mail.

| c) | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee koostatud deklaratsioon HIV/AIDSi kohta, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist, tuleb esitada assambleele ühisel heakskiidul vastuvõtmiseks 18. mail. |
| --- | --- |

c)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee koostatud deklaratsioon HIV/AIDSi kohta, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist, tuleb esitada assambleele ühisel heakskiidul vastuvõtmiseks 18. mail.

| d) | Juhatus arutab raporteid tundlikel inimõiguste teemadel, nagu üksikjuhtumid, ja võtab need vastu. Poliitikakomitee käsitleb sellealaseid üldisemaid teemasid. |
| --- | --- |

d)

Juhatus arutab raporteid tundlikel inimõiguste teemadel, nagu üksikjuhtumid, ja võtab need vastu. Poliitikakomitee käsitleb sellealaseid üldisemaid teemasid.

| e) | Kaaspresidendid teevad pressiavalduse olukorra kohta Madagaskaril. |
| --- | --- |

e)

Kaaspresidendid teevad pressiavalduse olukorra kohta Madagaskaril.

| f) | Kaaspresidendid kutsuvad Nigeri uue presidendi, parlamentaarse ühisassamblee endise liikme Mahamadou Issoufou parlamentaarse ühisassamblee 22. istungjärgule, mis peetakse Sierra Leones. |
| --- | --- |

f)

Kaaspresidendid kutsuvad Nigeri uue presidendi, parlamentaarse ühisassamblee endise liikme Mahamadou Issoufou parlamentaarse ühisassamblee 22. istungjärgule, mis peetakse Sierra Leones.

| g) | Juhatus saadab teabekogumise missiooni Ida-Timorisse, Isprasse (Itaalia), kõrgetasemelise foorumi abi tõhususe teemal Busani (Lõuna-Korea), Benini, Fidžile ja Côte d’Ivoire’i. |
| --- | --- |

g)

Juhatus saadab teabekogumise missiooni Ida-Timorisse, Isprasse (Itaalia), kõrgetasemelise foorumi abi tõhususe teemal Busani (Lõuna-Korea), Benini, Fidžile ja Côte d’Ivoire’i.

| h) | Juhatus saadab valimisvaatlusmissioonid Kongo Demokraatlikusse Vabariiki ja Sambiasse, tingimusel, et saadakse ametlikud kutsed ja – Euroopa Parlamendi puhul –, et ELi missioon on sinna reisinud. |
| --- | --- |

h)

Juhatus saadab valimisvaatlusmissioonid Kongo Demokraatlikusse Vabariiki ja Sambiasse, tingimusel, et saadakse ametlikud kutsed ja – Euroopa Parlamendi puhul –, et ELi missioon on sinna reisinud.

Kaaspresident teatas assambleele, et naiste foorum oli kokku tulnud laupäeva hommikul. Seda juhatasid koos Zita Gurmai ja Mo-Mamo Karerwa ning seal arutati globaliseerumise probleemidega kokku puutuvate naiste teemat.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute ja teiste kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis tuleb panna hääletamisele: teisipäev, 17. mai 2011 lõuna. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute ja teiste kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute kohta, mis tuleb panna hääletamisele: teisipäev, 17. mai 2011 lõuna.

| — | küsimused hääletusmeetodite kohta: kolmapäev, 18. mai 2011 kell 10.00 kirjalikult. |
| --- | --- |

—

küsimused hääletusmeetodite kohta: kolmapäev, 18. mai 2011 kell 10.00 kirjalikult.

Kaaspresident Matongo luges ette avalduse Nigeri uuelt presidendilt Mahamadou Issoufoult.

4.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Volinik tegi avalduse.

5.   Küsimused komisjonile

Komisjonile esitati kokku 33 küsimust.

Volinik oli eelnevalt vastanud küsimustele kirjalikult ja andis suulised vastused järgmistele täiendavatele küsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek Aafrika kümneaastase strateegia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek Aafrika kümneaastase strateegia kohta.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) ELi arengupoliitikat käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) ELi arengupoliitikat käsitleva komisjoni rohelise raamatu kohta.

| | Küsimus nr 7, mille esitas Waven William (Seišellid) arenguabi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Waven William (Seišellid) arenguabi kohta.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Gabi Zimmer toidu hindade ja spekulatsiooni kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Gabi Zimmer toidu hindade ja spekulatsiooni kohta.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Christa Klaß G8/G20 arenguabi algatuste kohta seoses kaitsetutele alaealistele ja noortele tütarlastele kaitse, hariduse ja õiguste tagamisega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Christa Klaß G8/G20 arenguabi algatuste kohta seoses kaitsetutele alaealistele ja noortele tütarlastele kaitse, hariduse ja õiguste tagamisega.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Michael Cashman (asendaja Françoise Castex) soolise võrdõiguslikkuse ja HIVd kandvate/AIDSi põdevate naiste kohta Sahara-taguses Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Michael Cashman (asendaja Françoise Castex) soolise võrdõiguslikkuse ja HIVd kandvate/AIDSi põdevate naiste kohta Sahara-taguses Aafrikas.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Catherine Bearder komisjoni kulu- ja tööjõuplaanide kohta Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraadis seoses tööga sotsiaalsektorites. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Catherine Bearder komisjoni kulu- ja tööjõuplaanide kohta Euroopa Komisjoni arengu ja koostöö peadirektoraadis seoses tööga sotsiaalsektorites.

| | Küsimus nr 24, mille esitas Françoise Castex pereplaneerimise kohta seoses G8 lubadustega emade ja laste tervishoiu alal. |
| --- | --- |

Küsimus nr 24, mille esitas Françoise Castex pereplaneerimise kohta seoses G8 lubadustega emade ja laste tervishoiu alal.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Jo Leinen veevarude tagamise kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Jo Leinen veevarude tagamise kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 33, mille esitas Musikari Kombo (Keenia) tuberkuloosi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 33, mille esitas Musikari Kombo (Keenia) tuberkuloosi kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas David Martin banaanituru kaasmeetmete kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas David Martin banaanituru kaasmeetmete kohta.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Linda McAvan puuvillatoetuskava ja arengupoliitika sidususe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Linda McAvan puuvillatoetuskava ja arengupoliitika sidususe kohta.

| | Küsimus nr 14, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) puuvilla kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) puuvilla kohta.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Fiona Hall) loodusõnnetuste ja AKV riikide kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Fiona Hall) loodusõnnetuste ja AKV riikide kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Horst Schnellhardt veterinaarravimite ja esmase veterinaarravi kättesaadavuse kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Horst Schnellhardt veterinaarravimite ja esmase veterinaarravi kättesaadavuse kohta Aafrikas.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Norbert Neuser universaalse energiavarustuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Norbert Neuser universaalse energiavarustuse kohta.

| | Küsimus nr 28, mille esitas Fiona Hall tagasipöördunud varjupaigataotlejate kohtlemise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 28, mille esitas Fiona Hall tagasipöördunud varjupaigataotlejate kohtlemise kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

| | Küsimus nr 29, mille esitas Olle Schmidt Cotonou lepingu ja Kuuba kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 29, mille esitas Olle Schmidt Cotonou lepingu ja Kuuba kohta.

| | Küsimus nr 30, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) (asendaja Tesfaye Daba) ELi kohustusevõtu kohta Põhja- ja Lõuna-Sudaani suhtes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 30, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) (asendaja Tesfaye Daba) ELi kohustusevõtu kohta Põhja- ja Lõuna-Sudaani suhtes.

| | Küsimus nr 31, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) valimiskriisi kohta Kesk-Aafrika Vabariigis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 31, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) valimiskriisi kohta Kesk-Aafrika Vabariigis.

| | Küsimus nr 32, mille esitas Elie Hoarau olukorra kohta Madagaskaril. |
| --- | --- |

Küsimus nr 32, mille esitas Elie Hoarau olukorra kohta Madagaskaril.

Küsimuste nr 8, 10, 11, 15, 20 ja 23 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

Küsimuste nr 2, 3, 4, 5, 22 ja 26 esitajaid ei olnud kohal.

6.   Komisjoni tegevus seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik viitas dokumendile, mis käsitleb komisjoni järelmeetmeid parlamentaarsel ühisassambleel Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik) vastu võetud resolutsioonide suhtes.

7.   Arutelu Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsiga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Volinik tegi sissejuhatava ettekande valitsemise, demokraatia ja arengu suhte kohta.

Sõnavõtjad: Rabindre T. Parmessar (Suriname), Olle Schmidt, Gay Mitchell, Maria da Graça Carvalho, Waven William (Seišellid), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Fatima Hajaig (Lõuna-Aafrika).

Volinik vastas liikmete küsimustele.

8.   Eelarvetoetus kui vahend ametliku arenguabi osutamiseks AKV riikides

Majandusarengu, rahandus- ja kaubanduskomitee

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) ja Enrique Guerrero Salomi raport

Enrique Guerrero Salom ja Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) esitasid oma raporti.

Volinik tegi sellel teemal avalduse.

Sõnavõtjad: Frank Engel, Françoise Castex, Waven William (Seišellid), Louis Michel, Job Yustino Ndugai (Tansaania), Robert Sturdy, Milner Tozaka (Saalomoni Saared), Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Elie Hoarau, Amadou Ciré Sall (Senegal), Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Patrice Tirolien, Michael Gahler, Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Michèle Striffler, Komi Selom Klassou (Togo), Denis Polisi (Rwanda), Musikari N. Kombo (Keenia), Assarid Imbarcaouane (Mali) ja Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik).

Arutelu lõpetasid Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) ja Enrique Guerrero Salom ning samuti volinik Piebalgs.

(Istung lõppes kell 18.15)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/5

---

TEISIPÄEVA, 17. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 327/02

Sisu

| 1. | Euroopa ühise põllumajanduspoliitika mõju AKV riikidele |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riikliku planeerimisministri ja liitvabariigi (Nigeeria) valitsuse riikliku planeerimiskomisjoni aseesimehe, AKV nõukogu eesistuja Shamsudeen Usmani avaldus |
| --- | --- |

2.

| 3. | Küsimused AKV nõukogule |
| --- | --- |

3.

| 4. | Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiireloomuline teema nr 1: olukord Côte d’Ivoire’is |
| --- | --- |

5.

| 6. | ÜRO IV konverents vähimarenenud riikide teemal (LDC IV) Istanbulis (Türgi) 9.–13. mail 2011 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ettevalmistused neljandaks kõrgetasemeliseks foorumiks abi tõhususe teemal Busanis (Lõuna-Korea) 2011. aasta lõpus
  Arutelu lõpetamine deklaratsiooniga (Euroopa Parlamendi liikmete Aafrika assotsiatsiooni (AWEPA) kuuluvate parlamendiliikmete osalusel) |
| --- | --- |

7.

Ettevalmistused neljandaks kõrgetasemeliseks foorumiks abi tõhususe teemal Busanis (Lõuna-Korea) 2011. aasta lõpus

Arutelu lõpetamine deklaratsiooniga (Euroopa Parlamendi liikmete Aafrika assotsiatsiooni (AWEPA) kuuluvate parlamendiliikmete osalusel)

| 8. | Riskid demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides
  Poliitikakomitee
  François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidti raport |
| --- | --- |

8.

Riskid demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides

Poliitikakomitee

François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidti raport

| 9. | Veesaaste
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Bobbo Hamatoukouri (Kamerun) ja Christa Klaßi raport |
| --- | --- |

9.

Veesaaste

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Bobbo Hamatoukouri (Kamerun) ja Christa Klaßi raport

| 10. | Olukord Ungaris ja naaberpiirkondades
  Seisukohtade vahetus Ungari veemajandusasutustega |
| --- | --- |

10.

Olukord Ungaris ja naaberpiirkondades

Seisukohtade vahetus Ungari veemajandusasutustega

TEISIPÄEVA, 17. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.00)

ISTUNGI JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

Kaaspresident teatas, et 17. mai on rahvusvaheline homofoobia- ja transfoobiavastane päev.

1.   Euroopa ühise põllumajanduspoliitika mõju AKV riikidele

Ilma resolutsioonita arutelu

Jerzy Plewa (Euroopa Komisjon) tegi ettekande.

Sõnavõtjad: Horst Schnellhardt, Linda McAvan, Netty Baldeh (Gambia), Liam Aylward, Rajesshree Kumaree Deerpalsing (Mauritius), François Alfonsi, Musikari Kombo (Keenia), James Nicholson, Amadou Ciré Sall (Senegal), Elie Hoarau, Giancarlo Scottà, Glen Noel (Granada), Waven William (Seišellid), Christa Klaß, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Zita Gurmai, Komi Klassou (Togo), Mariya Nedelcheva, Fatima Hajaig (Lõuna-Aafrika), Michèle Striffler ja Assarid Imbarcaouane (Mali).

Jerzy Plewa (Euroopa Komisjon) vastas küsimustele.

2.   Riikliku planeerimisministri ja liitvabariigi (Nigeeria) valitsuse riikliku planeerimiskomisjoni aseesimehe, AKV nõukogu eesistuja Shamsudeen Usmani avaldus

Shamsudeen Usman pöördus assamblee poole.

3.   Küsimused AKV nõukogule

Shamsudeen Usman vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek põgenike kohta ELi riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Filip Kaczmarek põgenike kohta ELi riikides.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Waven William (Seišellid) majanduspartnerluslepingute kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Waven William (Seišellid) majanduspartnerluslepingute kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Horst Schnelhardt laste kaasamist relvastatud konfliktidesse käsitleva fakultatiivse protokolli ratifitseerimise ja rakendamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Horst Schnelhardt laste kaasamist relvastatud konfliktidesse käsitleva fakultatiivse protokolli ratifitseerimise ja rakendamise kohta.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt Aafrika Liidu inim- ja rahvaste õiguste komisjoni juhtimise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Olle Schmidt Aafrika Liidu inim- ja rahvaste õiguste komisjoni juhtimise kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Ole Christensen kalanduspartnerluslepingute kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Ole Christensen kalanduspartnerluslepingute kohta.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) valimiskriisi kohta Kesk-Aafrika Vabariigis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) valimiskriisi kohta Kesk-Aafrika Vabariigis.

| | Küsimus nr 7, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Catherine Bearder) toiduga kindlustatuse ja agrokütuste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Catherine Bearder) toiduga kindlustatuse ja agrokütuste kohta.

| | Küsimus nr 7a, mille esitas Musikari Kombo (Keenia) puuetega inimesi käsitleva poliitika kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7a, mille esitas Musikari Kombo (Keenia) puuetega inimesi käsitleva poliitika kohta.

4.   Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Musa Hussein Naib (Eritrea), Horst Schnellhardt, Waven William (Seišellid), Musikari Kombo (Keenia), Amadou Ciré Sall (Senegal).

Shamsudeen Usman vastas küsimustele.

5.   Kiireloomuline teema nr 1: olukord Côte d’Ivoire’is

Michael Matthiessen (Euroopa välisteenistus) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) juhatasid arutelu sisse.

Sõnavõtjad: Maria da Graça Carvalho, Diomandé Gbaou (Côte d'Ivoire), Norbert Neuser, Louis Michel, Moses Kollie (Libeeria), Boris Mbuku Laka (Kongo Demokraatlik Vabariik), Fatima Hajaig (Lõuna-Aafrika), Gabriele Zimmer, Amadou Ciré Sall (Senegal), Giancarlo Scottà, Hamadaou Sylla (Mali), Mariya Nedelcheva, Netty Baldeh (Gambia), Catherine Bearder, Peter Šťastný, François Alfonsi, Michèle Striffler, Anna Záborská, Michael Matthiessen (Euroopa välisteenistus) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

6.   ÜRO IV konverents vähimarenenud riikide teemal (LDC IV) Istanbulis (Türgis) 9.–13. mail 2011

Ilma resolutsioonita arutelu

Cheick Sidi Diarra, ÜRO asepeasekretär, vähim arenenud riikide ja arenguriikide hulka kuuluvate väikeste saareriikide ÜRO kõrge esindaja ning vähim arenenud riikide teemalise ÜRO IV konverentsi peasekretär, tegi ettekande.

Sõnavõtjad: Cheick Sidi Diarra, Louis Michel, Filip Kaczmarek, Ole Christensen, Komi Klassou (Togo), Gabriele Zimmer, Musa Hussein Naib (Eritrea), Mariya Nedelcheva, Waven William (Seišellid), Anna Záborská, Olebile Gaborone (Botswana) ja Milner Tozaka (Saalomoni Saared).

Arutelu lõpetasid Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) ja Cheick Sidi Diarra.

(Istungis tehti vaheaeg kell 13.05 ja istung jätkus kell 15.00)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

7.   Ettevalmistused neljandaks kõrgetasemeliseks foorumiks abi tõhususe teemal Busanis (Lõuna-Korea) 2011. aasta lõpus

Arutelu lõpetamine deklaratsiooniga (Euroopa Parlamendi liikmete Aafrika assotsiatsiooni (AWEPA) kuuluvate parlamendiliikmete osalusel)

Jon Lomøy, OECD arengudirektoraadi direktor, ja Miet Smet, Euroopa Parlamendi liikmete Aafrika assotsiatsiooni (AWEPA) esimees, esitasid Busanis abi tõhususe teemal toimunud 4. kõrgetasemelise foorumi põhisõnumid.

Sõnavõtjad: Domenico Rosa (Euroopa Komisjon), Louis Michel, Filip Kaczmarek, Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Waven William (Seišellid), François Alfonsi, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), James Nicholson, Milner Tozaka (Saalomoni Saared), Gabriele Zimmer, N. Joyce Laboso (Keenia), Frank Engel, Mariya Nedelcheva, Hamadou Sylla (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mosambiik), Fatima Hajaig (Lõuna-Aafrika) ja Job Yustino Ndugai (Tansaania).

Arutelu lõpetasid Jon Lomøy (OECD), Miet Smet (AWEPA) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

8.   Riskid demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides

Poliitikakomitee

François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidti raport

François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidt esitasid oma raporti.

Sõnavõtjad: Domenico Rosa (Euroopa Komisjon), Mariya Nedelcheva, Piet Vanderwalt (Namiibia), David Martin, Apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), James Nicholson, Elie Hoarau, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Edit Bauer, Tesfaye Daba (Etioopia), Amadou Ciré Sall (Senegal), Glen Benedict Noel (Grenada), Emmanuel Kwasi Bandua (Ghana), Musikari N. Kombo (Keenia), Komi Selom Klassou (Togo) ja Donald Ramotar (Guyana).

Arutelu lõpetasid François Ibovi (Kongo Vabariik), Olle Schmidt, Michael Matthiessen (Euroopa välisteenistus) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

9.   Veesaaste

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Bobbo Hamatoukouri (Kamerun) ja Christa Klaßi raport

Bobbo Hamatoukour (Kamerun) ja Christa Klaß esitasid oma raporti.

Sõnavõtjad: Bruno Gatta (Euroopa Komisjon), Horst Schnellhardt, Jutta Haug, Milner Tozaka (Saalomoni Saared), Robert Sturdy, Fiona Hall, Waven William (Seišellid), Komi Selom Klassou (Togo), Musikari N. Kombo (Keenia), Maria da Graça Carvalho, Jo Leinen ja Hans-Peter Mayer.

Arutelu lõpetasid Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Christa Klaß ja Bruno Gatta (Euroopa Komisjon).

10.   Olukord Ungaris ja naaberpiirkondades

Arvamuste vahetus Ungari veemajandusasutustega

Illés Zoltán, Ungari maaelu arengu riigisekretär, tegi ettekande veemajanduse kohta Ungaris ja selle naaberriikides.

Sõnavõtjad: Edit Bauer, Olle Schmidt, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Michael Gahler ja Piet Vanderwalt (Namiibia).

Illés Zoltán vastas liikmete küsimustele.

(Istung lõppes kell 18.06)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 10.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/8

---

KOLMAPÄEVA, 18. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

2011/C 327/03

Sisu

| 1. | Esmaspäeva, 16. mai ja teisipäeva, 17. mai 2011. aasta protokollide kinnitamine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kiireloomuline teema nr 2: demokraatlikud meeleavaldused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärjed AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ungari välisministri, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja János Martonyi avaldus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule |
| --- | --- |

4.

| 5. | Arutelu Euroopa Liidu Nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud |
| --- | --- |

5.

| 6. | Raport 6. piirkondliku koosoleku kohta (Kesk-Aafrika), mis peeti Kamerunis 28.–29. aprillil 2011 |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kokkuvõtted töörühmade tegevusest |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee aruanne |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kolme alalise komitee esitatud raportites tehtud resolutsiooni ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta tehtud muudatusettepanekute hääletamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Deklaratsioonide hääletamine |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud küsimused |
| --- | --- |

13.

| 14. | AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. istungjärgu kuupäev ja koht |
| --- | --- |

14.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri |
| --- | --- |

I lisa

| II lisa | 16.–18. mail 2011 Budapestis (Ungari) toimunud 21. istungjärgul osalenute nimekiri |
| --- | --- |

II lisa

| III lisa | Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine |
| --- | --- |

III lisa

| IV lisa | Vastuvõetud tekstid |
| --- | --- |

IV lisa

| — | Resolutsioon, mis käsitleb riske demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides (AKV-EL/100.919/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon, mis käsitleb eelarvetoetust kui vahendit, et osutada ametlikku arenguabi AKV riikides (AKV-EL/100.900/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon veesaaste kohta (AKV-EL/100.915/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Côte d'Ivoire’is (AKV-EL/100.957/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (AKV-EL/100.958/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon neljanda kõrgetasemelise abi tulemuslikkuse foorumi kohta Busanis Lõuna-Koreas 2011. aastal |
| --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon, mis käsitleb ühinemist üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist |
| --- | --- |

—

| — | Vastavalt töökorra artiklile 34 juhatuse esitatud muudatusettepanekud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta |
| --- | --- |

—

KOLMAPÄEVA, 18. MAI 2011. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.00)

ISTUNGI JUHATAJA: David MATONGO

Kaaspresident

1.   Esmaspäeva, 16. mai ja teisipäeva, 17. mai 2011. aasta protokollide kinnitamine

Protokollid kinnitati.

2.   Kiireloomuline teema nr 2: demokraatlikud meeleavaldused Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärjed AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale

Michael Matthiessen (Euroopa välisteenistus) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) juhatasid arutelu sisse.

Sõnavõtjad: Mariya Nedelcheva, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Françoise Castex, Olle Schmidt, Piet Van der Walt (Namiibia), François Alfonsi, Douglas Slater (Saint Vincent ja Grenadiinid), James Nicholson, Waven William (Seišellid), Elie Hoarau, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Oreste Rossi, Amadou Ciré Sall (Senegal), Maria Da Graça Carvalho, Enrique Guerrero Salom, Glen Noel (Grenada), Edit Bauer, Netty Baldeh (Gambia), Zita Gurmai, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Donald Ramotar (Guyana), Assarid Imbarcaouane (Mali), Michael Mathiessen (Euroopa välisteenistus) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

3.   Ungari välisministri, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja János Martonyi avaldus

János Martonyi pöördus assamblee poole.

4.   Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule

János Martonyi vastas järgmistele küsimustele:

| | Küsimus nr 10, mille esitas Ibrahim Bundu (Sierra Leone) 10. Euroopa Arengufondi vahekokkuvõttest tulenevate lisaressursside kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Ibrahim Bundu (Sierra Leone) 10. Euroopa Arengufondi vahekokkuvõttest tulenevate lisaressursside kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Waven William (Seišellid) Euroopa Arengufondi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Waven William (Seišellid) Euroopa Arengufondi kohta.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Ole Christensen kalanduspartnerluslepingute kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Ole Christensen kalanduspartnerluslepingute kohta.

| | Küsimus nr 14, mille esitas David Martin piiritusjookide määruse (110/2008) määratluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas David Martin piiritusjookide määruse (110/2008) määratluse kohta.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Gabriele Zimmer rahvusvaheliste finantsasutuste põhimõtete ning WTO osutatud eri- ja diferentseeritud kohtlemise vahelise sidususe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Gabriele Zimmer rahvusvaheliste finantsasutuste põhimõtete ning WTO osutatud eri- ja diferentseeritud kohtlemise vahelise sidususe kohta.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Patrice Tirolien ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika sidususe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Patrice Tirolien ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika sidususe kohta.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Elie Hoarau India ookeani majanduspartnerluslepingu mandaadi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Elie Hoarau India ookeani majanduspartnerluslepingu mandaadi kohta.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika järjepidevuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Marielle de Sarnez (asendaja Olle Schmidt) ühise põllumajanduspoliitika ja arengupoliitika järjepidevuse kohta.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Tesfaye Daba (Etioopia) Euroopa välisteenistuse ning ELi–AKV partnerluse tuleviku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Tesfaye Daba (Etioopia) Euroopa välisteenistuse ning ELi–AKV partnerluse tuleviku kohta.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) Cotonou lepingu tuleviku kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) Cotonou lepingu tuleviku kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Michael Cashman (asendaja Patrice Tirolien) ELi võetud kohustuse kohta eraldada 2015. aastaks 0,7% kogurahvatulust ametlikuks arenguabiks. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Michael Cashman (asendaja Patrice Tirolien) ELi võetud kohustuse kohta eraldada 2015. aastaks 0,7% kogurahvatulust ametlikuks arenguabiks.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Catherine Bearder) toiduga kindlustatuse ja agrokütuste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Niccolò Rinaldi (asendaja Catherine Bearder) toiduga kindlustatuse ja agrokütuste kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Filip Kaczmarek põgenike kohta ELi riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Filip Kaczmarek põgenike kohta ELi riikides.

| | Küsimustele nr 20 ja 21 ei vastatud, sest esitajaid ei olnud kohal. |
| --- | --- |

Küsimustele nr 20 ja 21 ei vastatud, sest esitajaid ei olnud kohal.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Horst Schnellhardt laste kaasamist relvastatud konfliktidesse käsitleva fakultatiivse protokolli ratifitseerimise ja rakendamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Horst Schnellhardt laste kaasamist relvastatud konfliktidesse käsitleva fakultatiivse protokolli ratifitseerimise ja rakendamise kohta.

| | Küsimus nr 23, mille esitas Zita Gurmai aastateks 2010–2015 koostatud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 23, mille esitas Zita Gurmai aastateks 2010–2015 koostatud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava rakendamise kohta.

| | Küsimus nr 24, mille esitas Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) piraatluse kohta India ookeanis ning vajaduse kohta kõikehõlmava piirkondliku merejulgeoleku programmi järele. |
| --- | --- |

Küsimus nr 24, mille esitas Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius) piraatluse kohta India ookeanis ning vajaduse kohta kõikehõlmava piirkondliku merejulgeoleku programmi järele.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Fiona Hall tuumaohutuse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Fiona Hall tuumaohutuse kohta.

| | Küsimus nr 26, mille esitas Jo Leinen kliimaläbirääkimiste kohta Durbanis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 26, mille esitas Jo Leinen kliimaläbirääkimiste kohta Durbanis.

5.   Arutelu Euroopa Liidu Nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Olle Schmidt, Amadou Ciré Sall (Senegal), Rajeshree Kumaree Nita Deerpalsing (Mauritius), Komi Selom Klassou (Togo), Patrice Tirolien, Piet Van der Walt (Namiibia), Tesfaye Daba (Etioopia), Netty Baldeh (Gambia), Diomandé Gbaou (Côte d’Ivoire).

János Martonyi vastas küsimustele:

6.   Raport VI piirkondliku koosoleku kohta (Kesk-Aafrika), mis peeti Kamerunis 28.–29. aprillil 2011

Kaaspresident esitas koosoleku kohta suulise raporti.

Sõnavõtjad: Louis Michel, Bobbo Hamatoukour (Kamerun), Catherine Bearder, Olebile Gaborone (Botswana) ja Boris Mbuku Laka (Kongo Demokraatlik Vabariik).

7.   Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta

Raportöörid esitasid oma raportid kolme tööseminari kohta:

Rabindre Parmessar (Suriname):

Kliimamuutuse mõjud põllumajanduskeskkonnale – Visiit Ungari Teaduste Akadeemia põllumajandusuuringute instituuti

Anna Záborská:

Üldine juhtiv õppeprogramm, Pető meetod – Visiit Pető juhtiva õppe instituuti ja juhikoolituskolledžisse

Komi Selom Klassou (Togo):

Innovatsioon arengu jaoks: Ungari kulutõhusad ja kestlikud põllumajandus-, veemajandus- ja energialahendused

8.   Majandus- ja Sotsiaalkomitee raport

Brenda King, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee juhataja tegi ettekande.

(Istung katkestati kell 12.25, jätkus kell 15.00)

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

9.   Kolme alalise komitee esitatud raportites tehtud resolutsiooni ettepanekute hääletamine

Kaaspresident tuletab meele assamblees hääletamise korda.

| — | Riskid demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV riikides ja Euroopa Liidu liikmesriikides
  François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidti raport
  Poliitikakomitee (AKV-EL/100.919/11/lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 4 ja suuline muudatusettepanek lõike 26 kohta.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 3 ja suuline muudatusettepanek lõike 40 kohta.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Riskid demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV riikides ja Euroopa Liidu liikmesriikides

François Ibovi (Kongo Vabariik) ja Olle Schmidti raport

Poliitikakomitee (AKV-EL/100.919/11/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 4 ja suuline muudatusettepanek lõike 26 kohta.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 3 ja suuline muudatusettepanek lõike 40 kohta.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Eelarvetoetus kui vahend ametliku arenguabi osutamiseks AKV riikides
  Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) ja Enrique Guerrero Salomi raport
  Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.900/11/lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, suuline muudatusettepanek lõike 2 kohta, muudatusettepanek 4 (suulise muudatusettepanekuga), muudatusettepanek 5 (suulise muudatusettepanekuga), muudatusettepanek 6 (suulise muudatusettepanekuga).
  Tagasivõetud muudatusettepanekud: 2 ja 3.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Eelarvetoetus kui vahend ametliku arenguabi osutamiseks AKV riikides

Mohamed Abdallahi Ould Guelaye (Mauritaania) ja Enrique Guerrero Salomi raport

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee (AKV-EL/100.900/11/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, suuline muudatusettepanek lõike 2 kohta, muudatusettepanek 4 (suulise muudatusettepanekuga), muudatusettepanek 5 (suulise muudatusettepanekuga), muudatusettepanek 6 (suulise muudatusettepanekuga).

Tagasivõetud muudatusettepanekud: 2 ja 3.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Veesaaste
  Bobbo Hamatoukouri (Kamerun) ja Christa Klaßi raport
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100 915/11/lõplik)
  Muudatusettepanek 1 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Veesaaste

Bobbo Hamatoukouri (Kamerun) ja Christa Klaßi raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee (AKV-EL/100 915/11/lõplik)

Muudatusettepanek 1 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

10.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute hääletamine

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Côte d’Ivoire’is (AKV-EL/100.957/11/lõplik)
  Ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Côte d’Ivoire’is (AKV-EL/100.957/11/lõplik)

Ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (AKV-EL/100.958/11/lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, suuline muudatusettepanek lõike 9 kohta, lõike 10 esimese osa kohta, suuline muudatusettepanek volituse 12 kohta, suuline muudatusettepanek viimase volituse kohta.
  Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 3, 4, lõike 10 teise ja kolmanda osa kohta.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (AKV-EL/100.958/11/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, suuline muudatusettepanek lõike 9 kohta, lõike 10 esimese osa kohta, suuline muudatusettepanek volituse 12 kohta, suuline muudatusettepanek viimase volituse kohta.

Tagasilükatud muudatusettepanekud: 2, 3, 4, lõike 10 teise ja kolmanda osa kohta.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

11.   Parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta tehtud muudatusettepanekute hääletamine (AP.100.938/A/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanek: muudatusettepaneku 17 esimene osa.

Tagasilükatud muudatusettepanek: muudatusettepaneku 17 teine osa.

Vastavalt kodukorra artiklile 34 juhatuse esitatud muudatusettepanekud parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta võeti muudetud kujul vastu.

12.   Deklaratsioonide hääletamine

| — | Deklaratsioon neljanda kõrgetasemelise abi tõhususe teemalise foorumi kohta Busanis Lõuna-Koreas 2011. aastal
  Võeti vastu ühisel heakskiidul. |
| --- | --- |

—

Deklaratsioon neljanda kõrgetasemelise abi tõhususe teemalise foorumi kohta Busanis Lõuna-Koreas 2011. aastal

Võeti vastu ühisel heakskiidul.

| — | Deklaratsioon: Ühinemine üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist
  Võeti vastu ühisel heakskiidul.
  Robert Sturdy väljendab oma nõusolematust deklaratsiooni lõikega 6: Ühinemine üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist. |
| --- | --- |

—

Deklaratsioon: Ühinemine üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist

Võeti vastu ühisel heakskiidul.

Robert Sturdy väljendab oma nõusolematust deklaratsiooni lõikega 6: Ühinemine üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist.

13.   Muud küsimused

Sõnavõtjad: Netty Baldeh (Gambia), Gay Mitchell, Amadou Ciré Sall (Senegal) ja Zita Gurmai.

14.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 22. istungjärgu kuupäev ja koht

Kaaspresident tänab Ungari ametivõime külalislahkuse ja suurepärase korralduse eest ning kaassekretariaati ja kogu personali nende töö eest.

Parlamentaarse ühisassamblee 22. istungjärk toimub 21.–23. novembril 2011 Freetownis (Sierra Leone).

(Koosolek lõppes kell 15.30)

David MATONGO ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohamed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| MATONGO (SAMBIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| BOTSWANA (asepresident) | ARIF (asepresident) |
| BURUNDI (asepresident) | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| KAMERUN (esepresident) | HOARAU (asepresident) |
| Kongo (Vabariik) (asepresident) | KLAß (asepresident) |
| COOKI SAARED (asepresident) | NICHOLSON (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | McAVAN (asepresident) |
| JAMAICA (asepresident) | RONZULLI (asepresident) |
| LESOTHO (asepresident) | GOERENS (asepresident) |
| LIBEERIA (asepresident) | SPERONI (asepresident) |
| MALI (asepresident) | ROITHOVÁ (asepresident) |
| TANSAANIA (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| TUVALU (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| ROHENEEMESAARED | CARVALHO |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASA |
| TŠAAD | CASINI |
| KOMOORID | CASPARY |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) | CASTEX |
| CÔTE D’IVOIRE | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DELVAUX |
| EKVATORIAAL-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETHIOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| KEENIA | HALL |
| KIRIBATI | HÄNDEL |
| MADAGASKAR | HANNAN |
| MALAWI | HAUG |
| MARSHALLI SAARED (Vabariik) | JADOT |
| MAURITAANIA | JENSEN |
| MAURITIUS | JOLY |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | KACZMAREK |
| MOSAMBIIK | KORHOLA |
| NAMIIBIA | KUHN |
| NAURU (Vabariik) | LEGUTKO |
| NIGER | LE PEN |
| NIGEERIA | LÓPEZ AGUILAR |
| NIUE | McMILLAN-SCOTT |
| PALAU | MANDERS |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MARTIN |
| RWANDA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MATO ADROVER |
| SANTA LUĊIJA | MAYER |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEIŠELLID | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| LÕUNA-AAFRIKA | SCICLUNA |
| SUDAAN | SCOTTÀ |
| SURINAME | SENYSZYN |
| SVAASIMAA | STRIFFLER |
| IDA-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

MATONGO (SAMBIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

BOTSWANA (asepresident)

ARIF (asepresident)

BURUNDI (asepresident)

ŠŤASTNÝ (asepresident)

KAMERUN (esepresident)

HOARAU (asepresident)

Kongo (Vabariik) (asepresident)

KLAß (asepresident)

COOKI SAARED (asepresident)

NICHOLSON (asepresident)

GUYANA (asepresident)

McAVAN (asepresident)

JAMAICA (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

LESOTHO (asepresident)

GOERENS (asepresident)

LIBEERIA (asepresident)

SPERONI (asepresident)

MALI (asepresident)

ROITHOVÁ (asepresident)

TANSAANIA (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

TUVALU (asepresident)

RIVASI (asepresident)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

ROHENEEMESAARED

CARVALHO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASA

TŠAAD

CASINI

KOMOORID

CASPARY

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

CASTEX

CÔTE D’IVOIRE

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANI VABARIIK

DELVAUX

EKVATORIAAL-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETHIOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

KEENIA

HALL

KIRIBATI

HÄNDEL

MADAGASKAR

HANNAN

MALAWI

HAUG

MARSHALLI SAARED (Vabariik)

JADOT

MAURITAANIA

JENSEN

MAURITIUS

JOLY

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

KACZMAREK

MOSAMBIIK

KORHOLA

NAMIIBIA

KUHN

NAURU (Vabariik)

LEGUTKO

NIGER

LE PEN

NIGEERIA

LÓPEZ AGUILAR

NIUE

McMILLAN-SCOTT

PALAU

MANDERS

PAAPUA UUS-GUINEA

MARTIN

RWANDA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS JA NEVIS

MATO ADROVER

SANTA LUĊIJA

MAYER

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEIŠELLID

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

LÕUNA-AAFRIKA

SCICLUNA

SUDAAN

SCOTTÀ

SURINAME

SENYSZYN

SVAASIMAA

STRIFFLER

IDA-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| JEAN MARIE, SANTA LUĊIJA, kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| TAMAPUA (SAMOA), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| BENIN, aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO, Vabariik) | CASINI |
| GBAOU (CÔTE D'IVOIRE) | DE KEYSER |
| ABDI SAID (DJIBOUTI) | DURANT |
| DABA (ETIOOPIA) | FERREIRA, Elisa |
| KUBUABOLA (FIDŽI) | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| PEREIRA (GUINEA-BISSAU) | HANNAN |
| RAMOTAR (GUYANA) | HÄNDEL |
| HAITI | KACZMAREK |
| LEBAJOA (LESOTHO) | LE PEN |
| KOLLIE (LIBEERIA) | MANDERS |
| SERAMILA (MADAGASKAR) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| MALI | MOREIRA |
| VAN DER WALT (NAMIIBIA) | NEDELCHEVA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAAPUA UUS-GUINEA | SCOTTÀ |
| MUSA (SUDAAN) | SCHMIDT |
| PARMESSAR (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

JEAN MARIE, SANTA LUĊIJA, kaasesimees

CASA, kaasesimees

TAMAPUA (SAMOA), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

BENIN, aseesimees

CASTEX, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CALLANAN

IBOVI (KONGO, Vabariik)

CASINI

GBAOU (CÔTE D'IVOIRE)

DE KEYSER

ABDI SAID (DJIBOUTI)

DURANT

DABA (ETIOOPIA)

FERREIRA, Elisa

KUBUABOLA (FIDŽI)

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

PEREIRA (GUINEA-BISSAU)

HANNAN

RAMOTAR (GUYANA)

HÄNDEL

HAITI

KACZMAREK

LEBAJOA (LESOTHO)

LE PEN

KOLLIE (LIBEERIA)

MANDERS

SERAMILA (MADAGASKAR)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MALI

MOREIRA

VAN DER WALT (NAMIIBIA)

NEDELCHEVA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAAPUA UUS-GUINEA

SCOTTÀ

MUSA (SUDAAN)

SCHMIDT

PARMESSAR (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

MAJANDUSARENGU, RAHANDUS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokraatlik Vabariik), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| MUGAMBE (UGANDA), aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| BUNDU (SIERRA LEONE), aseesimees | ALVES, aseesimees |
| CARVALHO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKI SAARED | CASPARY |
| EKVATORIAAL-GUINEA | ENGEL |
| NAIB (ERITREA) | FORD |
| BANDUA (GHANA) | GOERENS |
| MAIR (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| NIGEERIA | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | ŠŤASTNÝ |
| HAJAIG (LÕUNA-AAFRIKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| ITALELI (TUVALU) | TIROLIEN |
| SIKOFA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

KUTEKALA KAAWA (KONGO, Demokraatlik Vabariik), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

MUGAMBE (UGANDA), aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

BUNDU (SIERRA LEONE), aseesimees

ALVES, aseesimees

CARVALHO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKI SAARED

CASPARY

EKVATORIAAL-GUINEA

ENGEL

NAIB (ERITREA)

FORD

BANDUA (GHANA)

GOERENS

MAIR (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

NIGEERIA

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

SLATER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELLID)

ŠŤASTNÝ

HAJAIG (LÕUNA-AAFRIKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

ITALELI (TUVALU)

TIROLIEN

SIKOFA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| KOMBO (KEENIA), aseesimees | BAUER, aseesimees |
| NOEL (GRENADA), aseesimees | NEDELCHEVA, aseesimees |
| THOMSON (BARBADOS) | BEARDER |
| GABORONE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| SANOU (BURKINA FASO) | COELHO |
| BURUNDI | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ROHENEEMESAARED | ESTARÀS FERRAGUT |
| TŠAAD | FERREIRA, João |
| KOMOORID | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| DOMINIKAANI VABARIIK | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA BISSAU | KLAß |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLI SAARED | McAVAN |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| TOZAKA (SAALOMONI SAARED) | RONZULLI |
| SOMAALIA | ROSSI |
| SVAASIMAA | SCHNELLHARDT |
| NDUGAI (TANSAANIA) | SENYSZYN |
| IDA-TIMOR | TOIA |
| KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO) | VLASÁK |
| VANUATU | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

KOMBO (KEENIA), aseesimees

BAUER, aseesimees

NOEL (GRENADA), aseesimees

NEDELCHEVA, aseesimees

THOMSON (BARBADOS)

BEARDER

GABORONE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

SANOU (BURKINA FASO)

COELHO

BURUNDI

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ROHENEEMESAARED

ESTARÀS FERRAGUT

TŠAAD

FERREIRA, João

KOMOORID

HALL

DOMINICA

HAUG

DOMINIKAANI VABARIIK

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA BISSAU

KLAß

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLI SAARED

McAVAN

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

TOZAKA (SAALOMONI SAARED)

RONZULLI

SOMAALIA

ROSSI

SVAASIMAA

SCHNELLHARDT

NDUGAI (TANSAANIA)

SENYSZYN

IDA-TIMOR

TOIA

KHAN (TRINIDAD JA TOBAGO)

VLASÁK

VANUATU

ZIMMER

---

II LISA

16.–18. MAIL 2011 BUDAPESTIS (UNGARI) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALENUTE NIMEKIRI

| MATONGO (Sambia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE FONTES PEREIRA (Angola)
  THOMSON (Barbados)
  DAYORI (Benin)
  GABORONE (Botswana) (asepresident)
  KABORE (Burkina Faso)
  KARERWA (Burundi) (asepresident)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)
  MALLOUM (Tšaad)
  MBUKU LAKA (Kongo, Demokraatlik Vabariik)
  Kongo (Vabariik) (asepresident)
  GBAOU (Côte d'Ivoire)
  SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)
  SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  DABA (Etioopia)
  KUBUABOLA (Fidži) (1)

  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  BANDUA (Ghana)
  NOEL (Grenada)
  PEREIRA (Guinea-Bissau)
  RAMOTAR (Guyana) (asepresident)
  MAIR (Jamaica) (asepresident)
  KOMBO (Keenia)
  LEBAJOA (Lesotho) (asepresident)
  KOLLIE (Libeeria) (asepresident)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)
  OULD GUELAYE (Mauritaania)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mosambiik)
  VAN DER WALT(Namiibia)
  TAMBUWAL (Nigeeria) (1)

  DEKENA (Paapua Uus-Guinea)
  POLISI (Rwanda) (VP)
  JEAN MARIE (Santa Luċija)
  SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid)
  TAMAPUA (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seišellid)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TOZAKA (Saalomoni Saared)
  HAJAIG (Lõuna-Aafrika)
  MUSA (Sudaan)
  PARMESSAR (Suriname)
  HLOPHE (Svaasimaa) (1)

  NDUGAI (Tansaania) (asepresident)
  SANTOS (Ida-Timor)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  KHAN (Trinidad ja Tobago)
  ITALELI (Tuvalu) (asepresident)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  AYLWARD (GRIESBECKi eest)
  BAUER
  BEARDER
  CARVALHO
  CASA (2)

  CASTEX
  CHRISTENSEN
  DAVID (DE MITA eest) (3), (4)

  ENGEL
  ESTARÀS FERRAGUT
  FISAS AYXELA (DELVAUX’ eest)
  GAHLER
  GUERRERO SALOM
  GURMAI (DE KEYSERi eest)
  HALL
  HANKISS (WIELAND’i eest) (3), (4)

  HAUG
  HOARAU (asepresident)
  KACZMAREK
  KLAß (asepresident)
  KORHOLA
  LEINEN (LÓPEZ AGUILARi eest)
  McAVAN (asepresident)
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

  MAYER
  MITCHELL
  MORGANTI (SPERONI eest)
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (asepresident) (3), (4)

  PONGA (CASPARY eest) (2), (4)

  RONZULLI (asepresident) (4)

  ROSSI
  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCOTTÀ
  ŠŤASTNÝ (asepresident)
  STRIFFLER
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND (2)

  ZÁBORSKA (CASINI eest)
  ZIMMER |
| VAATLEJAD: |
| KUUBA

  REGUEIFEROS LINARES |
| MADAGASKAR

  SERAMILA |
| NIGER

  ABARRY (1) |
| KUTSUTUD: |
| LÕUNA-SUDAAN

  ARIKO
  MUORWEL
  DAR BOTH
  AWERIAL
  LOGONGA
  IGGA
  OKECH
  YOKWE |

MATONGO (Sambia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

DE FONTES PEREIRA (Angola)

THOMSON (Barbados)

DAYORI (Benin)

GABORONE (Botswana) (asepresident)

KABORE (Burkina Faso)

KARERWA (Burundi) (asepresident)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)

MALLOUM (Tšaad)

MBUKU LAKA (Kongo, Demokraatlik Vabariik)

Kongo (Vabariik) (asepresident)

GBAOU (Côte d'Ivoire)

SOUBANEH ATTEYE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)

SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)

NAIB (Eritrea)

DABA (Etioopia)

KUBUABOLA (Fidži) (1)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

BANDUA (Ghana)

NOEL (Grenada)

PEREIRA (Guinea-Bissau)

RAMOTAR (Guyana) (asepresident)

MAIR (Jamaica) (asepresident)

KOMBO (Keenia)

LEBAJOA (Lesotho) (asepresident)

KOLLIE (Libeeria) (asepresident)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)

OULD GUELAYE (Mauritaania)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mosambiik)

VAN DER WALT(Namiibia)

TAMBUWAL (Nigeeria) (1)

DEKENA (Paapua Uus-Guinea)

POLISI (Rwanda) (VP)

JEAN MARIE (Santa Luċija)

SLATER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

TAMAPUA (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

TOZAKA (Saalomoni Saared)

HAJAIG (Lõuna-Aafrika)

MUSA (Sudaan)

PARMESSAR (Suriname)

HLOPHE (Svaasimaa) (1)

NDUGAI (Tansaania) (asepresident)

SANTOS (Ida-Timor)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

KHAN (Trinidad ja Tobago)

ITALELI (Tuvalu) (asepresident)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

AYLWARD (GRIESBECKi eest)

BAUER

BEARDER

CARVALHO

CASA (2)

CASTEX

CHRISTENSEN

DAVID (DE MITA eest) (3), (4)

ENGEL

ESTARÀS FERRAGUT

FISAS AYXELA (DELVAUX’ eest)

GAHLER

GUERRERO SALOM

GURMAI (DE KEYSERi eest)

HALL

HANKISS (WIELAND’i eest) (3), (4)

HAUG

HOARAU (asepresident)

KACZMAREK

KLAß (asepresident)

KORHOLA

LEINEN (LÓPEZ AGUILARi eest)

McAVAN (asepresident)

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (2), (3)

MAYER

MITCHELL

MORGANTI (SPERONI eest)

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (asepresident) (3), (4)

PONGA (CASPARY eest) (2), (4)

RONZULLI (asepresident) (4)

ROSSI

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCOTTÀ

ŠŤASTNÝ (asepresident)

STRIFFLER

STURDY

TIROLIEN

WIELAND (2)

ZÁBORSKA (CASINI eest)

ZIMMER

VAATLEJAD:

KUUBA

REGUEIFEROS LINARES

MADAGASKAR

SERAMILA

NIGER

ABARRY (1)

KUTSUTUD:

LÕUNA-SUDAAN

ARIKO

MUORWEL

DAR BOTH

AWERIAL

LOGONGA

IGGA

OKECH

YOKWE

Kohal viibisid ka:

ANGOLA

DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

TINGAO PEDRO

ULIPAMUE

VAHEKINI

BOTSWANA

MANGOLE

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA NABA

SANOU

BURUNDI

MWIDOGO

NDIKUMAKO

RWANKINEZA

SINDAYIGAYA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DAOUDA

KOMBO GBERI

OWONA KONO

TŠAAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGO (Demokraatlik Vabariik)

EZATY

KAMBAYI

KUTEKALA KAAWA

LOMBEYA

LUTUNDULU APALA

MABAYA GIZI AMINE

MATADI NENGA GAMANDA

NKONGO BUDINA NZAU

KONGO (Vabariik)

BETE-SIBA

IBARA

IBOVI

MENGA

MOUANGA NKEOUA

PASSI

CÔTE D'IVOIRE

ZINSOU

DJIBOUTI

OMAR ABDI SAID

ERITREA

TEKLE

ETIOOPIA

TADESSE

TOGA

YILALA

FIDŽI

VOCEA

GABON

KOUMBA SOUVI

MANGOUALA

M'BA

MELIGUE MENGWA

GHANA

ANTWI

YIADOM

GRENADA

FLETCHER

GUINEA-BISSAU

CORREIA

DA COSTA

EMBALO

FERANADES

GUYANA

GOMES

JAMAICA

GILBERT-ROBERTS

KEENIA

AFFEY

KEMBI-GITTURA

LABOSO

LESOTHO

TIHELI

LIBEERIA

BARCLAY

DUNAH

MALAWI

BANDA

CITEYEYE

MWALWANDA

NDISALE

NKHATA GAMBATULA

MALI

BA

CISSE

HAIDARA CISSE

SYLLA

MAURITAANIA

ABDELLA

BILAL

GUELADIO

OULD HAMOUD

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNESSEE

MOSAMBIIK

LUCAS

MALENDZA

MANUEL

NAMIIBIA

NAHOLO

NIGEERIA

ABDUL'AZIZ

ABDULLAHI

AHMED

AKWASHIKI

BARRAYA

SADA SOLI

PAAPUA UUS-GUINEA

TABERENG

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

SOW

SIERRA LEONE

JUMU

KAMARA

KARGBO

TORTO

SAALOMONI SAARED

MA'AHANUA

LÕUNA-AAFRIKA

MANAMELA

MULDER

SOOKLAL

SUDAAN

ABDEL MAGID AMIR

ABEL HALIM

HASSAN

OMER

OSMAN

SURINAME

ABDOEL

AJAISO

RATHIPAL

SOMOHARDJO

SVAASIMAA

NHLEKO

TANSAANIA

MWANJELWA

TOGO

GBONE

TONGA

KIOA

TUVALU

LEUELU

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

KIIZA

VANUATU

JOY

SAMBIA

SIKOTA

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

MUCHADA

AKV NÕUKOGU

USMAN, riikliku planeerimisministri ja liitvabariigi (Nigeeria) valitsuse riikliku planeerimiskomisjoni aseesimees, AKV ministrite nõukogu president

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

MARTONYI, Ungari välisminister, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja

AAFRIKA LIIT

IGUEH OFLEH

AKV SUURSAADIKUTE KOMITEE

BARAYA

EUROOPA KOMISJON

PIEBALGS, komisjoni arenguvolinik

PLEWA

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

MATTHIESSEN

EMSK

ANTHONY

CHIBONGA

KING

CTA

BOTO

AKV SEKRETARIAAT

CHAMBAS, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Viibis kohal 16. mail 2011.

(3)  Viibis kohal 17. mail 2011.

(4)  Viibis kohal 18. mail 2011.

---

III LISA

ESMASPÄEVA, 16. MAI 2011. AASTA ISTUNGI LISA

Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

| 1. | Fidži
  Ratu Inoke Kubuabola
  Välisminister ja rahvusvahelise koostöö minister
  Fidži Saarte Vabariik
  Delegatsiooni juht |
| --- | --- |

1.

Fidži

Ratu Inoke Kubuabola

Välisminister ja rahvusvahelise koostöö minister

Fidži Saarte Vabariik

Delegatsiooni juht

| 2. | Niger
  Tema Kõrgeausus Abdou Abarry
  Nigeri Vabariigi suursaadik
  Nigeri Suursaatkond
  Brüssel
  Delegatsiooni juht |
| --- | --- |

2.

Niger

Tema Kõrgeausus Abdou Abarry

Nigeri Vabariigi suursaadik

Nigeri Suursaatkond

Brüssel

Delegatsiooni juht

| 3. | Nigeeria
  Tema Kõrgeausus Usman Alhaji Baraya
  Nigeeria Liitvabariigi suursaadik
  Nigeeria Suursaatkond
  Brüssel
  Delegatsiooni juht |
| --- | --- |

3.

Nigeeria

Tema Kõrgeausus Usman Alhaji Baraya

Nigeeria Liitvabariigi suursaadik

Nigeeria Suursaatkond

Brüssel

Delegatsiooni juht

| 4. | Svaasimaa
  Tema Kõrgeausus Joel M. Nhleko
  Suursaadik
  Svaasimaa Kuningriigi Suursaatkond
  Brüssel
  Delegatsiooni juht |
| --- | --- |

4.

Svaasimaa

Tema Kõrgeausus Joel M. Nhleko

Suursaadik

Svaasimaa Kuningriigi Suursaatkond

Brüssel

Delegatsiooni juht

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

| — | Resolutsioon, mis käsitleb riske demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides (AKV-EL/100.919/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon, mis käsitleb eelarvetoetust kui vahendit, et osutada ametlikku arenguabi AKV riikides (AKV-EL/100.900/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon veesaaste kohta (AKV-EL/100.915/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon olukorra kohta Côte d'Ivoire’is (AKV-EL/100.957/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Resolutsioon demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale (AKV-EL/100.958/11/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon neljanda kõrgetasemelise abi tulemuslikkuse foorumi kohta Busanis Lõuna-Koreas 2011. aastal |
| --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon, mis käsitleb ühinemist üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist |
| --- | --- |

—

| — | Vastavalt töökorra artiklile 34 juhatuse esitatud muudatusettepanekud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorra kohta |
| --- | --- |

—

RESOLUTSIOON (1)

mis käsitleb riske demokraatia tulevikule ja põhiseaduslikule korrale AKV ja ELi riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal;

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta, eriti selle artikli 3 lõikeid 2 ja 10, artikleid 10, 14, 15, 18–21 ja 23–26;

võttes arvesse Aafrika Liidu deklaratsiooni demokraatlike valimiste korraldamise kohta Aafrikas (2002);

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingut (Cotonou lepingut) ja eriti selle artikli 9 lõiget 1, lõike 2 teist lõiku, lõiget 3, artikli 20 punkti d ja artikli 33 punkti a;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti artikleid 2, 10 (mis sätestab, et liidu toimimine põhineb esindusdemokraatial), artikli 11 lõiget 4, artikli 21 lõikeid 1 ja 2;

võttes arvesse 1994. aasta ELi–SADC koostöölepet;

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) poliitika-, kaitse- ja julgeolekualase koostöö protokolli, eriti artikleid 4 ja 5;

võttes arvesse Kariibi Ühenduse (CARICOM) 19. veebruari 1997. aasta kodanikuühiskonna hartat, eriti artiklit VI;

võttes arvesse ALO/AL deklaratsiooni demokraatlike valimiste korraldamise kohta Aafrikas – AHG deklaratsioon 1 (XXXVIII) – ja ALi suuniseid Aafrika Liidu valimisvaatluse ja jälgimise missioonidele – X/CL/35 (III) Lisa II;

võttes arvesse resolutsiooni etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides (ACP-EU/100.460/09/lõplik);

võttes arvesse resolutsiooni AKV ja ELi riikide valimiste ja valimisprotsesside kohta (ACP-EU/100.123/07/lõplik);

võttes arvesse Zimbabwe 15. septembri 2008. aasta üldist poliitilist kokkulepet;

võttes arvesse nõukogu otsust 13283/10, millega muudetakse ja pikendatakse otsuse 2007/641/EÜ (mis käsitleb AKV–ELi partnerluslepingu artikli 96 ja arengukoostöö rahastamisvahendi artikli 37 kohaste konsultatsioonide lõpetamist Fidži Saarte Vabariigiga) kohaldamisaega;

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV-EL/100.919/11/lõplik);

| A. | arvestades, et demokraatia ei ole võrdne majandusliku arengu tasemega, arvestades, et AKV riikidel ja ELil on ühised universaalsed väärtused ja põhimõtted demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste valdkonnas, arvestades, et demokraatia on ühiseks eesmärgiks ELi–AKV koostöö keskmes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatia ei ole võrdne majandusliku arengu tasemega, arvestades, et AKV riikidel ja ELil on ühised universaalsed väärtused ja põhimõtted demokraatia, hea valitsemistava ja inimõiguste valdkonnas, arvestades, et demokraatia on ühiseks eesmärgiks ELi–AKV koostöö keskmes;

| B. | arvestades, et demokraatia on poliitiline süsteem, kus suveräänsus tuleb rahvalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et demokraatia on poliitiline süsteem, kus suveräänsus tuleb rahvalt;

| C. | arvestades, et demokraatia ei seisne ainult vabaduse teoreetiliste tingimuste täitmises, vaid ka toimivas süsteemis, mis pakub kõigile kodanikele õiglasi ja kättesaadavaid vahendeid oma igapäevaelu parandamiseks; arvestades, et Euroopa Liit peaks olema teadlik sageli tõstatatud kriitikast, et ta keskendub kolmandate riikide olukorra hindamisel aeg-ajalt liialt demokraatia teoreetilistele aspektidele, unustades üle vaadata, millises ulatuses on saavutatud tõeline demokraatia; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia ei seisne ainult vabaduse teoreetiliste tingimuste täitmises, vaid ka toimivas süsteemis, mis pakub kõigile kodanikele õiglasi ja kättesaadavaid vahendeid oma igapäevaelu parandamiseks; arvestades, et Euroopa Liit peaks olema teadlik sageli tõstatatud kriitikast, et ta keskendub kolmandate riikide olukorra hindamisel aeg-ajalt liialt demokraatia teoreetilistele aspektidele, unustades üle vaadata, millises ulatuses on saavutatud tõeline demokraatia;

| D. | arvestades, et majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse otsimine ei tohi varju jätta demokraatlikke põhimõtteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse otsimine ei tohi varju jätta demokraatlikke põhimõtteid;

| E. | arvestades, et vabad ja õiglased valimised on väga tähtsad, kuid tõelise demokraatia jaoks ebapiisavad, sest demokraatia on järjekindel otsing, mis nõuab pluralismi, enamuse valitsemist ja vähemuste õiguste austamist, õigusriiki ja õigusraamistikku, mille raames ei tohi ükski osapool põhiseadust oma kasuks muuta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vabad ja õiglased valimised on väga tähtsad, kuid tõelise demokraatia jaoks ebapiisavad, sest demokraatia on järjekindel otsing, mis nõuab pluralismi, enamuse valitsemist ja vähemuste õiguste austamist, õigusriiki ja õigusraamistikku, mille raames ei tohi ükski osapool põhiseadust oma kasuks muuta;

| F. | arvestades, et võimu üleandmist ja põhiõigusi käsitlevad põhiseaduslikud normid ei tohi kunagi olla mitmetimõistetavad ega võimaldada juhuslikku tõlgendamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et võimu üleandmist ja põhiõigusi käsitlevad põhiseaduslikud normid ei tohi kunagi olla mitmetimõistetavad ega võimaldada juhuslikku tõlgendamist;

| G. | arvestades, et valimistejärgne valitsuse moodustamine hõlmab sageli märkimisväärseid riske demokraatiale, eriti kui sõlmitakse võimu jagamise kokkuleppeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valimistejärgne valitsuse moodustamine hõlmab sageli märkimisväärseid riske demokraatiale, eriti kui sõlmitakse võimu jagamise kokkuleppeid;

| H. | arvestades, et nii ELi kui ka AKV riigid on väga huvitatud demokraatia edasisest arendamisest ja õigesti toimivast põhiseaduslikust korrast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii ELi kui ka AKV riigid on väga huvitatud demokraatia edasisest arendamisest ja õigesti toimivast põhiseaduslikust korrast;

| I. | arvestades, et inim-, majanduslik ja sotsiaalareng võimaldab parlamentaarsel demokraatial kergemini toimida; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inim-, majanduslik ja sotsiaalareng võimaldab parlamentaarsel demokraatial kergemini toimida;

| J. | arvestades, et hea valitsemistava ja õigusriigi keskmes asub avalike suhete ja riiklike vahendite haldamise terviklikkus; arvestades, et poliitilised juhid peavad vastutama poliitiliselt ja juriidiliselt riiklike vahendite erakätesse sattumise eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hea valitsemistava ja õigusriigi keskmes asub avalike suhete ja riiklike vahendite haldamise terviklikkus; arvestades, et poliitilised juhid peavad vastutama poliitiliselt ja juriidiliselt riiklike vahendite erakätesse sattumise eest;

| K. | arvestades, et samad põhimõtted peavad kehtima üldiselt ega tohi sõltuda spetsiifilistest riiklikest või piirkondlikest „standarditest”, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et samad põhimõtted peavad kehtima üldiselt ega tohi sõltuda spetsiifilistest riiklikest või piirkondlikest „standarditest”,

I   Demokraatlikud põhimõtted

| 1. | rõhutab, et kindla demokraatia vundament seisneb õiguste universaalsuses, kõigi kodanike võrdsuses seaduse ees ja üksikisiku vabaduses; juhib tähelepanu sellele, et on põhjapanevalt tähtis, et austama peab riigi kõiki kultuure, religioone ja rahvusrühmi; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et kindla demokraatia vundament seisneb õiguste universaalsuses, kõigi kodanike võrdsuses seaduse ees ja üksikisiku vabaduses; juhib tähelepanu sellele, et on põhjapanevalt tähtis, et austama peab riigi kõiki kultuure, religioone ja rahvusrühmi;

| 2. | meenutab, et kõik demokraatlikud süsteemid põhinevad põhiseadusel ja sellega kaasneval õigusel, ja rõhutab, et tähtis on tagada õigussüsteemi sõltumatuse põhimõtte austamine; |
| --- | --- |

2.

meenutab, et kõik demokraatlikud süsteemid põhinevad põhiseadusel ja sellega kaasneval õigusel, ja rõhutab, et tähtis on tagada õigussüsteemi sõltumatuse põhimõtte austamine;

| 3. | rõhutab, et võimude (täidesaatev, seadusandlik, kohtuvõim) tasakaal on demokraatia rakendamise vältimatu tingimus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et võimude (täidesaatev, seadusandlik, kohtuvõim) tasakaal on demokraatia rakendamise vältimatu tingimus;

| 4. | toonitab, et tähtis on korrapäraselt pidada nõu rahvaga vabade, õiglaste ja moonutamata valimiste ja referendumite abil, millele eelnevad informatsioonikampaaniad ja debatid; |
| --- | --- |

4.

toonitab, et tähtis on korrapäraselt pidada nõu rahvaga vabade, õiglaste ja moonutamata valimiste ja referendumite abil, millele eelnevad informatsioonikampaaniad ja debatid;

| 5. | rõhutab pluralistliku parteisüsteemi ja opositsioonistaatuse selge määratluse tähtsust; |
| --- | --- |

5.

rõhutab pluralistliku parteisüsteemi ja opositsioonistaatuse selge määratluse tähtsust;

| 6. | toonitab ELi ja AKV riikide ühiseid väärtusi ja eesmärke demokraatia ja hea valitsemistava kujul; rõhutab siiski, et kõikidel riikidel on oma kultuurilised ja ajaloolised eripärad ja et neid erinevusi tuleb austada; |
| --- | --- |

6.

toonitab ELi ja AKV riikide ühiseid väärtusi ja eesmärke demokraatia ja hea valitsemistava kujul; rõhutab siiski, et kõikidel riikidel on oma kultuurilised ja ajaloolised eripärad ja et neid erinevusi tuleb austada;

| 7. | rõhutab, et ühiskond ei saa olla tõeliselt demokraatlik ilma iseseisva, vaba ja pluralistliku meediata; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et ühiskond ei saa olla tõeliselt demokraatlik ilma iseseisva, vaba ja pluralistliku meediata;

| 8. | kutsub üles valvsusele nii ELi kui ka AKV riikide valimissüsteeme silmas pidades; hoiatab tegevuste eest, nagu valimisringkondade piiride ebaloomulikule kujule muutmine (gerrymandering), valimisnimekirjade manipuleerimine, konstitutsioonikohtunike erapoolikus või vaidlused valimistulemuste üle ja põhiseaduse kujundamine või muutmine selliseks, et see vastaks võimulolijate taotlustele; |
| --- | --- |

8.

kutsub üles valvsusele nii ELi kui ka AKV riikide valimissüsteeme silmas pidades; hoiatab tegevuste eest, nagu valimisringkondade piiride ebaloomulikule kujule muutmine (gerrymandering), valimisnimekirjade manipuleerimine, konstitutsioonikohtunike erapoolikus või vaidlused valimistulemuste üle ja põhiseaduse kujundamine või muutmine selliseks, et see vastaks võimulolijate taotlustele;

| 9. | rõhutab, et valimised ja esindusdemokraatia ei tohi olla probleemiks, vaid lahenduseks, mis tähendab, et:






  — | nad peavad olema vabad ja õiglased; |
| --- | --- | --- |

9.

rõhutab, et valimised ja esindusdemokraatia ei tohi olla probleemiks, vaid lahenduseks, mis tähendab, et:

—

nad peavad olema vabad ja õiglased;

| — | kaotaja peab valimistulemusi tunnistama ja võib neid ainult põhiseaduslike vahendite abil vaidlustada; |
| --- | --- |

—

kaotaja peab valimistulemusi tunnistama ja võib neid ainult põhiseaduslike vahendite abil vaidlustada;

| — | enamus peab austama vähemusi, võimude lahusust ja õigussüsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

—

enamus peab austama vähemusi, võimude lahusust ja õigussüsteemi sõltumatust;

| 10. | rõhutab tungivat vajadust lahendada igapäevaelu probleeme, nt vaesus, ligipääsetavate tervishoiuteenuste vähesus ja korruptsioon, mis annavad oma osa sellesse, et elanikkond leiab, et demokraatia ei ole parandanud nende igapäevaelu; |
| --- | --- |

10.

rõhutab tungivat vajadust lahendada igapäevaelu probleeme, nt vaesus, ligipääsetavate tervishoiuteenuste vähesus ja korruptsioon, mis annavad oma osa sellesse, et elanikkond leiab, et demokraatia ei ole parandanud nende igapäevaelu;

II   Demokraatlikud institutsioonid

| 11. | toonitab selge võimude tasakaalu ja lahususe tähtsust; |
| --- | --- |

11.

toonitab selge võimude tasakaalu ja lahususe tähtsust;

| 12. | nõuab, et põhiseadused määratleksid selgelt võimude lahususe kohased eeskirjad ja täpsustaksid vastavat institutsionaalset raamistikku; suhtub reservatsioonidega paindlikesse põhiseadustesse, mida sageli muudetakse; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et põhiseadused määratleksid selgelt võimude lahususe kohased eeskirjad ja täpsustaksid vastavat institutsionaalset raamistikku; suhtub reservatsioonidega paindlikesse põhiseadustesse, mida sageli muudetakse;

| 13. | rõhutab parlamentide rolli järelevalves täidesaatva võimu üle; |
| --- | --- |

13.

rõhutab parlamentide rolli järelevalves täidesaatva võimu üle;

| 14. | loodab, et AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee hakkab mängima olulist rolli parlamenditöö valdkonnas arvamuste, kogemuste ja tavade vahetuses; |
| --- | --- |

14.

loodab, et AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee hakkab mängima olulist rolli parlamenditöö valdkonnas arvamuste, kogemuste ja tavade vahetuses;

| 15. | pooldab institutsioonide ja mehhanismide loomist, mis väldiksid omandi monopole ja korruptsiooni; |
| --- | --- |

15.

pooldab institutsioonide ja mehhanismide loomist, mis väldiksid omandi monopole ja korruptsiooni;

| 16. | soovitab määratleda selgelt poliitilise õigusjärgluse eeskirjad, hoiatades samas kergesti muudetavate põhiseaduste eest; |
| --- | --- |

16.

soovitab määratleda selgelt poliitilise õigusjärgluse eeskirjad, hoiatades samas kergesti muudetavate põhiseaduste eest;

| 17. | pooldab põhiseaduslike põhiõiguste sätestamist sel viisil, et kõiki lubatud piiranguid määratletakse ja piiritletakse selgelt ja et need piirangud on tingitud rangelt avalikust huvist; |
| --- | --- |

17.

pooldab põhiseaduslike põhiõiguste sätestamist sel viisil, et kõiki lubatud piiranguid määratletakse ja piiritletakse selgelt ja et need piirangud on tingitud rangelt avalikust huvist;

| 18. | tunnistab, et kuigi võimu jagamise kokkulepped võivad olla kasulikud sügavate kriiside korral, võib kõnealuseid meetmeid võtta ainult väga erakorralistes tingimustes ja piiratud perioodiks; rõhutab, et võimu jagamine võib viia tõelise, kriitilise opositsiooni puudumiseni, nagu on ilmne nt Zimbabwes ja Keenias; toonitab, et võimu jagamine erineb oluliselt koalitsioonivalitsusest; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et kuigi võimu jagamise kokkulepped võivad olla kasulikud sügavate kriiside korral, võib kõnealuseid meetmeid võtta ainult väga erakorralistes tingimustes ja piiratud perioodiks; rõhutab, et võimu jagamine võib viia tõelise, kriitilise opositsiooni puudumiseni, nagu on ilmne nt Zimbabwes ja Keenias; toonitab, et võimu jagamine erineb oluliselt koalitsioonivalitsusest;

| 19. | hoiatab, et võimu jaotamist võimu jagamise kokkulepete alusel ei määratleta kunagi selgelt, mis tekitab veelgi konflikte, riskiga, et kodanikuühiskonna arvamust ignoreeritakse, sest kõnealused kokkulepped on sageli erakondade eliidi vahelised kokkulepped; |
| --- | --- |

19.

hoiatab, et võimu jaotamist võimu jagamise kokkulepete alusel ei määratleta kunagi selgelt, mis tekitab veelgi konflikte, riskiga, et kodanikuühiskonna arvamust ignoreeritakse, sest kõnealused kokkulepped on sageli erakondade eliidi vahelised kokkulepped;

| 20. | rõhutab, et opositsiooni staatus on demokraatia teostamiseks olemusliku tähtsusega, nagu ka ranged erakondade rahastamise nõuded; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et opositsiooni staatus on demokraatia teostamiseks olemusliku tähtsusega, nagu ka ranged erakondade rahastamise nõuded;

| 21. | meenutab, et valimiskampaaniate ajal peab riiklike vahendite kasutamist rangelt kontrollima; |
| --- | --- |

21.

meenutab, et valimiskampaaniate ajal peab riiklike vahendite kasutamist rangelt kontrollima;

| 22. | toonitab, et kõik valimised peavad olema vabad, õiglased ja moonutamata ning tulemusi peab väga täpselt austama; rõhutab, et katsed kasutada valimisi vahendina ohustavad demokraatiat; |
| --- | --- |

22.

toonitab, et kõik valimised peavad olema vabad, õiglased ja moonutamata ning tulemusi peab väga täpselt austama; rõhutab, et katsed kasutada valimisi vahendina ohustavad demokraatiat;

III   Demokraatlikud väljakutsed

| 23. | tervitab demokraatlike valimiste suurenemist Aafrika mandril, nõudes samas tihedate valimisvaatluste jätkamist, mitte ainult valimiste ajal ja eel, vaid ühtlasi ja ennekõike ka valimiste järel ja rõhutab veelkord keskset rolli, mida mängivad sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid, sh rahanduslik tugi; rõhutab, et viimased on sageli alarahastatud; toonitab, et tähtis on tagada valimiste jälgimine pädevate riiklike ja rahvusvaheliste asutuste poolt; |
| --- | --- |

23.

tervitab demokraatlike valimiste suurenemist Aafrika mandril, nõudes samas tihedate valimisvaatluste jätkamist, mitte ainult valimiste ajal ja eel, vaid ühtlasi ja ennekõike ka valimiste järel ja rõhutab veelkord keskset rolli, mida mängivad sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid, sh rahanduslik tugi; rõhutab, et viimased on sageli alarahastatud; toonitab, et tähtis on tagada valimiste jälgimine pädevate riiklike ja rahvusvaheliste asutuste poolt;

| 24. | soovitab demokraatia edendamiseks meetmeid, et tagada kodanikuõiguste esilekerkimine selle kõigis poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes mõõdetes spetsiifiliste eeskirjade paketi ja kõrgekvaliteedilise haridussüsteemi abil; |
| --- | --- |

24.

soovitab demokraatia edendamiseks meetmeid, et tagada kodanikuõiguste esilekerkimine selle kõigis poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes mõõdetes spetsiifiliste eeskirjade paketi ja kõrgekvaliteedilise haridussüsteemi abil;

| 25. | rõhutab armee positiivset rolli Guinea ja Nigeri demokraatliku ülemineku tagamisel; loodab, et kõik üleminekuvõimude liikmed hoiduvad demokraatia taastamiseks valimistel kandideerimast; |
| --- | --- |

25.

rõhutab armee positiivset rolli Guinea ja Nigeri demokraatliku ülemineku tagamisel; loodab, et kõik üleminekuvõimude liikmed hoiduvad demokraatia taastamiseks valimistel kandideerimast;

| 26. | mõistab hukka mõne AKV riigi juhi puudulikku pühendumist demokraatlikele väärtustele, mis tihti peegeldub traditsiooni pühitsetud suveräänsuse domineerimises; |
| --- | --- |

26.

mõistab hukka mõne AKV riigi juhi puudulikku pühendumist demokraatlikele väärtustele, mis tihti peegeldub traditsiooni pühitsetud suveräänsuse domineerimises;

| 27. | taunib ELi vaatlusrühmade puudumist varasematelt valimistelt, nt viimastelt valimistelt Rwandas, ja nõuab AKV–ELi iseseisvate ühismissioonide suurendamist tulevikus, mis ühendavad kahe osapoole laiaulatuslikke ja eripalgelisi kogemusi; rõhutab AKV maade rahvuslike esindajate ja ELi koostöö märkimisväärset lisandväärtust nende missioonide vältel; |
| --- | --- |

27.

taunib ELi vaatlusrühmade puudumist varasematelt valimistelt, nt viimastelt valimistelt Rwandas, ja nõuab AKV–ELi iseseisvate ühismissioonide suurendamist tulevikus, mis ühendavad kahe osapoole laiaulatuslikke ja eripalgelisi kogemusi; rõhutab AKV maade rahvuslike esindajate ja ELi koostöö märkimisväärset lisandväärtust nende missioonide vältel;

| 28. | taunib ohtu, mida kujutab endast demokraatiale korruptsioon, ka ELi siseselt; |
| --- | --- |

28.

taunib ohtu, mida kujutab endast demokraatiale korruptsioon, ka ELi siseselt;

| 29. | hoiatab põhiseaduslike reformide või valimissüsteemi muutmise eest, mis kehtestatakse seadusandlikul tasandil just enne eelseisvaid valimisi, ja rõhutab, et niisugused muudatused võivad mõjutada hääletustulemusi; |
| --- | --- |

29.

hoiatab põhiseaduslike reformide või valimissüsteemi muutmise eest, mis kehtestatakse seadusandlikul tasandil just enne eelseisvaid valimisi, ja rõhutab, et niisugused muudatused võivad mõjutada hääletustulemusi;

| 30. | tunnustab teisest küljest parlamentide järjest tugevnevat positsiooni mitmetes riikides, Nigeeria parlamendi 2006. aasta silmatorkavat vastupanu presidendi kolmandat ametiaega võimaldavatele põhiseaduse muudatustele; julgustab rahvusparlamentide poolt väljendatavate seisukohtade alaseid korrapäraseid konsultatsioone ja arutelusid; |
| --- | --- |

30.

tunnustab teisest küljest parlamentide järjest tugevnevat positsiooni mitmetes riikides, Nigeeria parlamendi 2006. aasta silmatorkavat vastupanu presidendi kolmandat ametiaega võimaldavatele põhiseaduse muudatustele; julgustab rahvusparlamentide poolt väljendatavate seisukohtade alaseid korrapäraseid konsultatsioone ja arutelusid;

| 31. | tervitab rahulikke presidendivalimisi Nigeris märtsis 2011. aastal ja rõhutab, et see on oluline tähis demokraatiale ülemineku protsessis; tervitab samuti 2011. aasta jaanuaris toimunud hästikorraldatud ja rahulikku referendumit Lõuna-Sudaani iseseisvuse üle, mis näitas kahe osapoole tahet lahendada iseseisvuse küsimus rahumeelsel teel; |
| --- | --- |

31.

tervitab rahulikke presidendivalimisi Nigeris märtsis 2011. aastal ja rõhutab, et see on oluline tähis demokraatiale ülemineku protsessis; tervitab samuti 2011. aasta jaanuaris toimunud hästikorraldatud ja rahulikku referendumit Lõuna-Sudaani iseseisvuse üle, mis näitas kahe osapoole tahet lahendada iseseisvuse küsimus rahumeelsel teel;

| 32. | mõistab hukka tõsiasja, et Côte d’Ivoire’i president Laurent Gbagbo, kelle ametiaeg lõppes, keeldub tunnistamast sõltumatu valimiskomisjoni väljakuulutatud ja ÜRO poolt tõendatud valimistulemusi; |
| --- | --- |

32.

mõistab hukka tõsiasja, et Côte d’Ivoire’i president Laurent Gbagbo, kelle ametiaeg lõppes, keeldub tunnistamast sõltumatu valimiskomisjoni väljakuulutatud ja ÜRO poolt tõendatud valimistulemusi;

| 33. | toetab kodanike õigust avaldada oma soovi poliitiliste muutuste järele rahumeelsete meeleavalduste abil ja toetab diktatuuri tingimustes elavate inimeste demokraatlikke massimeeleavalduste liikumisi; mõistab hukka igasuguse ebaproportsionaalse relvajõudude rakendamise nende meeleavalduste mahasurumiseks; |
| --- | --- |

33.

toetab kodanike õigust avaldada oma soovi poliitiliste muutuste järele rahumeelsete meeleavalduste abil ja toetab diktatuuri tingimustes elavate inimeste demokraatlikke massimeeleavalduste liikumisi; mõistab hukka igasuguse ebaproportsionaalse relvajõudude rakendamise nende meeleavalduste mahasurumiseks;

IV   Konkreetsed meetmed

| 34. | tervitab Lissaboni lepingu jõustumist, mis laiendab Euroopa Parlamendi pädevusi, et tõhustada parlamendi tegevuse demokraatlikku mõõdet; |
| --- | --- |

34.

tervitab Lissaboni lepingu jõustumist, mis laiendab Euroopa Parlamendi pädevusi, et tõhustada parlamendi tegevuse demokraatlikku mõõdet;

| 35. | kutsub kõiki riike üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja taunib tõsiasja, et mitmes AKV riigis ei ole mõttevabadus ja kultuurilised õigused piisavalt tagatud; kutsub üles ühistele aruteludele nende teemavaldkondade üle ELi liikmesriikide ja AKV riikide vahel; |
| --- | --- |

35.

kutsub kõiki riike üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ja taunib tõsiasja, et mitmes AKV riigis ei ole mõttevabadus ja kultuurilised õigused piisavalt tagatud; kutsub üles ühistele aruteludele nende teemavaldkondade üle ELi liikmesriikide ja AKV riikide vahel;

| 36. | toetab Aafrika Liidu, Kariibi Ühenduse, Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu, valitsustevahelise arenguameti ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse jõupingutusi ja tunnustab nende töö tähtsust ning tervitab algatusi nagu PIANZEA (2); juhib tähelepanu vajadusele konkreetsete meetmete järele, nagu täiendavate valimisvaatlejate väljaõpetamine valitsustevahelise arenguameti ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse raamistikus; |
| --- | --- |

36.

toetab Aafrika Liidu, Kariibi Ühenduse, Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu, valitsustevahelise arenguameti ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse jõupingutusi ja tunnustab nende töö tähtsust ning tervitab algatusi nagu PIANZEA (2); juhib tähelepanu vajadusele konkreetsete meetmete järele, nagu täiendavate valimisvaatlejate väljaõpetamine valitsustevahelise arenguameti ja Lõuna-Aafrika Arenguühenduse raamistikus;

| 37. | rõhutab vajadust tugevdada väljaõppe ja ümberõppe abil nende sisemist suutlikkust, kes on seatud juhtima demokraatlikke institutsioone ja ametiasutusi (konstitutsioonikohus, sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid), mis osalevad valimiste korraldamises, pidades silmas valimisprotsessi erinevate toimingute ühtlustamist seal, kus võimalik, ja ohtude vältimist, mis viivad sageli valimisjärgsete kriisideni; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust tugevdada väljaõppe ja ümberõppe abil nende sisemist suutlikkust, kes on seatud juhtima demokraatlikke institutsioone ja ametiasutusi (konstitutsioonikohus, sõltumatud riiklikud valimiskomisjonid), mis osalevad valimiste korraldamises, pidades silmas valimisprotsessi erinevate toimingute ühtlustamist seal, kus võimalik, ja ohtude vältimist, mis viivad sageli valimisjärgsete kriisideni;

| 38. | nõuab demokraatia kontseptsiooni alase harimise suurendamist AKV ja ELi riikides; kohustub uurima võimalikke meetmeid parlamentaarse ühisassamblee raames; |
| --- | --- |

38.

nõuab demokraatia kontseptsiooni alase harimise suurendamist AKV ja ELi riikides; kohustub uurima võimalikke meetmeid parlamentaarse ühisassamblee raames;

| 39. | innustab ELi ja AKV liikmesriike tegema jõupingutusi, jagamaks parimat tava konstitutsiooniõiguse alal, nt korraldades vastastikuseid ekspertide tasandi vahetusmissioone; |
| --- | --- |

39.

innustab ELi ja AKV liikmesriike tegema jõupingutusi, jagamaks parimat tava konstitutsiooniõiguse alal, nt korraldades vastastikuseid ekspertide tasandi vahetusmissioone;

| 40. | kohustub jätkama demokraatlike trendide jälgimist ja kinnitab veel kord vajadust rakendada Cotonou’ lepingu artikli 96 kohaselt asjakohaseid meetmed, kui mõni ELi või AKV liikmesriik on oma kohustusi rikkunud, nagu tegi hiljuti Euroopa Liidu Nõukogu Madagaskari ja Fidži suhtes; |
| --- | --- |

40.

kohustub jätkama demokraatlike trendide jälgimist ja kinnitab veel kord vajadust rakendada Cotonou’ lepingu artikli 96 kohaselt asjakohaseid meetmed, kui mõni ELi või AKV liikmesriik on oma kohustusi rikkunud, nagu tegi hiljuti Euroopa Liidu Nõukogu Madagaskari ja Fidži suhtes;

| 41. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidu Komisjonile ja üleaafrikalisele parlamendile. |
| --- | --- |

41.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidu Komisjonile ja üleaafrikalisele parlamendile.

RESOLUTSIOON (3)

mis käsitleb eelarvetoetust kui vahendit, et osutada ametlikku arenguabi AKV riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal;

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse AKV–EÜ koostöölepingut, mis sõlmiti Cotonous 23. juunil 2000. aastal ja mis vaadati läbi 2005. ja 2010. aastal, ja eriti selle artikleid 1, 2, 9, 33 ja 61;

võttes arvesse ÜRO 18. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, mis määratleb aastatuhande arengueesmärgid (MDG) kui rahvusvahelise üldsuse ühised sihid vaesuse kõrvaldamiseks;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni „Ühinenud saavutamaks aastatuhande arengueesmärke”, mis võeti vastu aastatuhande arengueesmärkide alasel tippkohtumisel, mis toimus 20.–22. septembril 2010. aastal New Yorgis;

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava;

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses;

võttes arvesse 2010. aasta aastaruannet, mis käsitleb Euroopa Ühenduse arengut ja välisabipoliitikat ning selle rakendamist 2009. aastal;

võttes arvesse 19. oktoobri 2010. aasta komisjoni rohelist raamatut „Kolmandatele riikidele antava ELi eelarvetoetuse tulevik”;

võttes arvesse 9. novembri 2010. aasta (4) Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) tegevuste kohta;

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 11/2010 „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna 15. juuli 2010. a uurimust „Eelarvetoetuse järelevalve arengumaades: arengumaade riiklike eelarvetoetuse kontrollmehhanismide võrdlev analüüs”;

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 28. novembril 2008. aastal Port Moresbys (5) vastu võetud resolutsiooni abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta;

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/100.900/11/lõplik),

| A. | arvestades, et AKV–ELi arengu rahastamise koostöö on partnerlus, mis põhineb AKV riikide arengustrateegiatel ja vastastikustel õigustel ja kohustustel, mis tagavad abi tõhususe ja kooskõlastamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et AKV–ELi arengu rahastamise koostöö on partnerlus, mis põhineb AKV riikide arengustrateegiatel ja vastastikustel õigustel ja kohustustel, mis tagavad abi tõhususe ja kooskõlastamise;

| B. | arvestades, et nii abi andvad kui ka seda saavad riigid soovivad reageerida abi tõhususe küsimustele, nii et ametlik arenguabi muundub täielikult positiivseks mõjuks inimeste elule, kaotades vaesuse ja edendades rahu ja jõukust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii abi andvad kui ka seda saavad riigid soovivad reageerida abi tõhususe küsimustele, nii et ametlik arenguabi muundub täielikult positiivseks mõjuks inimeste elule, kaotades vaesuse ja edendades rahu ja jõukust;

| C. | arvestades, et eelarvetoetusest on saanud aina olulisem abiandmise viis, ja arvestades, et Euroopa Komisjon taotleb eelarvetoetuse tõstmist 25%-lt kavandatud eelarve kogusummast üheksanda Euroopa Arengufondi alusel peaaegu 50%ni kümnenda Euroopa Arengufondi alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelarvetoetusest on saanud aina olulisem abiandmise viis, ja arvestades, et Euroopa Komisjon taotleb eelarvetoetuse tõstmist 25%-lt kavandatud eelarve kogusummast üheksanda Euroopa Arengufondi alusel peaaegu 50%ni kümnenda Euroopa Arengufondi alusel;

| D. | arvestades, et eelarvetoetus on aidanud kaasa Euroopa arengufondi vahendite kohustuste ja väljamaksete taseme tõstmisele mitmes AKV riigis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelarvetoetus on aidanud kaasa Euroopa arengufondi vahendite kohustuste ja väljamaksete taseme tõstmisele mitmes AKV riigis;

| E. | arvestades, et 2009. aasta eelarvetoetus moodustas ELi eelarve ja Euroopa Arengufondi kulukohustuste kogusummast 28% (2,32 miljardit eurot), ja arvestades, et üldine eelarvetoetus ulatus 860 miljoni euroni ja moodustas 35% kõigist uutest eelarvetoetuse toimingutest (kõik abisaajad olid AKV riigid), sellal kui valdkondlik eelarvetoetus moodustas 33% uutest eelarvetoetuse kulukohustustest AKV-le; arvestades, et eelarvetoetuse summa ja suunitlus, mida ELi liikmesriigid kahepoolselt osutavad, varieerub olulisel määral; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2009. aasta eelarvetoetus moodustas ELi eelarve ja Euroopa Arengufondi kulukohustuste kogusummast 28% (2,32 miljardit eurot), ja arvestades, et üldine eelarvetoetus ulatus 860 miljoni euroni ja moodustas 35% kõigist uutest eelarvetoetuse toimingutest (kõik abisaajad olid AKV riigid), sellal kui valdkondlik eelarvetoetus moodustas 33% uutest eelarvetoetuse kulukohustustest AKV-le; arvestades, et eelarvetoetuse summa ja suunitlus, mida ELi liikmesriigid kahepoolselt osutavad, varieerub olulisel määral;

| F. | arvestades, et üks eelarvetoetuse eesmärke on parandada poliitikaalast dialoogi abiandjate ja abi saajate vahel, sest seda korraldatakse abiandja – abi saaja partnerluse raamistikus, pidades silmas prioriteetide määratlemist ja hindamist, mis aitab kohandada abiandjate panust riigi oma vajaduste ja eelistustega riiklike vaesuse vähendamise strateegiate või valdkondlike strateegiate edendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üks eelarvetoetuse eesmärke on parandada poliitikaalast dialoogi abiandjate ja abi saajate vahel, sest seda korraldatakse abiandja – abi saaja partnerluse raamistikus, pidades silmas prioriteetide määratlemist ja hindamist, mis aitab kohandada abiandjate panust riigi oma vajaduste ja eelistustega riiklike vaesuse vähendamise strateegiate või valdkondlike strateegiate edendamise eesmärgil;

| G. | arvestades, et omavastutuse põhimõtte kohaselt kasutab eelarvetoetus riikide süsteeme (partnerriigi struktuuride ja institutsioonide kordamise asemel), pidades silmas prognoositavuse suurendamist ja abi fragmenteerumise, bürokraatia ja tehingukulude vältimist nii abi saavatele kui andvatele riikidele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et omavastutuse põhimõtte kohaselt kasutab eelarvetoetus riikide süsteeme (partnerriigi struktuuride ja institutsioonide kordamise asemel), pidades silmas prognoositavuse suurendamist ja abi fragmenteerumise, bürokraatia ja tehingukulude vältimist nii abi saavatele kui andvatele riikidele;

| H. | arvestades, et vaja on tihedamat koostööd abiandjate vahel, ja arvestades, et eelarvetoetus võimaldab paremini ühtlustada abiandjate tegevusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vaja on tihedamat koostööd abiandjate vahel, ja arvestades, et eelarvetoetus võimaldab paremini ühtlustada abiandjate tegevusi;

| I. | arvestades, et eelarvetoetust peetakse poliitiliselt tundlikuks valdkonnaks, kuigi see on abiandmisvahend, mida ei tuleks koormata poliitiliste nõudmistega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelarvetoetust peetakse poliitiliselt tundlikuks valdkonnaks, kuigi see on abiandmisvahend, mida ei tuleks koormata poliitiliste nõudmistega;

| J. | arvestades, et eelarvetoetust ei tuleks osutada juhul, kui esineb tõendatud korruptsiooni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eelarvetoetust ei tuleks osutada juhul, kui esineb tõendatud korruptsiooni;

| K. | arvestades, et eelarvetoetus võib aidata kaasa institutsioonilise suutlikkuse loomisele ja siseriiklike sidusrühmade aruandluskohustuse ja kontrolli parandamisele; arvestades samas, et selle õnnestumise määrab valitsuste suutlikkus planeerida ja viia ellu oma riiklikke kulutusi ning neist aru anda; arvestades, et siseriiklikud nõudmised aruandmise järele on valitsemise jaoks hädavajalikud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelarvetoetus võib aidata kaasa institutsioonilise suutlikkuse loomisele ja siseriiklike sidusrühmade aruandluskohustuse ja kontrolli parandamisele; arvestades samas, et selle õnnestumise määrab valitsuste suutlikkus planeerida ja viia ellu oma riiklikke kulutusi ning neist aru anda; arvestades, et siseriiklikud nõudmised aruandmise järele on valitsemise jaoks hädavajalikud;

| L. | arvestades, et kodanikuühiskonda on vaja piisaval määral kaasata dialoogi eelarvetoetuse üle, eelarvetoetuse programmide rakendamisse ja eelarvekulutuste hindamisse, ja arvestades, et parlamendid peavad mängima järelevalve ja hindamise mõttes olulist rolli nii alt-üles kui ka ülevalt-alla lähenemisviisiga; arvestades, et auditi institutsioonidel on oluline roll eelarvetoetuse järelevalvel ja auditeerimisel, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kodanikuühiskonda on vaja piisaval määral kaasata dialoogi eelarvetoetuse üle, eelarvetoetuse programmide rakendamisse ja eelarvekulutuste hindamisse, ja arvestades, et parlamendid peavad mängima järelevalve ja hindamise mõttes olulist rolli nii alt-üles kui ka ülevalt-alla lähenemisviisiga; arvestades, et auditi institutsioonidel on oluline roll eelarvetoetuse järelevalvel ja auditeerimisel,

| 1. | rõhutab, et eelarvetoetus kui arengu rahalise abistamise vahend peaks keskenduma vaesuse vähendamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, suurendades jätkusuutlikult riiklikke kulutusi, ja see saab olla tõhus ainult siis, kui mõlemad osapooled kannavad kohustusi tõelises partnerluses; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et eelarvetoetus kui arengu rahalise abistamise vahend peaks keskenduma vaesuse vähendamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, suurendades jätkusuutlikult riiklikke kulutusi, ja see saab olla tõhus ainult siis, kui mõlemad osapooled kannavad kohustusi tõelises partnerluses;

| 2. | kutsub abi andvaid riike üles suurendama eelarvelist abi lubatud 50%ni, arvestades nõutavaid kriteeriume; kutsub Euroopa Komisjoni ja asjast huvitatud AKV riike töötama aastatuhande arengueesmärkide tüüpi lepingute sõlmimise nimel; |
| --- | --- |

2.

kutsub abi andvaid riike üles suurendama eelarvelist abi lubatud 50%ni, arvestades nõutavaid kriteeriume; kutsub Euroopa Komisjoni ja asjast huvitatud AKV riike töötama aastatuhande arengueesmärkide tüüpi lepingute sõlmimise nimel;

| 3. | kutsub komisjoni üles kasutama eelarvetoetust oma peamise abiandmise viisina, juhul kui Cotonou kokkuleppes sätestatud kriteeriumid on täidetud, ja toetama kollektiivse ELi eelarvetoetuse sihteesmärgi loomist; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles kasutama eelarvetoetust oma peamise abiandmise viisina, juhul kui Cotonou kokkuleppes sätestatud kriteeriumid on täidetud, ja toetama kollektiivse ELi eelarvetoetuse sihteesmärgi loomist;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegema ja jagama abiandjate ja abisaajatega riikide tasemel võimalike riskide ja eelarvetoetuse hüvede hindamisi, võimaldades igas asjaomases partnerriigis valikuid eelarvetoetuse ulatuse, mahu, ülesehituse ja rolli osas; märgib sellega seoses, et märkimisväärsed eelarvetoetuse summad võivad olla problemaatilised, kui ei ole loodud makromajanduslikku stabiilsust ja elementaarset fiskaaldistsipliini; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegema ja jagama abiandjate ja abisaajatega riikide tasemel võimalike riskide ja eelarvetoetuse hüvede hindamisi, võimaldades igas asjaomases partnerriigis valikuid eelarvetoetuse ulatuse, mahu, ülesehituse ja rolli osas; märgib sellega seoses, et märkimisväärsed eelarvetoetuse summad võivad olla problemaatilised, kui ei ole loodud makromajanduslikku stabiilsust ja elementaarset fiskaaldistsipliini;

| 5. | kutsub ELi üles võtma kasutusele dünaamilist ja järkjärgulist lähenemisviisi eelarvetoetusele, sellal kui paraneb suutlikkus partnerriikides; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi üles võtma kasutusele dünaamilist ja järkjärgulist lähenemisviisi eelarvetoetusele, sellal kui paraneb suutlikkus partnerriikides;

| 6. | kutsub ELi üles arendama ja haldama eelarvetoetust, üritades ära kasutada vastastikuseid täiendavusi teiste abiviisidega ja edendades kohandamist ning kooskõlastamist erinevate üldiste ja valdkonnapõhiste eelarvetoetuse instrumentide vahel; kutsub komisjoni üles uurima eelarvetoetuse detsentraliseeriva osa tagajärgi; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles arendama ja haldama eelarvetoetust, üritades ära kasutada vastastikuseid täiendavusi teiste abiviisidega ja edendades kohandamist ning kooskõlastamist erinevate üldiste ja valdkonnapõhiste eelarvetoetuse instrumentide vahel; kutsub komisjoni üles uurima eelarvetoetuse detsentraliseeriva osa tagajärgi;

| 7. | kutsub abiandjaid üles suurendama kooskõlastamist ja abi prognoositavust ja lihtsustama menetlusi; rõhutab, et eelarvetoetuse andjad peaksid olema valmis pikaajalisteks suheteks partnerriikidega arengupoliitika sidususe vaimus; |
| --- | --- |

7.

kutsub abiandjaid üles suurendama kooskõlastamist ja abi prognoositavust ja lihtsustama menetlusi; rõhutab, et eelarvetoetuse andjad peaksid olema valmis pikaajalisteks suheteks partnerriikidega arengupoliitika sidususe vaimus;

| 8. | julgustab komisjoni säilitama dünaamilist lähenemisviisi kõlblikkuskriteeriumidele; nõuab, et tulemuslikkuse näitajate osas tuleb jõuda kokkuleppele AKV riikidega põhjaliku dialoogi alusel ja kõnealuseid näitajaid tuleb võrrelda tulemustega vaesuse kaotamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tulemustega, samuti tulemustega muudes prioriteetsetes valdkondades, mis on abi andvate ja saavate riikide vahel ühiselt kokku lepitud; |
| --- | --- |

8.

julgustab komisjoni säilitama dünaamilist lähenemisviisi kõlblikkuskriteeriumidele; nõuab, et tulemuslikkuse näitajate osas tuleb jõuda kokkuleppele AKV riikidega põhjaliku dialoogi alusel ja kõnealuseid näitajaid tuleb võrrelda tulemustega vaesuse kaotamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tulemustega, samuti tulemustega muudes prioriteetsetes valdkondades, mis on abi andvate ja saavate riikide vahel ühiselt kokku lepitud;

| 9. | rõhutab, et eelarvetoetust ei tohi siduda poliitiliste tingimustega ja et poliitiline dialoog peab toimuma üldise koostöö ja partnerluse tasandil, mitte üksiktoetuse vahendite raamistikus, nagu eelarvetoetus; rõhutab siiski kõrgetasemelise poliitikaalase dialoogi olulisust tõhusa eelarvetoetuse jaoks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et eelarvetoetust ei tohi siduda poliitiliste tingimustega ja et poliitiline dialoog peab toimuma üldise koostöö ja partnerluse tasandil, mitte üksiktoetuse vahendite raamistikus, nagu eelarvetoetus; rõhutab siiski kõrgetasemelise poliitikaalase dialoogi olulisust tõhusa eelarvetoetuse jaoks;

| 10. | kutsub ELi üles tõstatama poliitikaalase dialoogi raames süstemaatiliselt eelarvetoetuse parlamentaarse järelevalve küsimust; tuletab meelde, et toetuse lisamine eelarvetesse on oluline samm toetuse parlamentaarse järelevalve suunas; kutsub abi saavate riikide valitsusi üles võimaldama oma parlamentidele vajalikku teavet, et tagada täidesaatva võimu vastutus, ja kutsub parlamendi liikmeid üles oma olemasolevaid volitusi kasutama; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi üles tõstatama poliitikaalase dialoogi raames süstemaatiliselt eelarvetoetuse parlamentaarse järelevalve küsimust; tuletab meelde, et toetuse lisamine eelarvetesse on oluline samm toetuse parlamentaarse järelevalve suunas; kutsub abi saavate riikide valitsusi üles võimaldama oma parlamentidele vajalikku teavet, et tagada täidesaatva võimu vastutus, ja kutsub parlamendi liikmeid üles oma olemasolevaid volitusi kasutama;

| 11. | kutsub partnerriike üles võtma eelarvetoetuse aluseks usaldusväärsed, detailsed rahvuslikud vaesuse vähendamise kavad ja abi saavaid riike kasutama rahalisi vahendeid, et parandada üldist juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele ja vähendada vaesuse esinemist; |
| --- | --- |

11.

kutsub partnerriike üles võtma eelarvetoetuse aluseks usaldusväärsed, detailsed rahvuslikud vaesuse vähendamise kavad ja abi saavaid riike kasutama rahalisi vahendeid, et parandada üldist juurdepääsu põhilistele avalikele teenustele ja vähendada vaesuse esinemist;

| 12. | nõuab kõigi ministeeriumide suutlikkuse suurendamist, et tagada kõige vaesemate inimeste suurem osalemine ja strateegiliste kulutuste suurem tõhusus, peamiselt tervishoiu, hariduse, tööhõive, põllumajanduse ja infrastruktuuri valdkondades; |
| --- | --- |

12.

nõuab kõigi ministeeriumide suutlikkuse suurendamist, et tagada kõige vaesemate inimeste suurem osalemine ja strateegiliste kulutuste suurem tõhusus, peamiselt tervishoiu, hariduse, tööhõive, põllumajanduse ja infrastruktuuri valdkondades;

| 13. | kutsub ELi üles rakendama soolist süvalaiendamist, kasutades soolise jaotuse parameetreid, ja partnerriike lisama soolist mõõdet eelarveprotsessi ning edendama dialoogi naisorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

13.

kutsub ELi üles rakendama soolist süvalaiendamist, kasutades soolise jaotuse parameetreid, ja partnerriike lisama soolist mõõdet eelarveprotsessi ning edendama dialoogi naisorganisatsioonidega;

| 14. | rõhutab, et eelarvetoetust ei tohiks siduda majanduslike tingimuste täitmisega, mille puhul on tõenäoline, et nad takistavad AKV maade arengut; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et eelarvetoetust ei tohiks siduda majanduslike tingimuste täitmisega, mille puhul on tõenäoline, et nad takistavad AKV maade arengut;

| 15. | tuletab meelde, et riigi rahanduse süsteemne parandamine on laia korruptsioonivastase strateegia oluline osa, mis nõuab korrapärast järelevalvet abi saavate riikide poolt; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et riigi rahanduse süsteemne parandamine on laia korruptsioonivastase strateegia oluline osa, mis nõuab korrapärast järelevalvet abi saavate riikide poolt;

| 16. | kutsub nii abi andvaid kui abi saavaid valitsusi keskenduma eelarve täielikule läbipaistvusele ja vastutusele, sest need on võtmeks heale majanduslikule ja poliitilise juhtimisele; rõhutab vajadust järjekindla suhtluse järele rahvusparlamentide, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejate vahel ning parlamentide ja auditeerimisinstitutsioonide suutlikkuse suurendamist, et tugevdada riigisisest vastutust, avalikke finantsjuhtimissüsteeme ja järelevalvemehhanisme; |
| --- | --- |

16.

kutsub nii abi andvaid kui abi saavaid valitsusi keskenduma eelarve täielikule läbipaistvusele ja vastutusele, sest need on võtmeks heale majanduslikule ja poliitilise juhtimisele; rõhutab vajadust järjekindla suhtluse järele rahvusparlamentide, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejate vahel ning parlamentide ja auditeerimisinstitutsioonide suutlikkuse suurendamist, et tugevdada riigisisest vastutust, avalikke finantsjuhtimissüsteeme ja järelevalvemehhanisme;

| 17. | kutsub abi andvaid ja abi saavaid riike üles lisama eelarvetoetusele meetmeid, et tugevdada avalikke finantsjuhtimissüsteeme ja auditeerimissuutlikkust, suurendamaks parlamentide suutlikkuse suurendamist ja toetada valitsusväliseid osalejaid; kutsub AKV riike ja komisjoni rakendama kümnenda Euroopa Arengufondi raames AKV-sisese ja läbivaatamise uurimisperioodi vahearuandega seoses AKV-sisest programmi, toetamaks suutlikkuse suurendamist asjast huvitatud AKV riikides vastastikuse õppe ja toetamise programmi abil, pidades silmas avaliku finantsjuhtimist, mis on vajalik kiirete ja ambitsioonikate reformide jätkusuutlikuks toetamiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub abi andvaid ja abi saavaid riike üles lisama eelarvetoetusele meetmeid, et tugevdada avalikke finantsjuhtimissüsteeme ja auditeerimissuutlikkust, suurendamaks parlamentide suutlikkuse suurendamist ja toetada valitsusväliseid osalejaid; kutsub AKV riike ja komisjoni rakendama kümnenda Euroopa Arengufondi raames AKV-sisese ja läbivaatamise uurimisperioodi vahearuandega seoses AKV-sisest programmi, toetamaks suutlikkuse suurendamist asjast huvitatud AKV riikides vastastikuse õppe ja toetamise programmi abil, pidades silmas avaliku finantsjuhtimist, mis on vajalik kiirete ja ambitsioonikate reformide jätkusuutlikuks toetamiseks;

| 18. | rõhutab, et rohkem teavet eelarvetoetusest abi andvates ja partnerriikides aitab edendada läbipaistvust ja vastutust ning aitab kaasa kõnealuse vahendi suuremale tõhususele; nõuab hindamise uuringutele süstemaatilist hinnanguandmist, taotledes võimalike puuduste väljaselgitamist ja seega rakendamise parandamist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et rohkem teavet eelarvetoetusest abi andvates ja partnerriikides aitab edendada läbipaistvust ja vastutust ning aitab kaasa kõnealuse vahendi suuremale tõhususele; nõuab hindamise uuringutele süstemaatilist hinnanguandmist, taotledes võimalike puuduste väljaselgitamist ja seega rakendamise parandamist;

| 19. | soovitab osapooltel standardiseerida eelarvetoetuse hindamiskriteeriume nii suurel määral kui võimalik, et tagada parem järelevalve ja kõnealuse abiviisi hindamine; |
| --- | --- |

19.

soovitab osapooltel standardiseerida eelarvetoetuse hindamiskriteeriume nii suurel määral kui võimalik, et tagada parem järelevalve ja kõnealuse abiviisi hindamine;

| 20. | kutsub komisjoni, ELi Nõukogu ja ELi liikmesriike tagama üheteistkümnendale Euroopa Arengufondile piisavad vahendid, tuginedes kümnendale Euroopa Arengufondile, vastavalt nende kinnitusele eraldada 2015. aastaks 0,7% oma rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, ja võttes arvesse vajadust rahastada uusi kohustusi, mis lepiti hiljuti kokku Cotonou’ lepingu teise läbivaatamisega; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni, ELi Nõukogu ja ELi liikmesriike tagama üheteistkümnendale Euroopa Arengufondile piisavad vahendid, tuginedes kümnendale Euroopa Arengufondile, vastavalt nende kinnitusele eraldada 2015. aastaks 0,7% oma rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks, ja võttes arvesse vajadust rahastada uusi kohustusi, mis lepiti hiljuti kokku Cotonou’ lepingu teise läbivaatamisega;

| 21. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile ja AKV ning ELi liikmesriikide riiklikele ning piirkondlikele parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile ja AKV ning ELi liikmesriikide riiklikele ning piirkondlikele parlamentidele.

RESOLUTSIOON (6)

veesaaste kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal;

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 64/292 „Inimõigus joogiveele ja vee puhastamisele”;

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni 15/9 „Inimõigused ja juurdepääs joogiveele ning vee puhastamisele”;

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid, ja eriti eesmärki 7;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2009. aasta juuli aruannet ÜRO aastatuhande deklaratsiooni rakendamise kohta;

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi aruannet „Üle keskjoone: aastatuhande arengueesmärkide saavutamine”, mis avaldati jaanuaris 2010;

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi, ÜRO Rahvastikufondi, UNICEFi ja maailma toiduabi programmi aruannet „Aastatuhande arengueesmärkide vahekokkuvõte”, mis avaldati 2010. aasta jaanuaris;

võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi 2006. aasta inimarengu aruannet „Teispool puudust: võim, vaesus ja ülemaailmne joogiveekriis”;

võttes arvesse aastaaruannet „ÜRO iga-aastane veepuhastamise ja joogivee hinnang” (2010);

võttes arvesse UNICEFi aruannet „Progress laste jaoks – aastatuhande arengueesmärkide õiglane saavutamine”, mis avaldati 2010. aasta septembris;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 21. aprilli 2010. aasta kaheteistkümnest punktist koosnevat Euroopa Liidu tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide toetuseks;

võttes arvesse aastatuhande arengueesmärkide teemal ÜRO Peaassamblee 20.–22. septembrini 2010 New Yorgis toimunud kõrgetasemelist plenaaristungit;

võttes arvesse G8 veevarude tegevuskava, mis võeti vastu Evianis 2003. aastal, ning järgnevaid aruandeid, mis kuuluvad selle juurde;

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma 1990., 1995., 2001. ja 2007. aastal avaldatud hindamisaruandeid;

võttes arvesse resolutsiooni vee kohta arengumaades, mille AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee 23. novembril 2006 Bridgestownis (Barbadosel) vastu võttis;

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomitee raportit (AKV-EL/100.915/11/lõplik),

| A. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee ja inimõiguste nõukogu on tunnustanud, et juurdepääs puhtale joogiveele ja sanitaarteenustele on põhiõigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee ja inimõiguste nõukogu on tunnustanud, et juurdepääs puhtale joogiveele ja sanitaarteenustele on põhiõigus;

| B. | arvestades, et vesi on elu ja tervise jaoks vältimatu ressurss ning avalik hüve, mitte ainult kaup, ja arvestades, et kuigi juurdepääs veele on põhiõigus, kannavad ühiskond ja üksikisikud vastutust selle jätkusuutlikul viisil haldamise eest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vesi on elu ja tervise jaoks vältimatu ressurss ning avalik hüve, mitte ainult kaup, ja arvestades, et kuigi juurdepääs veele on põhiõigus, kannavad ühiskond ja üksikisikud vastutust selle jätkusuutlikul viisil haldamise eest;

| C. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärk 7 sisaldab spetsiifilist eesmärki vähendada poole võrra inimeste määra, kes elavad püsiva juurdepääsuta puhtale joogiveele ja põhilistele kanalisatsiooniteenustele; arvestades, et vaatamata kõigile edusammudele, mis on tehtud, ei saavuta Sahara-taguse Aafrika riigid praeguse olukorra juures aastatuhande arengueesmärki; arvestades, et joogiveevarud ja kanalisatsioon on jätkuvalt probleemiks, eriti väljaspool linnu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärk 7 sisaldab spetsiifilist eesmärki vähendada poole võrra inimeste määra, kes elavad püsiva juurdepääsuta puhtale joogiveele ja põhilistele kanalisatsiooniteenustele; arvestades, et vaatamata kõigile edusammudele, mis on tehtud, ei saavuta Sahara-taguse Aafrika riigid praeguse olukorra juures aastatuhande arengueesmärki; arvestades, et joogiveevarud ja kanalisatsioon on jätkuvalt probleemiks, eriti väljaspool linnu;

| D. | arvestades, et viimaste ÜRO andmete kohaselt puudub käesoleval ajal peaaegu 900 miljonil inimesel maailmas juurdepääs puhtale joogiveele, 2,6 miljardil inimesel ei ole juurdepääsu põhilistele sanitaartingimustele ja et saastunud vesi on sageduselt teine väikelaste suremuse põhjus maailmas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimaste ÜRO andmete kohaselt puudub käesoleval ajal peaaegu 900 miljonil inimesel maailmas juurdepääs puhtale joogiveele, 2,6 miljardil inimesel ei ole juurdepääsu põhilistele sanitaartingimustele ja et saastunud vesi on sageduselt teine väikelaste suremuse põhjus maailmas;

| E. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärgi 7 saavutamine looks 322 miljonit täiendavat tööpäeva ja võimaldaks tervishoiusektoril säästa 7 miljardit USA dollarit aastas; arvestades, et lisaks tooks iga sanitaarteenustesse ja puhtasse joogivette investeeritud dollar majandusarengu mõttes kasu 3–34 USA dollarit; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärgi 7 saavutamine looks 322 miljonit täiendavat tööpäeva ja võimaldaks tervishoiusektoril säästa 7 miljardit USA dollarit aastas; arvestades, et lisaks tooks iga sanitaarteenustesse ja puhtasse joogivette investeeritud dollar majandusarengu mõttes kasu 3–34 USA dollarit;

| F. | arvestades, et naised ja tüdrukud, kes vastutavad vee kogumise ja haigete eest hoolitsemise eest, on esimesed, kes kannatavad puhta joogivee puudumisel, ja arvestades, et juurdepääs puhtale joogiveele on emade tervise jaoks esmatähtis; arvestades, et lisaks on vahemaadel, mis tuleb läbida, et pääseda ligi puhtale veele, ja sanitaartingimuste puudumisel koolides on eriti tüdrukute haridusele negatiivne mõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naised ja tüdrukud, kes vastutavad vee kogumise ja haigete eest hoolitsemise eest, on esimesed, kes kannatavad puhta joogivee puudumisel, ja arvestades, et juurdepääs puhtale joogiveele on emade tervise jaoks esmatähtis; arvestades, et lisaks on vahemaadel, mis tuleb läbida, et pääseda ligi puhtale veele, ja sanitaartingimuste puudumisel koolides on eriti tüdrukute haridusele negatiivne mõju;

| G. | arvestades, et ELi liikmesriigid on peamised abiandjad veevaldkonnas ja saavad toetuda rikkalikele kogemustele rahvusvahelise arengualase koostöö ja veemajanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi liikmesriigid on peamised abiandjad veevaldkonnas ja saavad toetuda rikkalikele kogemustele rahvusvahelise arengualase koostöö ja veemajanduse valdkonnas;

| H. | arvestades, et ELi veemajandusalane algatus, mis algatati ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel (Johannesburgis, septembris 2002), loodi integreeritud lähenemisviisina veemajandusele, et vastata aastatuhande arengueesmärkidele ja säästliku arengu eesmärkidele joogivee- ja sanitaarvaldkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi veemajandusalane algatus, mis algatati ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel (Johannesburgis, septembris 2002), loodi integreeritud lähenemisviisina veemajandusele, et vastata aastatuhande arengueesmärkidele ja säästliku arengu eesmärkidele joogivee- ja sanitaarvaldkonnas;

| I. | arvestades, et 70 % arengumaade käitlemata tööstusjäätmeid heidetakse vette, reostades joogiveeallikaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 70 % arengumaade käitlemata tööstusjäätmeid heidetakse vette, reostades joogiveeallikaid;

| J. | arvestades, et jõevoolu ja sellega seotud veesüsteemide pikkuse tõttu on veereostamise probleem piiriülene küsimus, mis nõuab ühist tegutsemist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et jõevoolu ja sellega seotud veesüsteemide pikkuse tõttu on veereostamise probleem piiriülene küsimus, mis nõuab ühist tegutsemist;

| K. | arvestades, et 2002. aastal võttis EL vastu vee raamdirektiivi, et ratsionaliseerida oma lähenemist veega seotud küsimustele ja kehtestada üldine kohustus kaitsta keskkonda ja miinimumstandard kõigile pinnavetele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2002. aastal võttis EL vastu vee raamdirektiivi, et ratsionaliseerida oma lähenemist veega seotud küsimustele ja kehtestada üldine kohustus kaitsta keskkonda ja miinimumstandard kõigile pinnavetele;

| L. | arvestades, et kliimamuutusel on mõju juurdepääsule puhtale joogiveele ja sanitaarteenustele ja et 2007. aasta valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma aruanne jõudis järeldusele, et kliimamuutus jõuaks 2050. aastaks dramaatilise ulatuseni, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutusel on mõju juurdepääsule puhtale joogiveele ja sanitaarteenustele ja et 2007. aasta valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma aruanne jõudis järeldusele, et kliimamuutus jõuaks 2050. aastaks dramaatilise ulatuseni,

| 1. | leiab, et vee kui eluliselt tähtsa ressursi olulisust arvestades on juurdepääs puhtale veele põhiline inimõigus ja see tuleb garanteerida, eriti toiduvalmistamiseks ja hügieeniks; lisab, et juurdepääs veele on ka tööstuse jaoks väga oluline; on veendunud, et juurdepääsu veele tuleb kasutada inimarengu näitajana; |
| --- | --- |

1.

leiab, et vee kui eluliselt tähtsa ressursi olulisust arvestades on juurdepääs puhtale veele põhiline inimõigus ja see tuleb garanteerida, eriti toiduvalmistamiseks ja hügieeniks; lisab, et juurdepääs veele on ka tööstuse jaoks väga oluline; on veendunud, et juurdepääsu veele tuleb kasutada inimarengu näitajana;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et veereostuse ennetamisel on rohkem majanduslikku mõtet kui ühelgi muul veekäitluse ja puhastamise viisil pärast kodust ja muud kasutust; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et veereostuse ennetamisel on rohkem majanduslikku mõtet kui ühelgi muul veekäitluse ja puhastamise viisil pärast kodust ja muud kasutust;

| 3. | rõhutab, et vee ja veereostuse probleem on valdkonnaülene probleem ja seda tuleb lahendada multidistsiplinaarse ja multilateraalse lähenemisviisiga, mis ühendab majandusliku elujõulisuse, sotsiaalse solidaarsuse, töökaitse, ökoloogilise vastutustundlikkuse, ettevaatuspõhimõtte, ratsionaalse kasutuse, et mitte ohustada tulevaste põlvkondade vajadusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vee ja veereostuse probleem on valdkonnaülene probleem ja seda tuleb lahendada multidistsiplinaarse ja multilateraalse lähenemisviisiga, mis ühendab majandusliku elujõulisuse, sotsiaalse solidaarsuse, töökaitse, ökoloogilise vastutustundlikkuse, ettevaatuspõhimõtte, ratsionaalse kasutuse, et mitte ohustada tulevaste põlvkondade vajadusi;

| 4. | vaatab igale investeeringule veeinfrastruktuuri ja -teenustesse kui arengukatalüsaatorile, sest parandatud veeteenused pakuvad kohalikele kogukondadele töökohti, jätavad rohkem aega muude tootlike tegevuste jaoks ja edendavad kohalikul tasandil sotsiaalset mõõdet; |
| --- | --- |

4.

vaatab igale investeeringule veeinfrastruktuuri ja -teenustesse kui arengukatalüsaatorile, sest parandatud veeteenused pakuvad kohalikele kogukondadele töökohti, jätavad rohkem aega muude tootlike tegevuste jaoks ja edendavad kohalikul tasandil sotsiaalset mõõdet;

| 5. | rõhutab institutsioonide ja kohaliku elanikkonna vahelise dialoogi tähtsust kogu veeressursse puudutava otsuselangetamisprotsessi vältel, pidades silmas kõigi huvitatud poolte osavõtu lihtsustamist, tarbijate tegelike vajaduste rahuldamist ja lahenduste leidmist, mis võtavad arvesse kliimat, keskkonda ja oskusi, mis on käepärast joogiveega veevarustussüsteemide rajamise ja korrashoiu jaoks; rõhutab vajadust asjakohase kommunikatsioonistrateegia ja puhta joogivee tähtsust selgitavate haridus- ja tutvustamismeetmete järele; |
| --- | --- |

5.

rõhutab institutsioonide ja kohaliku elanikkonna vahelise dialoogi tähtsust kogu veeressursse puudutava otsuselangetamisprotsessi vältel, pidades silmas kõigi huvitatud poolte osavõtu lihtsustamist, tarbijate tegelike vajaduste rahuldamist ja lahenduste leidmist, mis võtavad arvesse kliimat, keskkonda ja oskusi, mis on käepärast joogiveega veevarustussüsteemide rajamise ja korrashoiu jaoks; rõhutab vajadust asjakohase kommunikatsioonistrateegia ja puhta joogivee tähtsust selgitavate haridus- ja tutvustamismeetmete järele;

| 6. | rõhutab mikro- ja väikeprojektide rahastamise tähtsust, et võimaldada kohalike tingimuste jätkusuutlikku parandamist, ja rõhutab vajadust parema teabe järele, mis puudutab võimalikke toetusallikaid; |
| --- | --- |

6.

rõhutab mikro- ja väikeprojektide rahastamise tähtsust, et võimaldada kohalike tingimuste jätkusuutlikku parandamist, ja rõhutab vajadust parema teabe järele, mis puudutab võimalikke toetusallikaid;

| 7. | rõhutab, kui tähtis on omada asjakohast seadusraamistikku, mis garanteerib juurdepääsu veele, sh joogiveele, selle kvaliteedi ja vastutustundliku kasutamise; soovitab rakendada põhimõtet „saastaja maksab”; tuletab meelde, et joogiveekaitse alaste õigusaktide vastuvõtmine peab olema valitsuste jaoks prioriteet; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui tähtis on omada asjakohast seadusraamistikku, mis garanteerib juurdepääsu veele, sh joogiveele, selle kvaliteedi ja vastutustundliku kasutamise; soovitab rakendada põhimõtet „saastaja maksab”; tuletab meelde, et joogiveekaitse alaste õigusaktide vastuvõtmine peab olema valitsuste jaoks prioriteet;

Reoveesaaste

| 8. | rõhutab, et ohutu juurdepääs puhtale veele, reovee õige kõrvaldamine ja vee sanitatsioon on rahvatervise olulised eeltingimused, sest nad aitavad vähendada veekvaliteediga seotud suremust ja haigusi, eriti laste seas; märgib, et ÜRO on tunnustanud juurdepääsu sanitaarteenustele inimõigusena samal alusel, nagu õigust puhtale joogiveele; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ohutu juurdepääs puhtale veele, reovee õige kõrvaldamine ja vee sanitatsioon on rahvatervise olulised eeltingimused, sest nad aitavad vähendada veekvaliteediga seotud suremust ja haigusi, eriti laste seas; märgib, et ÜRO on tunnustanud juurdepääsu sanitaarteenustele inimõigusena samal alusel, nagu õigust puhtale joogiveele;

| 9. | rõhutab siiski, et laialdane ohutu juurdepääs joogiveele veega varustamise ja reovee kõrvaldamise süsteemide abil on kallis ja on koormaks mitmete AKV riikide piiratud finantssuutlikkusele; tuletab siiski meelde, et see peaks olema üks võimude prioriteete; soovitab külades ja väga kiiresti kasvava rahvaarvuga slummides kasutada rohkem puurkaeve ning kasutada innovaatilisi lahendusi, nt klooritablette, et võidelda haiguste vastu nagu koolera, mida põhjustavad aina sagedasemaks muutuvad üleujutused; |
| --- | --- |

9.

rõhutab siiski, et laialdane ohutu juurdepääs joogiveele veega varustamise ja reovee kõrvaldamise süsteemide abil on kallis ja on koormaks mitmete AKV riikide piiratud finantssuutlikkusele; tuletab siiski meelde, et see peaks olema üks võimude prioriteete; soovitab külades ja väga kiiresti kasvava rahvaarvuga slummides kasutada rohkem puurkaeve ning kasutada innovaatilisi lahendusi, nt klooritablette, et võidelda haiguste vastu nagu koolera, mida põhjustavad aina sagedasemaks muutuvad üleujutused;

| 10. | rõhutab vajadust võidelda raiskamise vastu kõikjal, kus on veepuuduse ohtu, ja optimeerida veekasutust, eriti taaskasutuse abil, pidades ühtlasi meeles vee mitmesuguseid otstarbeid ja edendades kasutajate seas vastutustunnet; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust võidelda raiskamise vastu kõikjal, kus on veepuuduse ohtu, ja optimeerida veekasutust, eriti taaskasutuse abil, pidades ühtlasi meeles vee mitmesuguseid otstarbeid ja edendades kasutajate seas vastutustunnet;

| 11. | on veendunud, et tuleb julgustada innovaatiliste lähenemisviiside kasutamist, et tasakaalustada veeringlust, nt alternatiivsed tehnoloogiad, mis on kohaliku olukorraga kohandatud, ja orgaanilise aine kasutamine väetisena; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et tuleb julgustada innovaatiliste lähenemisviiside kasutamist, et tasakaalustada veeringlust, nt alternatiivsed tehnoloogiad, mis on kohaliku olukorraga kohandatud, ja orgaanilise aine kasutamine väetisena;

| 12. | rõhutab, et asjakohast, ohutut veevarustust saab tagada ainult pikaaegsete strateegiate abil ja et selle saavutamiseks tuleb julgustada kõige soodsamaid ja kõige innovaatilisemaid, tõhusamaid ja säästlikumaid tehnoloogiaid, kui vaja, siis tehnosiirde abil, jätmata tähelepanuta keskkondlikku mõõdet ja võttes arvesse kohalikku olukorda, konsulteerides kohaliku elanikkonnaga; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et asjakohast, ohutut veevarustust saab tagada ainult pikaaegsete strateegiate abil ja et selle saavutamiseks tuleb julgustada kõige soodsamaid ja kõige innovaatilisemaid, tõhusamaid ja säästlikumaid tehnoloogiaid, kui vaja, siis tehnosiirde abil, jätmata tähelepanuta keskkondlikku mõõdet ja võttes arvesse kohalikku olukorda, konsulteerides kohaliku elanikkonnaga;

| 13. | rõhutab teise AKV–ELi veerahastu tähtsust ja toetab selle projekte, millele on eraldatud 200 miljonit eurot 10. Euroopa Arengufondist, veevarustuse ja põhiliste sanitaarteenuste tagamiseks kõige ebasoodsamas olukorras elanikele, aidates parandada vee ja veevarude haldamist ja andes oma osa veeinfrastruktuuri säästlikule arendamisele ja hooldusele; tuletab siiski meelde, et iga sellekohane otsus tuleb teha asjaomastele inimestele nii lähedal, kui võimalik; |
| --- | --- |

13.

rõhutab teise AKV–ELi veerahastu tähtsust ja toetab selle projekte, millele on eraldatud 200 miljonit eurot 10. Euroopa Arengufondist, veevarustuse ja põhiliste sanitaarteenuste tagamiseks kõige ebasoodsamas olukorras elanikele, aidates parandada vee ja veevarude haldamist ja andes oma osa veeinfrastruktuuri säästlikule arendamisele ja hooldusele; tuletab siiski meelde, et iga sellekohane otsus tuleb teha asjaomastele inimestele nii lähedal, kui võimalik;

Tööstus- ja põllumajandussaaste

| 14. | võtab teadmiseks suureneva põllumajandusliku tootmise, kaevandamise, tööstusliku tootmise, ja muud majandustegevused AKV riikides, mis põhjustavad muutusi vee keemilistes, bioloogilistes ja füüsilistes omadustes viisil, mis võib ohustada inimeste tervist, ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks suureneva põllumajandusliku tootmise, kaevandamise, tööstusliku tootmise, ja muud majandustegevused AKV riikides, mis põhjustavad muutusi vee keemilistes, bioloogilistes ja füüsilistes omadustes viisil, mis võib ohustada inimeste tervist, ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust;

| 15. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike tegelema jõgede mürgiste kemikaalide ja raskmetallidega reostamise probleemiga, mis on ELi riikides peamisi veesaaste allikaid; nõuab, et rakendataks kõiki võimalikke meetmeid, et vältida ettevaatuspõhimõtte kohaselt, et tööstus, metsade raadamine, kaevandamine, keemiatööstus ja pestitsiidide üleliigne kasutamine põllumajanduses ning aianduses halvendaksid vee kvaliteeti ja puhtust; kutsub üles kehtestama standardeid ja tegema ohustatud aladel saastetrahvidega analüüse, et võidelda pinnavee (jõed, järved, ärajooksud) ja põhjavee väetiste, pestitsiidide, mürgiste kemikaalide ja raskmetallidega saastamise vastu; |
| --- | --- |

15.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike tegelema jõgede mürgiste kemikaalide ja raskmetallidega reostamise probleemiga, mis on ELi riikides peamisi veesaaste allikaid; nõuab, et rakendataks kõiki võimalikke meetmeid, et vältida ettevaatuspõhimõtte kohaselt, et tööstus, metsade raadamine, kaevandamine, keemiatööstus ja pestitsiidide üleliigne kasutamine põllumajanduses ning aianduses halvendaksid vee kvaliteeti ja puhtust; kutsub üles kehtestama standardeid ja tegema ohustatud aladel saastetrahvidega analüüse, et võidelda pinnavee (jõed, järved, ärajooksud) ja põhjavee väetiste, pestitsiidide, mürgiste kemikaalide ja raskmetallidega saastamise vastu;

Kliima- ja demograafiline muutus

| 16. | rõhutab vajadust uurida lähemalt seoseid maailma suureneva rahvastiku ja kliimamuutuse vahel, eriti nende potentsiaalset mõju juurdepääsule peamistele ressurssidele, nt puhas joogivesi, ja rannikuvetele; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust uurida lähemalt seoseid maailma suureneva rahvastiku ja kliimamuutuse vahel, eriti nende potentsiaalset mõju juurdepääsule peamistele ressurssidele, nt puhas joogivesi, ja rannikuvetele;

| 17. | võtab teadmiseks AKV riikide suureneva linnastumise, mis nõuab olulist investeeringut infrastruktuuri, et varustada veega ja käidelda reovett; seega julgustab investeeringuid vee puhastamisse ja taaskasutamisse, pidades silmas vee ja seega energia säästmist; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks AKV riikide suureneva linnastumise, mis nõuab olulist investeeringut infrastruktuuri, et varustada veega ja käidelda reovett; seega julgustab investeeringuid vee puhastamisse ja taaskasutamisse, pidades silmas vee ja seega energia säästmist;

| 18. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond tunnistaks troopiliste metsade kaitse tähtsust ja asuks tegelema sellega kui prioriteetse probleemiga, kutsudes kõiki asjaomaseid pooli, sh kiiresti areneva majandusega riike, täitma Kopenhaageni lepingus sisalduvaid kohustusi parandada ja edastada keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, et säästa planeedi veevarusid ja tegeleda kliimamuutuse ning piirangutega, mis ta võiks kehtestada joogiveevarudele; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond tunnistaks troopiliste metsade kaitse tähtsust ja asuks tegelema sellega kui prioriteetse probleemiga, kutsudes kõiki asjaomaseid pooli, sh kiiresti areneva majandusega riike, täitma Kopenhaageni lepingus sisalduvaid kohustusi parandada ja edastada keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, et säästa planeedi veevarusid ja tegeleda kliimamuutuse ning piirangutega, mis ta võiks kehtestada joogiveevarudele;

| 19. | kutsub Euroopa Komisjoni üles edastama parimaid seadusandlikke ja tehnoloogilisi veekaitsetavasid AKV riikidele ja looma internetiplatvormi, et koguda parimaid tavasid veekaitse alal; |
| --- | --- |

19.

kutsub Euroopa Komisjoni üles edastama parimaid seadusandlikke ja tehnoloogilisi veekaitsetavasid AKV riikidele ja looma internetiplatvormi, et koguda parimaid tavasid veekaitse alal;

| 20. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ning Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

20.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ning Aafrika Liidule.

RESOLUTSIOON (7)

olukorra kohta Côte d'Ivoire’is

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal;

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja Aafrika Liidu, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) ning Euroopa Liidu otsuseid ja deklaratsioone Côte d’Ivoire’i kohta;

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu 25. märtsi 2011. a resolutsiooni, millega asutatakse rahvusvaheline uurimiskomisjon, uurimaks inimõiguste rikkumisi Côte d’Ivoire’is alates presidendivalimistest 2010. a novembris;

võttes arvesse Côte d’Ivoire’i valitsuse 1. oktoobril 2003. aastal esitatud deklaratsiooni, millega tunnistati Rahvusvahelise Kriminaalkohtu jurisdiktsiooni oma territooriumil 19. septembrist 2002. a sooritatud kuritegude puhul;

võttes arvesse oma kaaspresidentide 3. detsembri 2010. a ja 18. märtsi 2011. a avaldusi vägivalla ja inimõiguste rikkumiste kohta Côte d’Ivoire’is

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2006. a ja 7. aprilli 2011. a resolutsioone olukorrast Côte d’Ivoire’is;

| A. | arvestades, et ainus seaduslikkuse allikas on üldine valimisõigus, mis tähendab vastuvaidlematuid valimistulemusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ainus seaduslikkuse allikas on üldine valimisõigus, mis tähendab vastuvaidlematuid valimistulemusi;

| B. | võttes arvesse pärast Côte d’Ivoire’i 28. novembri 2010. a presidendivalimiste teise vooru valimistulemuste vaidlustamist kujunenud poliitilise kriisi tõsidust; |
| --- | --- |

B.

võttes arvesse pärast Côte d’Ivoire’i 28. novembri 2010. a presidendivalimiste teise vooru valimistulemuste vaidlustamist kujunenud poliitilise kriisi tõsidust;

| C. | arvestades, et valimiste eesmärk oli lõpetada poliitiline kriis, mis oli aastakümne vältel riiki lõhestanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et valimiste eesmärk oli lõpetada poliitiline kriis, mis oli aastakümne vältel riiki lõhestanud;

| D. | arvestades, et esimest korda Aafrikas oli kahe resolutsiooniga ÜRO hooleks usaldatud kokkuleppel tollase presidendi Laurent Gbagboga presidendivalimiste tulemuste tõendamine, ja arvestades, et kõnealused tõendatud tulemused määrasid Côte d’Ivoire’i uueks presidendiks Alassane Ouattara; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et esimest korda Aafrikas oli kahe resolutsiooniga ÜRO hooleks usaldatud kokkuleppel tollase presidendi Laurent Gbagboga presidendivalimiste tulemuste tõendamine, ja arvestades, et kõnealused tõendatud tulemused määrasid Côte d’Ivoire’i uueks presidendiks Alassane Ouattara;

| E. | arvestades, et seadus 2001-303 ja määruse 2008 artikkel 64 ei anna Côte d’Ivoire’i põhiseadusnõukogule volitusi kuulutada välja sõltumatu valimiskomisjoni omadest erinevaid valimistulemusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seadus 2001-303 ja määruse 2008 artikkel 64 ei anna Côte d’Ivoire’i põhiseadusnõukogule volitusi kuulutada välja sõltumatu valimiskomisjoni omadest erinevaid valimistulemusi;

| F. | arvestades, et Laurent Gbagbol, kelle presidendi ametiaeg lõppes, oli kohustus kindlustada volituste rahumeelne üleandmine oma ametijärglasele, et tagada rahu ühiskonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Laurent Gbagbol, kelle presidendi ametiaeg lõppes, oli kohustus kindlustada volituste rahumeelne üleandmine oma ametijärglasele, et tagada rahu ühiskonnas;

| G. | arvestades, et juba 7. detsembril 2010. aastal kutsus Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) ametist lahkuvat presidenti „viivitamatult võimu üle andma”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juba 7. detsembril 2010. aastal kutsus Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) ametist lahkuvat presidenti „viivitamatult võimu üle andma”;

| H. | arvestades, et 8. detsembril 2010. aastal kutsus Aafrika Liit ametist lahkuvat presidenti üles „austama rahva hääletamise teel väljendatud tahet ja loobuma rahumeelselt võimust, et vältida verevalamist”; võttes arvesse Aafrika Liidu arvukaid vahendamispüüdlusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 8. detsembril 2010. aastal kutsus Aafrika Liit ametist lahkuvat presidenti üles „austama rahva hääletamise teel väljendatud tahet ja loobuma rahumeelselt võimust, et vältida verevalamist”; võttes arvesse Aafrika Liidu arvukaid vahendamispüüdlusi;

| I. | arvestades, et kõik vahenduskatsed veenda endist presidenti Gbagbod võimu demokraatlikult valitud presidendile üle andma on nurjunud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõik vahenduskatsed veenda endist presidenti Gbagbod võimu demokraatlikult valitud presidendile üle andma on nurjunud;

| J. | arvestades, et endise presidendi Gbagbo keeldumine demokraatlikult valitud presidendile võimu üle anda on viinud Côte d’Ivoire’i kodusõja äärele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et endise presidendi Gbagbo keeldumine demokraatlikult valitud presidendile võimu üle anda on viinud Côte d’Ivoire’i kodusõja äärele;

| K. | arvestades, et vägivald tsiviilelanike vastu on põhjustanud tuhandeid surmajuhtumeid, üle ühe miljoni inimese on riigi sees kodudest põgenenud ja üle 100 000 inimese otsivad varjupaika naabermaades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vägivald tsiviilelanike vastu on põhjustanud tuhandeid surmajuhtumeid, üle ühe miljoni inimese on riigi sees kodudest põgenenud ja üle 100 000 inimese otsivad varjupaika naabermaades;

| L. | arvestades, et Côte d’Ivoire’il on sooritatud hirmutegusid, sealhulgas seksuaalse vägivalla juhtumid, sunniviisilised kadumised, kohtuvälised hukkamised ja valimatu jõu kasutamine tsiviilelanike vastu, mis kujutavad endast kuritegusid inimsuse vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Côte d’Ivoire’il on sooritatud hirmutegusid, sealhulgas seksuaalse vägivalla juhtumid, sunniviisilised kadumised, kohtuvälised hukkamised ja valimatu jõu kasutamine tsiviilelanike vastu, mis kujutavad endast kuritegusid inimsuse vastu;

| M. | arvestades, et kõnealuseid õigusrikkumisi, mida uuris kolm ÜRO poolt volitatud rahvusvahelist uurijat, sooritasid tõenäoliselt konflikti eri osapooled üksnes kahtluse korral, et ohvrid kuulusid kuriteo toimepanija omast erinevasse rahvusrühma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõnealuseid õigusrikkumisi, mida uuris kolm ÜRO poolt volitatud rahvusvahelist uurijat, sooritasid tõenäoliselt konflikti eri osapooled üksnes kahtluse korral, et ohvrid kuulusid kuriteo toimepanija omast erinevasse rahvusrühma;

| N. | arvestades, et tahtlikult ÜRO rahuvalvajate ja institutsioonide vastu toimepandud rünnakud kujutavad endast samuti sõjakuritegusid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tahtlikult ÜRO rahuvalvajate ja institutsioonide vastu toimepandud rünnakud kujutavad endast samuti sõjakuritegusid;

| O. | võttes arvesse 9. märtsil 2011. a president Ouattara nimel Haagi Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse edastatud taotlust; |
| --- | --- |

O.

võttes arvesse 9. märtsil 2011. a president Ouattara nimel Haagi Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse edastatud taotlust;

| P. | arvestades, et vägivallal on arvutult tagajärgi elanikkonna elule; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vägivallal on arvutult tagajärgi elanikkonna elule;

| Q. | arvestades, et president Ouattara on kutsunud üles vägivalda lõpetama, leppima ja asutama tõe, leppimise ja dialoogi komisjoni; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et president Ouattara on kutsunud üles vägivalda lõpetama, leppima ja asutama tõe, leppimise ja dialoogi komisjoni;

| R. | arvestades, et kõnealusel kriisiajal on olnud äärmiselt negatiivsed majanduslikud, sotsiaalsed ja humanitaarsed tagajärjed, kusjuures noored on silmitsi töökohtade puudumisega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kõnealusel kriisiajal on olnud äärmiselt negatiivsed majanduslikud, sotsiaalsed ja humanitaarsed tagajärjed, kusjuures noored on silmitsi töökohtade puudumisega;

| S. | võttes arvesse Côte d’Ivoire’ile endise presidendi Gbagbo vahistamise järel avanevaid soodsamaid perspektiive, |
| --- | --- |

S.

võttes arvesse Côte d’Ivoire’ile endise presidendi Gbagbo vahistamise järel avanevaid soodsamaid perspektiive,

| 1. | tervitab tõsiasja, et Côte d’Ivoire’i presidendiks valitud Ouattara on nüüd ametisse asunud; |
| --- | --- |

1.

tervitab tõsiasja, et Côte d’Ivoire’i presidendiks valitud Ouattara on nüüd ametisse asunud;

| 2. | mõistab hukka endise presidendi Gbagbo ja tema poolehoidjate katsed vägivaldselt Côte d’Ivoire’i rahva tahte vastaselt võimu haarata; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka endise presidendi Gbagbo ja tema poolehoidjate katsed vägivaldselt Côte d’Ivoire’i rahva tahte vastaselt võimu haarata;

| 3. | märgib, et AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee usaldab täielikult ÜRO personali, mis vastutab valimistulemuste tõendamise eest; |
| --- | --- |

3.

märgib, et AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee usaldab täielikult ÜRO personali, mis vastutab valimistulemuste tõendamise eest;

| 4. | tunnustab ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜRO tehtud jõupingutusi diplomaatilise lahenduse leidmiseks, mis oleks võinud vältida relvastatud jõudude poolt põhjustatud laialdasi kannatusi, ja avaldab kahetsust kõnealuste jõupingutuste nurjumise üle; |
| --- | --- |

4.

tunnustab ECOWASi, Aafrika Liidu ja ÜRO tehtud jõupingutusi diplomaatilise lahenduse leidmiseks, mis oleks võinud vältida relvastatud jõudude poolt põhjustatud laialdasi kannatusi, ja avaldab kahetsust kõnealuste jõupingutuste nurjumise üle;

| 5. | avaldab kahetsust kõrge hinna üle, mida Côte d’Ivoire’i rahvas on pidanud maksma selle eest, et nende demokraatlikku tahet austataks; |
| --- | --- |

5.

avaldab kahetsust kõrge hinna üle, mida Côte d’Ivoire’i rahvas on pidanud maksma selle eest, et nende demokraatlikku tahet austataks;

| 6. | mõistab täielikult hukka kogu julmuse, korduvad katsed õhutada viha, kättemaksu, rüüstamise ja arvete õiendamise ning tõsised inimõiguste rikkumised; eriti mõistab hukka asetleidnud vägivalla, iseäranis raskerelvade kasutamise tsiviilelanike vastu, rünnakud ÜRO personali vastu, seksuaalse vägivalla ja massimõrvad, mille toimumist on kinnitanud ÜRO ja humanitaarorganisatsioonid; |
| --- | --- |

6.

mõistab täielikult hukka kogu julmuse, korduvad katsed õhutada viha, kättemaksu, rüüstamise ja arvete õiendamise ning tõsised inimõiguste rikkumised; eriti mõistab hukka asetleidnud vägivalla, iseäranis raskerelvade kasutamise tsiviilelanike vastu, rünnakud ÜRO personali vastu, seksuaalse vägivalla ja massimõrvad, mille toimumist on kinnitanud ÜRO ja humanitaarorganisatsioonid;

| 7. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust volitada ÜRO missiooni Côte d’Ivoire’is kasutama jõudu tsiviilelanike kaitseks, muu hulgas ennetades raskerelvade kasutamist; kutsub ÜRO missiooni Côte d’Ivoire’is üles Prantsusmaa LICORNE’i üksuse abil jätkama Côte d’Ivoire’i tsiviilelanikele tõhusa kaitse osutamist, niikaua kui Côte d’Ivoire’i võimud neil seda teha paluvad; |
| --- | --- |

7.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu otsust volitada ÜRO missiooni Côte d’Ivoire’is kasutama jõudu tsiviilelanike kaitseks, muu hulgas ennetades raskerelvade kasutamist; kutsub ÜRO missiooni Côte d’Ivoire’is üles Prantsusmaa LICORNE’i üksuse abil jätkama Côte d’Ivoire’i tsiviilelanikele tõhusa kaitse osutamist, niikaua kui Côte d’Ivoire’i võimud neil seda teha paluvad;

| 8. | mõistab hukka relvaembargo mittetäitmise; tervitab ÜRO 28. aprilli 2011. aasta otsust säilitada embargot veel aasta vältel ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu liikmesriigid teeksid kõik, mis võimalik, et muuta see tõhusaks; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka relvaembargo mittetäitmise; tervitab ÜRO 28. aprilli 2011. aasta otsust säilitada embargot veel aasta vältel ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu liikmesriigid teeksid kõik, mis võimalik, et muuta see tõhusaks;

| 9. | kutsub Côte d’Ivoire’i naaberriike tegema kõiki võimalikke samme, et kindlustada, et neid ei kasuta varjupaigana jõud, mis üritavad riiki destabiliseerida, aidates seega Côte d’Ivoire’i valitsusel parandada oma piiride julgeolekut; |
| --- | --- |

9.

kutsub Côte d’Ivoire’i naaberriike tegema kõiki võimalikke samme, et kindlustada, et neid ei kasuta varjupaigana jõud, mis üritavad riiki destabiliseerida, aidates seega Côte d’Ivoire’i valitsusel parandada oma piiride julgeolekut;

| 10. | taunib laiaulatuslikku inimelude kaotust ja sihilikku varade hävitamist; avaldab kaastunnet haavatutele ja ohvrite peredele ja nende peredele, kes on kadunud; saadab oma südamliku kaastunde Côte d’Ivoire’i rahvale ja valitsusele ning nõuab tungivalt, et kõik kohapealsed osapooled teeksid kõik, mis on nende võimuses, et ennetada edasisi inimõiguste rikkumisi ja tagada elanikkonna turvalisus; |
| --- | --- |

10.

taunib laiaulatuslikku inimelude kaotust ja sihilikku varade hävitamist; avaldab kaastunnet haavatutele ja ohvrite peredele ja nende peredele, kes on kadunud; saadab oma südamliku kaastunde Côte d’Ivoire’i rahvale ja valitsusele ning nõuab tungivalt, et kõik kohapealsed osapooled teeksid kõik, mis on nende võimuses, et ennetada edasisi inimõiguste rikkumisi ja tagada elanikkonna turvalisus;

| 11. | tervitab president Ouattara pühendumist õigusriigi põhimõtte taastamisele, kutsub Côte d’Ivoire’i ametivõime kindlustama, et kõik nende tegevused austavad õigusriigi põhimõtet, mis tähendab, et asjakohast kohtumenetlust kasutatakse kõigi vastu, kes on rakendanud vägivalda või teevad seda jätkuvalt ja kõigi nende vastu, kes on riigi ressursse erakätesse kõrvaldanud, kuid rõhutab, et süüdistatavatel peab olema täielik õigus kaitsele erapooletus ja mittevalikulises õigusalases raamistikus; tervitab ELi otsust eraldada viivitamatult 18 miljonit eurot abi Côte d’Ivoire’i õigussüsteemi moderniseerimiseks; |
| --- | --- |

11.

tervitab president Ouattara pühendumist õigusriigi põhimõtte taastamisele, kutsub Côte d’Ivoire’i ametivõime kindlustama, et kõik nende tegevused austavad õigusriigi põhimõtet, mis tähendab, et asjakohast kohtumenetlust kasutatakse kõigi vastu, kes on rakendanud vägivalda või teevad seda jätkuvalt ja kõigi nende vastu, kes on riigi ressursse erakätesse kõrvaldanud, kuid rõhutab, et süüdistatavatel peab olema täielik õigus kaitsele erapooletus ja mittevalikulises õigusalases raamistikus; tervitab ELi otsust eraldada viivitamatult 18 miljonit eurot abi Côte d’Ivoire’i õigussüsteemi moderniseerimiseks;

| 12. | avaldab lootust, et tõde kõigi massimõrvade ja kuritegude kohta tuuakse päevavalgele; tervitab ÜRO otsust luua rahvusvaheline uurimiskomisjon, uurimaks väidetavaid inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; kutsub kõiki asjaomaseid pooli täies ulatuses koostööd tegema; |
| --- | --- |

12.

avaldab lootust, et tõde kõigi massimõrvade ja kuritegude kohta tuuakse päevavalgele; tervitab ÜRO otsust luua rahvusvaheline uurimiskomisjon, uurimaks väidetavaid inimõiguste rikkumisi, sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; kutsub kõiki asjaomaseid pooli täies ulatuses koostööd tegema;

| 13. | tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja otsust taotleda kohtueelselt kojalt luba, et alustada uurimismenetlust seoses laiaulatuslike ja süstemaatiliste tapmistega, arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus saab määratleda oma jurisdiktsiooni Rooma statuudi artikli 12 lõike 3 põhjal; |
| --- | --- |

13.

tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistaja otsust taotleda kohtueelselt kojalt luba, et alustada uurimismenetlust seoses laiaulatuslike ja süstemaatiliste tapmistega, arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus saab määratleda oma jurisdiktsiooni Rooma statuudi artikli 12 lõike 3 põhjal;

| 14. | tuletab meelde, et sõjakuritegudel ja inimsusevastastel kuritegudel ei ole aegumistähtaega ja toimepanijatel ei tohi olla mitte mingisugust ajalist, geograafilist või poliitilist karistamatust; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et sõjakuritegudel ja inimsusevastastel kuritegudel ei ole aegumistähtaega ja toimepanijatel ei tohi olla mitte mingisugust ajalist, geograafilist või poliitilist karistamatust;

| 15. | tervitab president Ouattara üleskutseid vägivalla lõpetamisele ja leppimisele ning usub, et neid üleskutseid pannakse tähele üle kogu maa, eriti haldusaparaadis ja relvajõududes; tervitab tõe, leppimise ja dialoogi komisjoni asutamist ja rõhutab riigi sotsiaalse sidususe tähtsust; |
| --- | --- |

15.

tervitab president Ouattara üleskutseid vägivalla lõpetamisele ja leppimisele ning usub, et neid üleskutseid pannakse tähele üle kogu maa, eriti haldusaparaadis ja relvajõududes; tervitab tõe, leppimise ja dialoogi komisjoni asutamist ja rõhutab riigi sotsiaalse sidususe tähtsust;

| 16. | kinnitab taas oma toetust president Ouattarale, tema valitsusele ja Côte d’Ivoire’i rahvale nende leppimise, taastamise ja jätkusuutliku arengu ülesande juures; kutsub üles algatama läbirääkimisi, et taastada kord ja rahu ning looma riigis stabiilsust ja julgeolekut, edendades samas rahvuslikku ühtsust; |
| --- | --- |

16.

kinnitab taas oma toetust president Ouattarale, tema valitsusele ja Côte d’Ivoire’i rahvale nende leppimise, taastamise ja jätkusuutliku arengu ülesande juures; kutsub üles algatama läbirääkimisi, et taastada kord ja rahu ning looma riigis stabiilsust ja julgeolekut, edendades samas rahvuslikku ühtsust;

| 17. | tuletab meelde president Ouattara ettepanekut moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, et edendada demokraatlikku ja rahumeelset poliitilist üleminekut ja võimaldada riigis kõikide poliitiliste arvamuste ja piirkondade esindatust; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde president Ouattara ettepanekut moodustada rahvusliku ühtsuse valitsus, et edendada demokraatlikku ja rahumeelset poliitilist üleminekut ja võimaldada riigis kõikide poliitiliste arvamuste ja piirkondade esindatust;

| 18. | loodab, et kõnealune rahu taastamine ühiskonnas võimaldab parlamendi valimist niipea kui võimalik, |
| --- | --- |

18.

loodab, et kõnealune rahu taastamine ühiskonnas võimaldab parlamendi valimist niipea kui võimalik,

| 19. | kiidab Euroopa Liitu tõhusa humanitaarabi eest, mis ulatub enam kui 54 miljoni euroni, ja julgustab liitu jätkama oma jõupingutusi, kuni põgenikud ja kodust lahkuma sunnitud inimesed tagasi tulevad; tuletab meelde, et enam kui 100 000 inimest on Côte d’Ivoire’ist põgenenud; kutsub rahvusvahelisi doonoreid toetama Euroopa Liidu tegevust, kes on aprillist 2011 kohandatava abina eraldanud 180 miljonit eurot; |
| --- | --- |

19.

kiidab Euroopa Liitu tõhusa humanitaarabi eest, mis ulatub enam kui 54 miljoni euroni, ja julgustab liitu jätkama oma jõupingutusi, kuni põgenikud ja kodust lahkuma sunnitud inimesed tagasi tulevad; tuletab meelde, et enam kui 100 000 inimest on Côte d’Ivoire’ist põgenenud; kutsub rahvusvahelisi doonoreid toetama Euroopa Liidu tegevust, kes on aprillist 2011 kohandatava abina eraldanud 180 miljonit eurot;

| 20. | tervitab kakao ekspordikeelu lõpetamist Côte d’Ivoire’i ametivõimude poolt ja ELi sanktsioonide kaotamist majandusüksustele, mis on võimaldanud kakao ekspordi taastamist; |
| --- | --- |

20.

tervitab kakao ekspordikeelu lõpetamist Côte d’Ivoire’i ametivõimude poolt ja ELi sanktsioonide kaotamist majandusüksustele, mis on võimaldanud kakao ekspordi taastamist;

| 21. | loodab, et Côte d’Ivoire saab kasu välisvõla vähendamisest, mis ulatub 3 miljardi USA dollarini, mis tagati suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse alusel, Euroopa Arengufondi projektidest, Maailmapanga ja IMFi abist ning kui vaja, siis Euroopa Liidu täiendavatest rahalistest vahenditest, et saada Côte d’Ivoire’i majandus taas liikuma niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

21.

loodab, et Côte d’Ivoire saab kasu välisvõla vähendamisest, mis ulatub 3 miljardi USA dollarini, mis tagati suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse alusel, Euroopa Arengufondi projektidest, Maailmapanga ja IMFi abist ning kui vaja, siis Euroopa Liidu täiendavatest rahalistest vahenditest, et saada Côte d’Ivoire’i majandus taas liikuma niipea kui võimalik;

| 22. | jääb ootama oma teabekogumise missiooni Côte d’Ivoire’i; |
| --- | --- |

22.

jääb ootama oma teabekogumise missiooni Côte d’Ivoire’i;

| 23. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Côte d’Ivoire’i presidendile Alassane Ouattarale, Euroopa Liidu, Aafrika Liidu ja ECOWASi institutsioonidele, ÜRO peasekretärile ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistajale. |
| --- | --- |

23.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Côte d’Ivoire’i presidendile Alassane Ouattarale, Euroopa Liidu, Aafrika Liidu ja ECOWASi institutsioonidele, ÜRO peasekretärile ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu süüdistajale.

RESOLUTSIOON (8)

demokraatlike meeleavalduste kohta Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning nende tagajärgede kohta AKV riikidele, Euroopale ja kogu maailmale

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

mis kohtus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal;

võttes arvesse töökorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 10. detsembril 1948. aastal Pariisis;

võttes arvesse ÜRO põhikirja artikli 2 lõiku 7, mis sätestab riigi siseasjadesse mittevahelesegamise rahutagamise põhimõttena rahvusvahelistes suhetes, ja mittevahelesegamise põhimõtte erandid, mida kohaldatakse ainult ohu korral kollektiivsele julgeolekule ja mis määratletakse eranditult ÜRO Julgeolekunõukogu poolt (VII peatükk);

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast, eriti komisjoni 12. mai 2010. a arenguaruandeid naaberriikide õitsengu, stabiilsuse ja turvalisuse tugevdamist taotlevate eesmärkide täitmise kohta (9);

võttes arvesse ühisteatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” (10), mis kehtestab uue lähenemisviisi Euroopa Liidu poliitikale lõunapoolsete naabrite suhtes;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. ja 17. veebruari, 24. märtsi ja 7. aprilli resolutsioone, mis käsitlevad vastavalt olukorda Tuneesias ja Egiptuses, ELi suhteid Pärsia lahe koostöönõukoguga, Euroopa naabruspoliitika – lõuna mõõtme läbivaatamist (11) ja olukorda Süürias, Bahreinis ja Jeemenis (12);

võttes arvesse ÜRO 1975. aasta piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastast konventsiooni, millega Bahrein, Süüria ja Jeemen on liitunud;

võttes arvesse Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee juhatuse deklaratsioone, mis võeti vastu tema kohtumistel Pariisis (12. juuli 2008), Kairos (20. november 2009), Rabatis (22. jaanuar 2010), Palermos (18. juuni 2010) ja Roomas (12. november 2010);

võttes arvesse ÜRO resolutsioone Liibüa kohta, sh 17. märtsi 2011. aasta resolutsiooni 1973(2011), mille kohaselt liikmesriikidel ja piirkondlikel organisatsioonidel on lubatud osaleda Liibüa kohal lennukeelutsooni tagamisel, et kaitsta tsiviilelanikkonda ja „võtta tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et kaitsta tsiviilelanikkonda ja rünnakuohus alasid Liibüa Araabia Džamahirijas”;

võttes arvesse vastandlikke tõlgendusi, mis puudutavad kõnealuse resolutsiooni rakendamist;

võttes arvesse reservatsioone, mida on väljendanud Aafrika Liit kõnealuse resolutsiooni rakendamise kohta;

võttes arvesse kõrge esindaja/komisjoni asepresidendi 2011. aasta veebruarist maini Euroopa Liidu nimel tehtud avaldusi Liibüa, Egiptuse, Tuneesia, Süüria, Jeemeni ja Bahreini kohta;

võttes arvesse läbirääkimiste initsiatiivi, mille Aafrika Liit algatas Liibüa opositsiooni ja Muammar Gaddafi valitsuse vahelise lahingutegevuse lõpetamiseks;

| A. | arvestades, et Tuneesia ja Egiptuse rahva võit annab tunnistust uuest lootuse, vabaduse, solidaarsuse, demokraatia ja tõelise muutuse puhangust, mida ihkavad nii need rahvad kui ka kõik rõhutud rahvad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Tuneesia ja Egiptuse rahva võit annab tunnistust uuest lootuse, vabaduse, solidaarsuse, demokraatia ja tõelise muutuse puhangust, mida ihkavad nii need rahvad kui ka kõik rõhutud rahvad;

| B. | arvestades, et rahumeelsete meeleavaldustega on Lõuna-Vahemere ja mitmete Lähis-Ida maade rahvad selgelt väljendanud oma õigustatud demokraatlike reformide taotlusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahumeelsete meeleavaldustega on Lõuna-Vahemere ja mitmete Lähis-Ida maade rahvad selgelt väljendanud oma õigustatud demokraatlike reformide taotlusi;

| C. | arvestades, et kõnealused rahutused on toonud kaasa inimelude kaotust ja sundinud nii asjaomastes riikides kui ka muudes riikides tuhandeid inimesi kodust lahkuma ja põgenema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealused rahutused on toonud kaasa inimelude kaotust ja sundinud nii asjaomastes riikides kui ka muudes riikides tuhandeid inimesi kodust lahkuma ja põgenema;

| D. | arvestades, et kõnealuseid demokraatlikke ülestõuse motiveerisid peamiselt varanduslik ebavõrdsus, vabaduste puudumine, korruptsioon ja onupojapoliitika; arvestades, et need peegeldavad elanikkonna üldist rahulolematust võimulolevate režiimidega ja elanikkonna soovi majanduskasvu, demokraatlike väärtuste austamise ja sotsiaalse heaolu ühendamise järele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealuseid demokraatlikke ülestõuse motiveerisid peamiselt varanduslik ebavõrdsus, vabaduste puudumine, korruptsioon ja onupojapoliitika; arvestades, et need peegeldavad elanikkonna üldist rahulolematust võimulolevate režiimidega ja elanikkonna soovi majanduskasvu, demokraatlike väärtuste austamise ja sotsiaalse heaolu ühendamise järele;

| E. | arvestades, et enamikku piirkonna režiimidest, mis kukutati või mille vastu on astutud, on toetanud Euroopa Liit ja tema liikmesriigid, peamiselt geostrateegilistel, sõjalistel, kaubanduslikel ja majanduslikel põhjustel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et enamikku piirkonna režiimidest, mis kukutati või mille vastu on astutud, on toetanud Euroopa Liit ja tema liikmesriigid, peamiselt geostrateegilistel, sõjalistel, kaubanduslikel ja majanduslikel põhjustel;

| F. | arvestades, et oluline on võtta arvesse lahingurelvade leviku riske ja sellest tulenevaid ohte inimeste turvalisusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oluline on võtta arvesse lahingurelvade leviku riske ja sellest tulenevaid ohte inimeste turvalisusele;

| G. | võttes arvesse maailma piirkondade vastastikust sõltuvust ja vältimatuid tagajärgi – positiivseid või negatiivseid – mis on kõnealustel liikumistel naaberpiirkondadele Aafrikas ja Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

G.

võttes arvesse maailma piirkondade vastastikust sõltuvust ja vältimatuid tagajärgi – positiivseid või negatiivseid – mis on kõnealustel liikumistel naaberpiirkondadele Aafrikas ja Euroopa Liidus;

| H. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika arengus alates 2004. aastast on ilmnenud arvukalt puudusi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ja sel poliitikal ei ole õnnestunud esile kutsuda vajalikke poliitilisi, sotsiaalseid ja institutsionaalseid reforme, eriti ebapiisava dialoogi tõttu kodanikuühiskonna ja demokraatiajõudude vahel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika arengus alates 2004. aastast on ilmnenud arvukalt puudusi inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete kaitsmisel ja sel poliitikal ei ole õnnestunud esile kutsuda vajalikke poliitilisi, sotsiaalseid ja institutsionaalseid reforme, eriti ebapiisava dialoogi tõttu kodanikuühiskonna ja demokraatiajõudude vahel;

| I. | arvestades, et rahvaste demokraatlikud ülestõusud Tuneesias, Egiptuses, Liibüas, Süürias, Alžeerias, Marokos, Jordaanias ja teistes Lähis-Ida riikides tähendavad, et Euroopa Liit peab kohandama Euroopa naabruspoliitikat, pakkumaks tõhusat toetust poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformide protsessile, mõistes seejuures kategooriliselt hukka jõu kasutamise rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvaste demokraatlikud ülestõusud Tuneesias, Egiptuses, Liibüas, Süürias, Alžeerias, Marokos, Jordaanias ja teistes Lähis-Ida riikides tähendavad, et Euroopa Liit peab kohandama Euroopa naabruspoliitikat, pakkumaks tõhusat toetust poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete reformide protsessile, mõistes seejuures kategooriliselt hukka jõu kasutamise rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks;

| J. | arvestades, et ÜRO pagulaste ülemkomissari järgi on enam kui 450 000 inimest põgenenud Liibüast naaberriikidesse Tuneesiasse, Egiptusesse, Nigerisse, Malisse ja Tšaadi ning Euroopasse, ja arvestades, et sajad tuhanded muud põgenikud ja võõrtöötajad on vastakuti meeleheitliku võitlusega, et põgeneda konflikti eest või lahkuda Liibüast; arvestades, et see põhjustab humanitaarhädaolukorra, mis nõuab kiiret ELi reageerimist ja solidaarsust liikmesriikide ja naaberriikide vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO pagulaste ülemkomissari järgi on enam kui 450 000 inimest põgenenud Liibüast naaberriikidesse Tuneesiasse, Egiptusesse, Nigerisse, Malisse ja Tšaadi ning Euroopasse, ja arvestades, et sajad tuhanded muud põgenikud ja võõrtöötajad on vastakuti meeleheitliku võitlusega, et põgeneda konflikti eest või lahkuda Liibüast; arvestades, et see põhjustab humanitaarhädaolukorra, mis nõuab kiiret ELi reageerimist ja solidaarsust liikmesriikide ja naaberriikide vahel;

| K. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus taotles 16. mail 2011. aastal Liibüa liidri Muammar Gaddafi, tema poja Saif al-Islam Gaddafi ja tema sõjaväeluure juhi vahistamismäärust, süüdistades neid inimsusevastastes kuritegudes, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus taotles 16. mail 2011. aastal Liibüa liidri Muammar Gaddafi, tema poja Saif al-Islam Gaddafi ja tema sõjaväeluure juhi vahistamismäärust, süüdistades neid inimsusevastastes kuritegudes,

| 1. | tervitab Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika rahva julgust ja meelekindlust ja toetab tugevalt nende õigustatud demokraatlikke püüdlusi, mis võivad anda inspiratsiooni demokraatlikeks muutusteks Aafrika, Kariibi mere, Vaikse ookeani, Euroopa ja ülejäänud maailma riikides; kordab veelkord oma tugevat toetust rahvastele, kes avaldavad rahumeelselt meelt repressiivsete autoritaarsete režiimide vastu, eriti noortele ja naistele, kes tegutsevad kesksete toimijate ja katalüsaatoritena Araabia maailma demokraatlikuks reformimiseks; |
| --- | --- |

1.

tervitab Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika rahva julgust ja meelekindlust ja toetab tugevalt nende õigustatud demokraatlikke püüdlusi, mis võivad anda inspiratsiooni demokraatlikeks muutusteks Aafrika, Kariibi mere, Vaikse ookeani, Euroopa ja ülejäänud maailma riikides; kordab veelkord oma tugevat toetust rahvastele, kes avaldavad rahumeelselt meelt repressiivsete autoritaarsete režiimide vastu, eriti noortele ja naistele, kes tegutsevad kesksete toimijate ja katalüsaatoritena Araabia maailma demokraatlikuks reformimiseks;

| 2. | märgib, et hiljutistel arengutel Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tagasilööke, ennekõike kõnealustes riikides endis, kuid samuti ka AKV riikides ja Euroopas; |
| --- | --- |

2.

märgib, et hiljutistel arengutel Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas on poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tagasilööke, ennekõike kõnealustes riikides endis, kuid samuti ka AKV riikides ja Euroopas;

| 3. | kutsub Euroopa Liitu üles osutama tugevat toetust piirkonna poliitilistele ja majanduslikele reformidele; rõhutab, et selleks, et demokraatlikku üleminekut kõige paremini toetada, on esmatähtis mobiliseerida kõik Euroopa naabruspoliitika ja arengupoliitika raamistikus olemasolevad vahendid; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu põhivabaduste austamisele, heale valitsemistavale, sõltumatule õigusemõistmisele ja korruptsioonivastasele võitlusele, et vastata rahva vajadustele ja ootustele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Euroopa Liitu üles osutama tugevat toetust piirkonna poliitilistele ja majanduslikele reformidele; rõhutab, et selleks, et demokraatlikku üleminekut kõige paremini toetada, on esmatähtis mobiliseerida kõik Euroopa naabruspoliitika ja arengupoliitika raamistikus olemasolevad vahendid; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu põhivabaduste austamisele, heale valitsemistavale, sõltumatule õigusemõistmisele ja korruptsioonivastasele võitlusele, et vastata rahva vajadustele ja ootustele;

| 4. | kutsub Euroopa Liitu üles kaaluma kõnealuste riikide võlgade tagasimaksete ajutist peatamist ja rõhutab vajadust teha nende võlgade audit; kutsub üles korrumpeerunud juhtide varasid külmutama ja tagastama asjaomaste riikide rahandusministeeriumidele; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Liitu üles kaaluma kõnealuste riikide võlgade tagasimaksete ajutist peatamist ja rõhutab vajadust teha nende võlgade audit; kutsub üles korrumpeerunud juhtide varasid külmutama ja tagastama asjaomaste riikide rahandusministeeriumidele;

| 5. | nõuab enama tähelepanu pööramist koostööle kodanikeühendustega, sest need on üle kogu regiooni rahvaülestõusude peamiseks katalüsaatoriks; nõuab ka kõigi jõupingutuste tegemist, et tagada, et Euroopa Liidu ja rahvusvahelise kogukonna abi tõepoolest nendeni jõuaks; |
| --- | --- |

5.

nõuab enama tähelepanu pööramist koostööle kodanikeühendustega, sest need on üle kogu regiooni rahvaülestõusude peamiseks katalüsaatoriks; nõuab ka kõigi jõupingutuste tegemist, et tagada, et Euroopa Liidu ja rahvusvahelise kogukonna abi tõepoolest nendeni jõuaks;

| 6. | avaldab kahetsust rahvusvahelise kogukonna valikulise hukkamõistu üle seoses vägivallaga Jeemenis, Süürias ja eriti Bahreinis, kuhu Saudi Araabiast tulid Pärsia lahe koostöönõukogu ühisjõud, et protestid maha suruda; |
| --- | --- |

6.

avaldab kahetsust rahvusvahelise kogukonna valikulise hukkamõistu üle seoses vägivallaga Jeemenis, Süürias ja eriti Bahreinis, kuhu Saudi Araabiast tulid Pärsia lahe koostöönõukogu ühisjõud, et protestid maha suruda;

| 7. | nõuab, et ametivõimud hoiduksid vägivalla kasutamisest meeleavaldajate vastu, austaksid nende kogunemis- ja arvamusevabadust ja garanteeriksid nende turvalisuse; nõuab kõnealustes riikides surmajuhtumite, vigastuste või rahumeelsete meeleavaldajate vangistamiseni viinud sündmuste sõltumatut uurimist ja selle eest vastutajate kohtu ette toomist; nõuab kõigi meeleavalduste vältel vahistatud isikute ja kõigi poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et ametivõimud hoiduksid vägivalla kasutamisest meeleavaldajate vastu, austaksid nende kogunemis- ja arvamusevabadust ja garanteeriksid nende turvalisuse; nõuab kõnealustes riikides surmajuhtumite, vigastuste või rahumeelsete meeleavaldajate vangistamiseni viinud sündmuste sõltumatut uurimist ja selle eest vastutajate kohtu ette toomist; nõuab kõigi meeleavalduste vältel vahistatud isikute ja kõigi poliitvangide, inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike viivitamatut ja tingimusteta vabastamist;

| 8. | leiab, et tihedam allpiirkondlik koostöö ELi liikmesriikide, Aafrika Liidu ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatavate riikide vahel, kel on ühised huvid, väärtused ja probleemid, võiks muuta kogu Vahemere piirkonna dünaamilisemaks; |
| --- | --- |

8.

leiab, et tihedam allpiirkondlik koostöö ELi liikmesriikide, Aafrika Liidu ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatavate riikide vahel, kel on ühised huvid, väärtused ja probleemid, võiks muuta kogu Vahemere piirkonna dünaamilisemaks;

| 9. | taunib relvamüüki ja majanduslik-strateegiliste hüvede eest pakutavat soosingut ning sõbralikke suhteid, mida mõned ELi ja AKV riigid pidasid diktaatoritega paljude aastate jooksul; tunnustab kõnealuste rahvaste enesemääramisõigust ja mõistab hukka vägivalla, mille all nad kannatavad; |
| --- | --- |

9.

taunib relvamüüki ja majanduslik-strateegiliste hüvede eest pakutavat soosingut ning sõbralikke suhteid, mida mõned ELi ja AKV riigid pidasid diktaatoritega paljude aastate jooksul; tunnustab kõnealuste rahvaste enesemääramisõigust ja mõistab hukka vägivalla, mille all nad kannatavad;

| 10. | kutsub Euroopa Liitu üles põhjalikult hindama ja reformima nii oma diplomaatilist poliitikat kui ka poliitiliste, kaubandus- ja koostööalaste suhete olemust Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikidega; |
| --- | --- |

10.

kutsub Euroopa Liitu üles põhjalikult hindama ja reformima nii oma diplomaatilist poliitikat kui ka poliitiliste, kaubandus- ja koostööalaste suhete olemust Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikidega;

| 11. | koos üleaafrikalise parlamendiga kutsub kõiki Aafrika Liidu liikmeid üles ratifitseerima Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta; |
| --- | --- |

11.

koos üleaafrikalise parlamendiga kutsub kõiki Aafrika Liidu liikmeid üles ratifitseerima Aafrika hartat demokraatia, valimiste ja valitsemistava kohta;

| 12. | tuletab meelde, et ükskõik, millist relvastatud sekkumist võib ette võtta ainult tsiviilelanike kaitsmise eesmärgil ja see peab olema erapooletu ja et selle algatajad ei tohi mitte mingil juhul võtta endale õigust määrata, kes saab valitseda ja kes peab kõrvale jääma; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et ükskõik, millist relvastatud sekkumist võib ette võtta ainult tsiviilelanike kaitsmise eesmärgil ja see peab olema erapooletu ja et selle algatajad ei tohi mitte mingil juhul võtta endale õigust määrata, kes saab valitseda ja kes peab kõrvale jääma;

| 13. | innustab Aafrika Liitu, Araabia Liigat ja Euroopa Liitu võimaldama kõiki vajalikke finants- ja inimressursse, et toetada jõulist rahvusvahelist humanitaaroperatsiooni asjaomastes riikides, et abistada ÜRO pagulaste ülemkomissari ja teisi asjakohaseid ameteid kõigile abivajajatele kaitse ja hädaabi osutamisel; |
| --- | --- |

13.

innustab Aafrika Liitu, Araabia Liigat ja Euroopa Liitu võimaldama kõiki vajalikke finants- ja inimressursse, et toetada jõulist rahvusvahelist humanitaaroperatsiooni asjaomastes riikides, et abistada ÜRO pagulaste ülemkomissari ja teisi asjakohaseid ameteid kõigile abivajajatele kaitse ja hädaabi osutamisel;

| 14. | kordab veelkord rahva valiku ja valimistulemuste austamise ja aktsepteerimise tähtsust, sõltumata sellest, kes võidab, tingimusel et valimised on demokraatlikud, vabad, õiglased ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

14.

kordab veelkord rahva valiku ja valimistulemuste austamise ja aktsepteerimise tähtsust, sõltumata sellest, kes võidab, tingimusel et valimised on demokraatlikud, vabad, õiglased ja läbipaistvad;

| 15. | tervitab Aafrika Liidu Rahu- ja Julgeolekunõukogu ning Tuneesia ja Egiptuse ametivõimude tehtud edusamme ja julgustab jätkama jõupingutusi, et algatada demokraatliku stabiliseerimise protsess ning garanteerida vabadus, põhi- ja inimõigused, rahu ning õigus; |
| --- | --- |

15.

tervitab Aafrika Liidu Rahu- ja Julgeolekunõukogu ning Tuneesia ja Egiptuse ametivõimude tehtud edusamme ja julgustab jätkama jõupingutusi, et algatada demokraatliku stabiliseerimise protsess ning garanteerida vabadus, põhi- ja inimõigused, rahu ning õigus;

| 16. | kutsub Euroopa Komisjoni ja asjaomaseid riike jätkama oma jõupingutusi, tagades samas, et võetakse kasutusele ühisstrateegia, sh rahalised vahendid, inimressursid ja tehnilised vahendid, garanteerimaks, et EL suudab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 kohaselt reageerida igale massilisele rändele; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa Komisjoni ja asjaomaseid riike jätkama oma jõupingutusi, tagades samas, et võetakse kasutusele ühisstrateegia, sh rahalised vahendid, inimressursid ja tehnilised vahendid, garanteerimaks, et EL suudab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 80 kohaselt reageerida igale massilisele rändele;

| 17. | nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu tsiviilelanikkonna kaitsmist taotleva resolutsiooni 1973(2011) ranget järgimist; |
| --- | --- |

17.

nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu tsiviilelanikkonna kaitsmist taotleva resolutsiooni 1973(2011) ranget järgimist;

| 18. | nõuab tungivalt, et asjaomased riigijuhid ilmutaksid vaoshoitust jõu kasutamisel ning osaleksid läbirääkimistel, mille eesmärk on kriisile positiivse tulemuse saavutamine, ja taunib kõiki kaasnevaid inimelude kaotusi; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et asjaomased riigijuhid ilmutaksid vaoshoitust jõu kasutamisel ning osaleksid läbirääkimistel, mille eesmärk on kriisile positiivse tulemuse saavutamine, ja taunib kõiki kaasnevaid inimelude kaotusi;

| 19. | nõuab kindlalt, et Aafrika Liitu kaasataks lahenduste leidmisse, mis on kõigile osapooltele vastuvõetavad; |
| --- | --- |

19.

nõuab kindlalt, et Aafrika Liitu kaasataks lahenduste leidmisse, mis on kõigile osapooltele vastuvõetavad;

| 20. | kutsub ÜROd, Aafrika Liitu, Euroopa Liitu, Araabia Liigat ja koalitsiooni pidama ümarlauda, et leida kriisist väljapääs, mis tooks kaasa kestva rahu ja demokraatia kehtestamise Liibüas; |
| --- | --- |

20.

kutsub ÜROd, Aafrika Liitu, Euroopa Liitu, Araabia Liigat ja koalitsiooni pidama ümarlauda, et leida kriisist väljapääs, mis tooks kaasa kestva rahu ja demokraatia kehtestamise Liibüas;

| 21. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Komisjoni asepresidendile/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele, Aafrika Liidu institutsioonidele, üleaafrikalise parlamendi presidendile, Lähis-Ida riikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatavate riikide valitsustele ja parlamentidele ja Vahemere Liidu peasekretärile. |
| --- | --- |

21.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Komisjoni asepresidendile/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele, Aafrika Liidu institutsioonidele, üleaafrikalise parlamendi presidendile, Lähis-Ida riikide ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatavate riikide valitsustele ja parlamentidele ja Vahemere Liidu peasekretärile.

BUDAPESTI DEKLARATSIOON

neljanda kõrgetasemelise abi tõhususe teemalise foorumi kohta Busanis Lõuna-Koreas 2011. aastal

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. istungjärk, mis toimus Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail 2011. aastal

| A. | arvestades, et abi tulemuslikkus tähendab elu parandamist, vaesuse vähendamist ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et abi tulemuslikkus tähendab elu parandamist, vaesuse vähendamist ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| B. | arvestades, et neljas kõrgetasemeline foorum abi tõhususe teemal (HLF-4), mis leiab aset Busanis Lõuna-Koreas 29. novembrist1. detsembrini 2011. aastal, viib lõpule Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee juhitud abi tõhususe protsessi, mida alustati 2005. aasta Pariisi deklaratsiooniga ja millele järgnes 2008. aasta Accra tegevuskava; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neljas kõrgetasemeline foorum abi tõhususe teemal (HLF-4), mis leiab aset Busanis Lõuna-Koreas 29. novembrist1. detsembrini 2011. aastal, viib lõpule Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee juhitud abi tõhususe protsessi, mida alustati 2005. aasta Pariisi deklaratsiooniga ja millele järgnes 2008. aasta Accra tegevuskava;

| C. | arvestades, et HLF-4 kaardistab ka uusi suundi tõhusama arenguabi jaoks ja annab oma osa uude rahvusvahelisse abi ülesehitusse kuni aastatuhande arengueesmärkide 2015. aasta tähtajani ja sellest edasi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et HLF-4 kaardistab ka uusi suundi tõhusama arenguabi jaoks ja annab oma osa uude rahvusvahelisse abi ülesehitusse kuni aastatuhande arengueesmärkide 2015. aasta tähtajani ja sellest edasi;

| D. | arvestades, et EL ja tema liikmesriigid annavad üle poole maailma ametlikust arenguabist ja seega kujutavad endast olulist osalejat abi tõhususe alal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja tema liikmesriigid annavad üle poole maailma ametlikust arenguabist ja seega kujutavad endast olulist osalejat abi tõhususe alal;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt pühendub Euroopa Liit arengupoliitika sidususele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt pühendub Euroopa Liit arengupoliitika sidususele;

| F. | arvestades, et Cotonou’ lepingu teine läbivaatamine, mis allkirjastati 23. juunil 2010. aastal Ouagadougous, Burkina Fasos, tunnustab abi tõhususe tegevuskava (preambul, lõik 12a ja I osa, artikkel 2), nagu abi tõhususe alase Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskavaga kokku lepitud; arvestades, et Cotonou lepingu peaeesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpptulemusena selle kõrvaldamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Cotonou’ lepingu teine läbivaatamine, mis allkirjastati 23. juunil 2010. aastal Ouagadougous, Burkina Fasos, tunnustab abi tõhususe tegevuskava (preambul, lõik 12a ja I osa, artikkel 2), nagu abi tõhususe alase Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskavaga kokku lepitud; arvestades, et Cotonou lepingu peaeesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpptulemusena selle kõrvaldamine;

| G. | arvestades, et abi tõhususust on oluliselt parandatud, kuid arvestades, et palju on veel teha; arvestades, et abi tõhususe tegevuskava on olemasolevate kohustuste rakendamise tagamiseks möödapääsmatu, eriti finantskriisi arvestades, ning abi ja arengu tulemuslikkuse erinevaid ja uusi mõõtmeid arvesse võttes, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et abi tõhususust on oluliselt parandatud, kuid arvestades, et palju on veel teha; arvestades, et abi tõhususe tegevuskava on olemasolevate kohustuste rakendamise tagamiseks möödapääsmatu, eriti finantskriisi arvestades, ning abi ja arengu tulemuslikkuse erinevaid ja uusi mõõtmeid arvesse võttes,

| 1. | rõhutab, et HLF-4 peaks ulatuma kaugemale hindamistegevusest ja liikuma lubadustest abi tõhususe tegevuskava rakendamisel käegakatsutavate saavutusteni, ja ootab, et ELi ja AKV riigid mängiksid selle saavutamisel liidrirolli; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et HLF-4 peaks ulatuma kaugemale hindamistegevusest ja liikuma lubadustest abi tõhususe tegevuskava rakendamisel käegakatsutavate saavutusteni, ja ootab, et ELi ja AKV riigid mängiksid selle saavutamisel liidrirolli;

| 2. | tuletab meelde, kui tähtis on arengupoliitika sidusus ja ühiste väärtuste, nagu inimõigused, sotsiaalne õiglus, korruptsioonivastane võitlus, vastutus ja sooline võrdõiguslikkus, edendamine abi tõhususe tegevuskava raames; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, kui tähtis on arengupoliitika sidusus ja ühiste väärtuste, nagu inimõigused, sotsiaalne õiglus, korruptsioonivastane võitlus, vastutus ja sooline võrdõiguslikkus, edendamine abi tõhususe tegevuskava raames;

I.   Abi prognoositavus

| 3. | kutsub rahastajaid üles viivitamatult tegutsema Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste nimel, mida takistavad ainult poliitiline tahe ja bürokraatia, s.t abi lahtisidumine, abi prognoositavus, tingimuslikkus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

3.

kutsub rahastajaid üles viivitamatult tegutsema Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste nimel, mida takistavad ainult poliitiline tahe ja bürokraatia, s.t abi lahtisidumine, abi prognoositavus, tingimuslikkus ja läbipaistvus;

| 4. | kutsub abi andvaid riike üles jälgima oma kohustust eraldada 0,7% rahvamajanduse kogutulust / rahvamajanduse kogutoodangust arenguabiks ja karmistada ametliku arenguabi määratlust; |
| --- | --- |

4.

kutsub abi andvaid riike üles jälgima oma kohustust eraldada 0,7% rahvamajanduse kogutulust / rahvamajanduse kogutoodangust arenguabiks ja karmistada ametliku arenguabi määratlust;

| 5. | kutsub rahastajaid suurendama abi prognoositavust oma finantsvoogude usaldusväärsete mitmeaastaste rahastamiskavade abil ja pikaaegsete arenduskokkulepete abil partnerriikidega, tuginedes vastastikusele aruandluskohusele arengu eest; |
| --- | --- |

5.

kutsub rahastajaid suurendama abi prognoositavust oma finantsvoogude usaldusväärsete mitmeaastaste rahastamiskavade abil ja pikaaegsete arenduskokkulepete abil partnerriikidega, tuginedes vastastikusele aruandluskohusele arengu eest;

| 6. | tuletab meelde vajadust kasutada aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks innovaatilisi rahastamismeetodeid, nagu näiteks finantstehingute maksustamine; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde vajadust kasutada aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks innovaatilisi rahastamismeetodeid, nagu näiteks finantstehingute maksustamine;

| 7. | kutsub rahastajaid oma tegevusi paremini kooskõlastama ja ühtlustama ning lihtsustama oma töökäiku; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahastajaid oma tegevusi paremini kooskõlastama ja ühtlustama ning lihtsustama oma töökäiku;

II.   Abi kohandamine, riigipõhiste süsteemide kasutamine ja riigi omavastutus

| 8. | tunnistab, kui tähtis on abi kohandamine ja riigipõhiste süsteemide kasutamine arenguabi jaotamiseks ja partnerriigi suutlikkuse suurendamiseks, omavastutuse edendamiseks, läbipaistvuseks ja vastastikuseks aruandluskohustuseks ja partnerriigi parlamentaarse järelevalve lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

8.

tunnistab, kui tähtis on abi kohandamine ja riigipõhiste süsteemide kasutamine arenguabi jaotamiseks ja partnerriigi suutlikkuse suurendamiseks, omavastutuse edendamiseks, läbipaistvuseks ja vastastikuseks aruandluskohustuseks ja partnerriigi parlamentaarse järelevalve lihtsustamiseks;

| 9. | kutsub partnerriike üles rakendama õiguslikku raamistikku abi lisamiseks rahvuslikku eelarvesse, et võimaldada parlamentaarset järelevalvet abi kulutamise üle ja suuremat aruandluskohustust; |
| --- | --- |

9.

kutsub partnerriike üles rakendama õiguslikku raamistikku abi lisamiseks rahvuslikku eelarvesse, et võimaldada parlamentaarset järelevalvet abi kulutamise üle ja suuremat aruandluskohustust;

| 10. | kutsub rahastajaid üles suurendama riigi programmikohase abi määra, et arendada riigi suutlikkust ja omavastutust; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahastajaid üles suurendama riigi programmikohase abi määra, et arendada riigi suutlikkust ja omavastutust;

| 11. | rõhutab, et eelarvetoetus on üks parimaid viise abi tulemuslikkuse suurendamiseks, kuid et see peab põhinema riiklikel arengurahastamise ja vaesuse vähendamise kavadel; julgustab komisjoni säilitama dünaamilist lähenemisviisi nõutavatele kriteeriumidele ja edendama ELi eelarvetoetuse kollektiivset sihteesmärki; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et eelarvetoetus on üks parimaid viise abi tulemuslikkuse suurendamiseks, kuid et see peab põhinema riiklikel arengurahastamise ja vaesuse vähendamise kavadel; julgustab komisjoni säilitama dünaamilist lähenemisviisi nõutavatele kriteeriumidele ja edendama ELi eelarvetoetuse kollektiivset sihteesmärki;

| 12. | kutsub rahastajaid ja partnerriike üles kiiremas korras rakendama läbipaistvust edendavaid ettevõtmisi riigi tasandi abile, sest omavastutus ei ole võimalik teadmisteta; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahastajaid ja partnerriike üles kiiremas korras rakendama läbipaistvust edendavaid ettevõtmisi riigi tasandi abile, sest omavastutus ei ole võimalik teadmisteta;

| 13. | leiab, et maksundus garanteerib sõltumatu rahastamisallika jätkusuutlikuks arenguks ja kujutab endast olulist sidet arengumaade valitsuste ja kodanike vahel; kutsub üles rakendama maksumaksjate maksevõimel põhinevat elujõulist maksehalduse vormi; soovitab intensiivistada võitlust maksuparadiisidega – mis erinevad madalate maksumääradega jurisdiktsioonidest – maksudest kõrvalehoidumise ja kapitali ebaseadusliku ülekandmisega ja loodusvarade läbipaistvat haldamist; |
| --- | --- |

13.

leiab, et maksundus garanteerib sõltumatu rahastamisallika jätkusuutlikuks arenguks ja kujutab endast olulist sidet arengumaade valitsuste ja kodanike vahel; kutsub üles rakendama maksumaksjate maksevõimel põhinevat elujõulist maksehalduse vormi; soovitab intensiivistada võitlust maksuparadiisidega – mis erinevad madalate maksumääradega jurisdiktsioonidest – maksudest kõrvalehoidumise ja kapitali ebaseadusliku ülekandmisega ja loodusvarade läbipaistvat haldamist;

III.   Parlamentide roll

| 14. | toonitab juhtrolli, mida tuleks mängida riikide parlamentidel, arvestades et nad on kõige kohasemad prioriteetseid valdkondi välja selgitama, riiklikke strateegiadokumente kontrollima ja eelarveassigneeringuid auditeerima; kutsub riikide parlamente üles võtma vastu riiklikke strateegiadokumente ja aastaeelarvet, konsulteerides kodanikuühiskonnaga enne poliitilist dialoogi abi andvate riikidega, pidades silmas demokraatlikule kontrollile täisjõu andmist; |
| --- | --- |

14.

toonitab juhtrolli, mida tuleks mängida riikide parlamentidel, arvestades et nad on kõige kohasemad prioriteetseid valdkondi välja selgitama, riiklikke strateegiadokumente kontrollima ja eelarveassigneeringuid auditeerima; kutsub riikide parlamente üles võtma vastu riiklikke strateegiadokumente ja aastaeelarvet, konsulteerides kodanikuühiskonnaga enne poliitilist dialoogi abi andvate riikidega, pidades silmas demokraatlikule kontrollile täisjõu andmist;

| 15. | nõuab tungivalt, et parlamendid pakuksid tasakaalustusmehhanisme eelarve, poliitikasuundade ja nende tulemuste järelevalve teel ning kaasates kodanikke demokraatliku protsessi abil otsusetegemisse; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et parlamendid pakuksid tasakaalustusmehhanisme eelarve, poliitikasuundade ja nende tulemuste järelevalve teel ning kaasates kodanikke demokraatliku protsessi abil otsusetegemisse;

| 16. | tuletab meelde, et arengumaade parlamentidel puuduvad põhilised suutlikkused, et oma rolli täielikult täita; kutsub seetõttu rahastajaid osutama abi suutlikkuse suurendamiseks ja arendamiseks riiklikul ning piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et arengumaade parlamentidel puuduvad põhilised suutlikkused, et oma rolli täielikult täita; kutsub seetõttu rahastajaid osutama abi suutlikkuse suurendamiseks ja arendamiseks riiklikul ning piirkondlikul tasandil;

| 17. | teeb ettepaneku, et parlamentaarne suutlikkus tuleb võtta abi ja arengu tõhususe mõõdikuks ja seda tuleb aja jooksul mõõta, teades, et see aitab kaasa usaldusväärsele finantsjuhtimisele, jätkusuutlikule poliitilisele stabiilsusele ning majandusedule; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku, et parlamentaarne suutlikkus tuleb võtta abi ja arengu tõhususe mõõdikuks ja seda tuleb aja jooksul mõõta, teades, et see aitab kaasa usaldusväärsele finantsjuhtimisele, jätkusuutlikule poliitilisele stabiilsusele ning majandusedule;

| 18. | tuletab meelde, et omavastutus peaks võimaldama partnerriikidel määratleda omaenda poliitilisi prioriteete; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et omavastutus peaks võimaldama partnerriikidel määratleda omaenda poliitilisi prioriteete;

IV.   Valitsusväliste osalejate ja kohalike ametivõimude kaasamine

| 19. | kutsub ELi ja partnerriike süvendama ja laiendama struktureeritud dialoogi protsessi valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametivõimude kaasamiseks, et tagada nende täielik ja mõtestatud osalemine eelarvete ja programmide kavandamisel, rakendamisel, järelevalves ja hindamisel; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi ja partnerriike süvendama ja laiendama struktureeritud dialoogi protsessi valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametivõimude kaasamiseks, et tagada nende täielik ja mõtestatud osalemine eelarvete ja programmide kavandamisel, rakendamisel, järelevalves ja hindamisel;

| 20. | rõhutab, et territoriaalne lähenemisviis ja mitmetasandiline valitsemine on tulemuslikumate arendusstrateegiate olulisimad elemendid; kutsub seetõttu ELi ja partnerriike üles võtma paremini arvesse territooriume kui riiklike meetmete valdkonda; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et territoriaalne lähenemisviis ja mitmetasandiline valitsemine on tulemuslikumate arendusstrateegiate olulisimad elemendid; kutsub seetõttu ELi ja partnerriike üles võtma paremini arvesse territooriume kui riiklike meetmete valdkonda;

| 21. | kutsub rahastajaid ja partnerriike täies ulatuses hindama ja süvendama Pariisi ja Accra kohustusi demokraatlikul omavastutusel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel ning kohalikel ametiasutustel tuginevate reformide abil; |
| --- | --- |

21.

kutsub rahastajaid ja partnerriike täies ulatuses hindama ja süvendama Pariisi ja Accra kohustusi demokraatlikul omavastutusel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel ning kohalikel ametiasutustel tuginevate reformide abil;

| 22. | samuti toonitab sõltumatute õigussüsteemide ja vaba meedia rolli hea valitsemistava ja aruandluskohustuse edendamisel; |
| --- | --- |

22.

samuti toonitab sõltumatute õigussüsteemide ja vaba meedia rolli hea valitsemistava ja aruandluskohustuse edendamisel;

V.   Uued arengupartnerlused

| 23. | tunnistab, et 72% maailma kõige vaesematest inimestest elab keskmise sissetulekuga riikides (13); tunnistab, et keskmise sissetulekuga riikidel on vaja teistlaadi partnerlusi, mis keskenduvad rohkem kaasavale majanduskasvule, majanduslikule mitmekesistamisele, rikkuse ümberjaotamisele ja tõhusa arengu edendamisele lõuna-lõuna suunalise koostöö ja vastastikuse õppe ning arengukogemuse jagamise teel; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et 72% maailma kõige vaesematest inimestest elab keskmise sissetulekuga riikides (13); tunnistab, et keskmise sissetulekuga riikidel on vaja teistlaadi partnerlusi, mis keskenduvad rohkem kaasavale majanduskasvule, majanduslikule mitmekesistamisele, rikkuse ümberjaotamisele ja tõhusa arengu edendamisele lõuna-lõuna suunalise koostöö ja vastastikuse õppe ning arengukogemuse jagamise teel;

| 24. | tuletab meelde vajadust abi järele, mis on kohandatud nõrkade riikide, madalama sissetulekuga konfliktijärgsete riikide ja väikesaarte arenguriikide eripärade ja vajadustega, ja tugevdatud jõupingutuste järele koostööks kõige vaesemate riikidega; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde vajadust abi järele, mis on kohandatud nõrkade riikide, madalama sissetulekuga konfliktijärgsete riikide ja väikesaarte arenguriikide eripärade ja vajadustega, ja tugevdatud jõupingutuste järele koostööks kõige vaesemate riikidega;

| 25. | nõuab abi suunamist kõige vaesematele inimestele, mitte ainuüksi kõige vaesematele riikidele; |
| --- | --- |

25.

nõuab abi suunamist kõige vaesematele inimestele, mitte ainuüksi kõige vaesematele riikidele;

| 26. | toonitab, et abi tuleb vaadelda arengu katalüsaatori, mitte vahendina; tunnistab, et abi lõppeesmärk on saavutada olukord, kus abi pole enam vajalik; |
| --- | --- |

26.

toonitab, et abi tuleb vaadelda arengu katalüsaatori, mitte vahendina; tunnistab, et abi lõppeesmärk on saavutada olukord, kus abi pole enam vajalik;

VI.   Tööjaotus

| 27. | kutsub ELi võtma juhtrolli tööjaotusel HLF-4 raames ja tugevdama oma jõupingutusi, et suurendada rahastajate kooskõlastamist ja tööjaotust, millega kaasnevad meetmed demokraatliku omavastutuse heaks, vastutuse võtmine ja abi parem kvaliteet; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi võtma juhtrolli tööjaotusel HLF-4 raames ja tugevdama oma jõupingutusi, et suurendada rahastajate kooskõlastamist ja tööjaotust, millega kaasnevad meetmed demokraatliku omavastutuse heaks, vastutuse võtmine ja abi parem kvaliteet;

| 28. | rõhutab vajadust lahendada nn „lemmikriikide” ja „orbriikide” ning eluliselt tähtsate valdkondade, nagu tervishoiu, hariduse, sotsiaalse sidususe ja soolise võrdõiguslikkuse hooletussejätmise probleem; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust lahendada nn „lemmikriikide” ja „orbriikide” ning eluliselt tähtsate valdkondade, nagu tervishoiu, hariduse, sotsiaalse sidususe ja soolise võrdõiguslikkuse hooletussejätmise probleem;

| 29. | tervitab tõsiasja, et üldasjade ja välissuhete nõukogu võttis 15. mail 2007. aastal vastu ELi tegevusjuhendi tööjaotuse kohta arengupoliitikas ja juhib tähelepanu sellele, et ELi ebaõnnestumine rakendada täies ulatuses tööjaotuse kohases tegevusjuhendis sisalduvaid põhimõtteid ei lase kasutada võimalust hoida kokku kuni 6 miljardit eurot (14); |
| --- | --- |

29.

tervitab tõsiasja, et üldasjade ja välissuhete nõukogu võttis 15. mail 2007. aastal vastu ELi tegevusjuhendi tööjaotuse kohta arengupoliitikas ja juhib tähelepanu sellele, et ELi ebaõnnestumine rakendada täies ulatuses tööjaotuse kohases tegevusjuhendis sisalduvaid põhimõtteid ei lase kasutada võimalust hoida kokku kuni 6 miljardit eurot (14);

| 30. | kutsub ELi üles oma tööjaotuspoliitikat läbi vaatama, tagamaks, et ei jäeta kõrvale valdkonnaga mitteseotud, valdkonnaüleseid küsimusi, nagu nt inimõigused ja sooline võrdõiguslikkus; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi üles oma tööjaotuspoliitikat läbi vaatama, tagamaks, et ei jäeta kõrvale valdkonnaga mitteseotud, valdkonnaüleseid küsimusi, nagu nt inimõigused ja sooline võrdõiguslikkus;

VII.   Erasektor kui arengus osaleja

| 31. | tunnistab erasektori sidusrühmade kasvavat osalust partnerluste arendamises; tunnistab erasektori arenguabi abi tulemuslikkuse lepingutesse lisamise hüvesid, kuid ka vajadust selgitada, milliseid rolle erasektor saaks mängida ja peaks mängima, ning siduda need aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja säästliku arenguga, samuti erasektori peamiste ülesannetega; toonitab, kui tähtis on sellega seoses seotud abi juurde mitte tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

31.

tunnistab erasektori sidusrühmade kasvavat osalust partnerluste arendamises; tunnistab erasektori arenguabi abi tulemuslikkuse lepingutesse lisamise hüvesid, kuid ka vajadust selgitada, milliseid rolle erasektor saaks mängida ja peaks mängima, ning siduda need aastatuhande arengueesmärkide saavutamise ja säästliku arenguga, samuti erasektori peamiste ülesannetega; toonitab, kui tähtis on sellega seoses seotud abi juurde mitte tagasi pöörduda;

| 32. | toonitab läbipaistvuse ja erasektori arengupoliitika osaliste mõju hindamise tähtsust arendustegevuse tulemustele; |
| --- | --- |

32.

toonitab läbipaistvuse ja erasektori arengupoliitika osaliste mõju hindamise tähtsust arendustegevuse tulemustele;

| 33. | kutsub rahastajaid üles kasutama abi, et hoogustada siseriikliku erasektori arengut, parandada erasektori jaoks siseriiklikke reguleerivaid institutsioone ja edendada erasektori arengut, mis hõlmab kõige vaesemaid elanikke ja annab oma osa arengueesmärkidele; |
| --- | --- |

33.

kutsub rahastajaid üles kasutama abi, et hoogustada siseriikliku erasektori arengut, parandada erasektori jaoks siseriiklikke reguleerivaid institutsioone ja edendada erasektori arengut, mis hõlmab kõige vaesemaid elanikke ja annab oma osa arengueesmärkidele;

VIII.   Pärast Busani

| 34. | rõhutab, kui tähtis on säilitada liikumist abi ja arengu tulemuslikkuse suunas pärast Busani; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, kui tähtis on säilitada liikumist abi ja arengu tulemuslikkuse suunas pärast Busani;

| 35. | soovitab jätkata Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste rakendamise ja nende suunas liikumise jälgimist ja hindamist; soovitab korraldada järgmine uuring nii, et see toimuks ühel ajal aastatuhande arengueesmärkide tähtajaga, et vastastikku täiendada sel ajal ülemaailmseid arendustegevuse edusammude ülevaateid; |
| --- | --- |

35.

soovitab jätkata Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste rakendamise ja nende suunas liikumise jälgimist ja hindamist; soovitab korraldada järgmine uuring nii, et see toimuks ühel ajal aastatuhande arengueesmärkide tähtajaga, et vastastikku täiendada sel ajal ülemaailmseid arendustegevuse edusammude ülevaateid;

| 36. | toonitab seda, kui tähtis on kinnitada abi tulemuslikkust arengu tulemuslikkuse raamistikus, mis seab prioriteediks üldised arendustulemused ja hõlmab arengupoliitika sidusust ning piirkondlike majandusühenduste kaasamist, et võtta paremini arvesse abi ja arengu tõhususe piirkondlikke mõõtmeid; |
| --- | --- |

36.

toonitab seda, kui tähtis on kinnitada abi tulemuslikkust arengu tulemuslikkuse raamistikus, mis seab prioriteediks üldised arendustulemused ja hõlmab arengupoliitika sidusust ning piirkondlike majandusühenduste kaasamist, et võtta paremini arvesse abi ja arengu tõhususe piirkondlikke mõõtmeid;

| 37. | palub algatada neljandal kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal Busani kokkulepe, mis ühendab konkreetsed ajaliselt piiratud kohustused ja algatab arengukoostöö ülemaailmse juhtimise fundamentaalsed reformid; |
| --- | --- |

37.

palub algatada neljandal kõrgetasemelisel foorumil abi tõhususe teemal Busani kokkulepe, mis ühendab konkreetsed ajaliselt piiratud kohustused ja algatab arengukoostöö ülemaailmse juhtimise fundamentaalsed reformid;

| 38. | võtab teadmiseks uute arenduspoliitika osaliste esiletõusu, sh üksikud riigid, kelle lähenemisviisi ei suuna Euroopa koostööstandardid, ja nõuab poliitilist, kaasavat lähenemisviisi kõnealuste riikide suhtes, pidades silmas läbipaistva üldise arengu-koostöö dünaamika saavutamist. |
| --- | --- |

38.

võtab teadmiseks uute arenduspoliitika osaliste esiletõusu, sh üksikud riigid, kelle lähenemisviisi ei suuna Euroopa koostööstandardid, ja nõuab poliitilist, kaasavat lähenemisviisi kõnealuste riikide suhtes, pidades silmas läbipaistva üldise arengu-koostöö dünaamika saavutamist.

DEKLARATSIOON

Ühinemine üldise kättesaadavuse nimel, pidades silmas juunis toimuvat 2011. aasta AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee AIDSi-alast kõrgetasemelist kohtumist New Yorgis 8.–10. juunil, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kohtumist Budapestis (Ungaris) 16.–18. mail:

| 1. | tuletab meelde HIV/AIDSi ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse üldise kättesaadavuse saavutamise ja tagamise eesmärki, mis on sätestatud esmatähtsa arenguprioriteedina läbivaadatud Cotonou lepingu artiklis 31 a; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde HIV/AIDSi ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse üldise kättesaadavuse saavutamise ja tagamise eesmärki, mis on sätestatud esmatähtsa arenguprioriteedina läbivaadatud Cotonou lepingu artiklis 31 a;

| 2. | rõhutab, et kolmekümne aasta jooksul alates AIDSi-epideemia algusest on reageerimine AIDSile tõestanud oma väärtust olulise investeeringuna, mis on andnud kasu HIV osas, samuti laiematele tervishoiu, arendustegevuse ja inimõiguste eesmärkidele ning viimase 10 aasta jooksul on uute HIVsse nakatunute määr paljudes riikides langenud, antiretroviirusravi saavate inimeste arv on suurenenud, samuti teenuste olemasolu nakkuse emalt lapsele ülekandumise vältimiseks; saavutused on siiski ebapiisavad ja nõrgad; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et kolmekümne aasta jooksul alates AIDSi-epideemia algusest on reageerimine AIDSile tõestanud oma väärtust olulise investeeringuna, mis on andnud kasu HIV osas, samuti laiematele tervishoiu, arendustegevuse ja inimõiguste eesmärkidele ning viimase 10 aasta jooksul on uute HIVsse nakatunute määr paljudes riikides langenud, antiretroviirusravi saavate inimeste arv on suurenenud, samuti teenuste olemasolu nakkuse emalt lapsele ülekandumise vältimiseks; saavutused on siiski ebapiisavad ja nõrgad;

| 3. | kutsub seetõttu AKV ja ELi valitsusi tugevdama oma jõupingutusi koostööks, et toetada AKV riike HIV ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse üldise kättesaadavuse saavutamisel ja tagamisel peamise tingimusena aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks; |
| --- | --- |

3.

kutsub seetõttu AKV ja ELi valitsusi tugevdama oma jõupingutusi koostööks, et toetada AKV riike HIV ennetuse, ravi, hoolduse ja toetuse üldise kättesaadavuse saavutamisel ja tagamisel peamise tingimusena aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks;

| 4. | nõuab AKV ja ELi osapoolte – AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsuste ning Euroopa Komisjoni Euroopa välisteenistuse – esindatust 2011. aasta AIDSi-alasel kõrgetasemelisel kohtumisel, et toetada ÜRO peasekretäri aruande soovitusi ja võtta vastu tema ettepanek kuue ülemaailmse eesmärgi kohta 2015. aastaks; |
| --- | --- |

4.

nõuab AKV ja ELi osapoolte – AKV riikide ja ELi liikmesriikide valitsuste ning Euroopa Komisjoni Euroopa välisteenistuse – esindatust 2011. aasta AIDSi-alasel kõrgetasemelisel kohtumisel, et toetada ÜRO peasekretäri aruande soovitusi ja võtta vastu tema ettepanek kuue ülemaailmse eesmärgi kohta 2015. aastaks;

| 5. | kutsub ELi säilitama oma liidrirolli AIDSile reageerimisel, eriti algatades laiaulatuslikku ja nõuandvat protsessi kõigi sidusrühmadega, sh ELi liikmesriikidega, parlamendiliikmetega, kodanikuühiskonnaga geograafiliselt laiaulatusliku „Välistegevuse kaudu HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga võitlemise Euroopa tegevusprogrammi” ettevalmistamiseks aastaks 2012 ja selle järel; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi säilitama oma liidrirolli AIDSile reageerimisel, eriti algatades laiaulatuslikku ja nõuandvat protsessi kõigi sidusrühmadega, sh ELi liikmesriikidega, parlamendiliikmetega, kodanikuühiskonnaga geograafiliselt laiaulatusliku „Välistegevuse kaudu HIV/AIDSi, malaaria ja tuberkuloosiga võitlemise Euroopa tegevusprogrammi” ettevalmistamiseks aastaks 2012 ja selle järel;

| 6. | kutsub AKV ja ELi valitsusi edendama häbimärgistamisvastaste strateegiate lisamist riiklikesse AIDSi programmidesse, ka ühenduse süsteemide tugevdamise teel; kõrvaldama karistavad õigusnormid, tegutsemispõhimõtted, tavad, häbimärgistamine ja diskrimineerimine, mis kahjustavad inimõigusi ja suurendavad vastuvõtlikkust HIVile/AIDSile; kohustuma osutama laiaulatuslikke hooldus- ja toetusteenuseid täiskasvanutele ja lastele, kes elavad HIVga ja keda see puudutab, sh hooldajad; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV ja ELi valitsusi edendama häbimärgistamisvastaste strateegiate lisamist riiklikesse AIDSi programmidesse, ka ühenduse süsteemide tugevdamise teel; kõrvaldama karistavad õigusnormid, tegutsemispõhimõtted, tavad, häbimärgistamine ja diskrimineerimine, mis kahjustavad inimõigusi ja suurendavad vastuvõtlikkust HIVile/AIDSile; kohustuma osutama laiaulatuslikke hooldus- ja toetusteenuseid täiskasvanutele ja lastele, kes elavad HIVga ja keda see puudutab, sh hooldajad;

| 7. | kutsub ELi ja AKV valitsusi üles suurendama eraldisi HIV ennetuseks ja keskendama investeeringud ennetusse integreeritud ja teaduslikult põhjendatud programmidele, mis on suunatud inimrühmadele, kes on kõige suuremas ohus ja kõige haavatavamad, kui kõige kulutasuvamale sekkumisviisile, samuti intensiivistada investeeringuid teadustöösse; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi ja AKV valitsusi üles suurendama eraldisi HIV ennetuseks ja keskendama investeeringud ennetusse integreeritud ja teaduslikult põhjendatud programmidele, mis on suunatud inimrühmadele, kes on kõige suuremas ohus ja kõige haavatavamad, kui kõige kulutasuvamale sekkumisviisile, samuti intensiivistada investeeringuid teadustöösse;

| 8. | rõhutab, et ravimine on oluline investeering, mis vähendab HIV levikut, tuberkuloosi ja emade ning laste surmajuhtumeid; seetõttu kutsub AKV ja ELi valitsusi toetama innovatsiooni ravile juurdepääsu osas, kõrvaldama õiguslikke tõkkeid ja tagama üldist ja usaldusväärset juurdepääsu ohututele, kõrgekvaliteedilistele ja taskukohasematele ravimitele, suurendama tervishoiu ja ühenduse süsteemide suutlikkust osutada ja toetada integreeritud raviteenuseid ning terviklikult tegelema HIV ja tuberkuloosi korraga esinevusega; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ravimine on oluline investeering, mis vähendab HIV levikut, tuberkuloosi ja emade ning laste surmajuhtumeid; seetõttu kutsub AKV ja ELi valitsusi toetama innovatsiooni ravile juurdepääsu osas, kõrvaldama õiguslikke tõkkeid ja tagama üldist ja usaldusväärset juurdepääsu ohututele, kõrgekvaliteedilistele ja taskukohasematele ravimitele, suurendama tervishoiu ja ühenduse süsteemide suutlikkust osutada ja toetada integreeritud raviteenuseid ning terviklikult tegelema HIV ja tuberkuloosi korraga esinevusega;

| 9. | kutsub ELi ja AKV valitsusi üles edendama HIV ja reproduktiiv-, emade ja vastsündinute tervishoiuteenuste integreerimist kui peamist meedet aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks, eelkõige ELi aastatuhande arengueesmärkide algatuse abil; sellega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata tervishoiu ja ühenduse süsteemide tugevdamisele, et viia ellu tulemuslik HIV ja seksuaal- ning reproduktiivtervise programmide integreerimine ja programmide seondamine, et toetada tugevamaid omavahel seotud tulemusi üle kõigi tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärkide; |
| --- | --- |

9.

kutsub ELi ja AKV valitsusi üles edendama HIV ja reproduktiiv-, emade ja vastsündinute tervishoiuteenuste integreerimist kui peamist meedet aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks, eelkõige ELi aastatuhande arengueesmärkide algatuse abil; sellega seoses tuleb erilist tähelepanu pöörata tervishoiu ja ühenduse süsteemide tugevdamisele, et viia ellu tulemuslik HIV ja seksuaal- ning reproduktiivtervise programmide integreerimine ja programmide seondamine, et toetada tugevamaid omavahel seotud tulemusi üle kõigi tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärkide;

| 10. | kutsub AKV ja ELi valitsusi täitma õiglase jaotuse kohustusi jõuda investeerimisvajadusteni tervishoiu jaoks üldse ning eriti ülemaailmse AIDSi-vastase võitluse jaoks, kusjuures ELi liikmesriigid austavad oma pikaaegseid prognoositavaid rahastamiskohustusi, sellal kui arengumaades suurendatakse oluliselt sisemaiseid investeeringuid, et võimaldada ellu viia Abuja deklaratsiooni kava 15 % eelarvest tervishoiule ning uusi majandusjõude innustatakse andma oma panust ja innovaatilisi rahastamismehhanisme laiendatakse. |
| --- | --- |

10.

kutsub AKV ja ELi valitsusi täitma õiglase jaotuse kohustusi jõuda investeerimisvajadusteni tervishoiu jaoks üldse ning eriti ülemaailmse AIDSi-vastase võitluse jaoks, kusjuures ELi liikmesriigid austavad oma pikaaegseid prognoositavaid rahastamiskohustusi, sellal kui arengumaades suurendatakse oluliselt sisemaiseid investeeringuid, et võimaldada ellu viia Abuja deklaratsiooni kava 15 % eelarvest tervishoiule ning uusi majandusjõude innustatakse andma oma panust ja innovaatilisi rahastamismehhanisme laiendatakse.

VASTAVALT TÖÖKORRA ARTIKLILE 34 JUHATUSE ESITATUD MUUDATUSETTEPANEKUD AKV–ELI PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE TÖÖKORRA KOHTA

Parlamentaarse ühisassamblee töökord

Artikkel 1

Parlamentaarne ühisassamblee

1.   AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee
  (edaspidi „assamblee”)
  on loodud ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa
  Liidu
  ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu artikli 17 alusel.

2.   Assamblee koosneb
  kahest kojast, millesse kuulub
  võrdne arv ELi ja AKV esindajaid. Assamblee liikmeteks on ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt iga AKV riigi parlamendi liikmed või
  erandjuhul, näiteks vääramatu jõu korral, millest tuleb artiklis 2 osutatud assamblee juhatust (edaspidi „juhatus”) enne istungjärku kirjalikult teavitada
  , AKV riigi parlamendi määratud esindajad. Parlamendi puudumisel on asjaomase AKV riigi esindaja hääleõiguseta osalemiseks vajalik assamblee nõusolek.

3.   Assamblee liikmetele antakse volitused kirjalikult: AKV esindajate puhul vastava liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt ja Euroopa Parlamendi esindajate puhul Euroopa Parlamendi presidendi poolt.

Artikkel 2

Juhatus

1.   
  Mõlemad kojad
  valivad enda seast juhatuse
  liikmed väljakujunenud tavale tuginedes.

2.   Juhatus koosneb kahest võrdväärsest kaaspresidendist ja 24 asepresidendist. Juhatuse liikmetest poole määravad AKV riikide esindajad ja ülejäänud poole Euroopa Parlamendi esindajad kummaski institutsioonis kehtestatud korras.

3.   Juhatus valmistab ette assamblee tööd, jälgib assamblee töö ja resolutsioonide järelmeetmeid ning tagab vajalike kontaktide sisseseadmise AKV–ELi ministrite nõukogu ja AKV–ELi suursaadikute komiteega.

4.   Juhatus vastutab assamblee töö koordineerimise eest.

5.   Juhatus koguneb kaaspresidentide algatusel
  vähemalt neli korda
  aastas;
  juhatuse koosolekutest kaks toimuvad enne
  assamblee istungjärke.

6.   Juhatus esitab assambleele ettepaneku arutelude päevakorra kohta. Juhatuse ülesanne on tagada võimaluse korral, et pooled päevakorrapunktid käsitleksid ühist huvi pakkuvaid küsimusi.

Juhatus võib teha ettepaneku sõnavõttude ajalise piirangu kohta.

7.   Juhatuse pädevuses on artiklis 25 viidatud alaliste komiteede („alalised komiteed”) koosseisu ja volitusi puudutavad küsimused.

8.   Juhatuse pädevuses on anda alalistele komiteedele luba koostada raporteid ja resolutsioonide ettepanekuid.

9.   Samuti võib juhatus esitada küsimusi läbivaatamiseks alalistes komiteedes, kes võivad seejärel taotleda teatud teemal raporti koostamise luba.

10.   Juhatuse pädevuses on assamblee vastu võetud resolutsioonide ja otsuste järelmeetmete kontrollimine. Alalise komitee esitatud reolutsioonide puhul võib juhatus järelmeetmete kontrollimise delegeerida asjaomase alalise komitee presidendile või raportöörile.

11.   Juhatuse koosolekud ei ole avalikud.
  Euroopa Liidu Nõukogu, AKV ministrite nõukogu ja Euroopa Komisjoni võidakse kutsuda koosolekul osalema nende pädevusse kuuluvates küsimustes
  .

12.   
  Juhatus võtab vastu oma töökorra. See on lisatud käesolevale töökorrale.

Artikkel 3

Teiste institutsioonide osalemine

1.   AKV-ELi ministrite nõukogu
  kutsutakse
  assambleele
  aru andma vähemalt üks kord aastas, nagu on ette nähtud koostöölepingu artikliga 15
  .

2.   AKV ministrite nõukogu ja AKV suursaadikute komitee, samuti Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjon võivad assamblee istungjärkudel osaleda juhatuse kutsel.

Artikkel 4

Vaatlejad

1.   Kui koostöölepinguga liitub uus riik, võib kõnealuse riigi esindaja kuni lepingu ratifitseerimiseni selle riigi poolt osaleda assamblee istungjärkudel vaatlejana. AKV grupi liikmesriigid võivad assamblee istungjärgul osaleda vaatlejatena.

2.   Kodanikuühiskonna esindajate
  osalemise
  assamblee istungjärkudel, alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel
  vaatab juhatus läbi ja kiidab vajadusel heaks iga kord eraldi
  . Vaatlejad võivad osaleda ka alaliste komiteede koosolekutel ja assamblee piirkondlikel või allpiirkondlikel parlamentaarsetel koosolekutel.

3.   
  Kaaspresidendid
  võivad juhatuse nõusolekul kutsuda assamblee istungjärkudele, alaliste komiteede koosolekutele ja piirkondlikele parlamentaarsetele koosolekutele
  vaatlejatena
  teisi organisatsioone või isikuid.

4.   Vaatlejatel ei ole hääleõigust. Nad võivad
  olenevalt konkreetsest juhust
  pöörduda istungjärgu
  või komiteede koosolekute
  poole, kui selleks on nõusoleku andnud
  vastavalt
  assamblee
  või asjaomase komitee juhatus
  . Nad võivad sõna võtta assamblee nõusolekul.

Artikkel 5

Assamblee istungjärgud

1.   Assamblee tuleb kokku kaks korda aastas
  kolmeks päevaks
  ; assamblee istungjärgud kutsuvad kokku kaaspresidendid ja see koguneb vaheldumisi AKV riigis ja ühes
  Euroopa Liidu
  liikmesriigis,
  võimaluse korral Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigis
  .

2.   Istungjärgu toimumiskoha määravad vaheldumisi AKV riigid ja
  Euroopa Liidu
  liikmesriigid.

3.   Juhatuse või AKV-ELi ministrite nõukogu taotlusel võivad kaaspresidendid assamblee kokku kutsuda erakorraliseks istungjärguks.

Artikkel 6

Assamblee koosolekud piirkondade ja allpiirkondade tasandil

1.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 võib assamblee korraldada parlamentaarseid koosolekuid piirkondade tasandil. Nende koosolekute toimumine otsustatakse juhatuse või asjaomaste piirkondade taotluse alusel.

2.   Käesoleva töökorra kohaldamisel tähendab mõiste „piirkond” AKV riikide parlamentide määratletud alasid. Iga selliselt määratletud ala esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

3.   Piirkondade koosolekutel osaleb üks parlamendiliige igast piirkonnas asuvast AKV riigist ning vastav arv Euroopa Parlamendi liikmeid.

4.   Assamblee peab piirkondade tasandil kuni
  kolm
  koosolekut aastas,
  millest iga koosolek kestab kuni kolm päeva. Kui korraldatakse rohkem kui kaks piirkondade koosolekut, toimub üks neist AKV riigis peetava istungjärgu raames. Koosolekul võetakse vastu järeldused kommünikee vormis. Piirkondade koosolekutele kohaldatakse mutatis mutandis käesolevat töökorda.

5.   Piirkondade koosolekutel
  keskendutakse piirkondade ja teema seisukohast tähtsust omavatele küsimustele, eriti piirkondade ja riikide strateegiadokumentidele, mis käsitlevad asjaomast piirkonda. Järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse piirkonna koosoleku järelmeetmete aruanne
  .

Artikkel 7

Päevakord

1.   Istungjärgu päevakorra projekti koostab juhatus. Kaaspresidendid esitavad päevakorra projekti assambleele vastuvõtmiseks. Teemad puudutavad koostöölepingu raames toimuvat arengukoostööd Euroopa Liidu ja AKV riikide vahel.

Iga istungjärgu päevakorra projekt sisaldab järgmisi teemavaldkondi:

| i) | alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud käesoleva töökorra II lisas; |
| --- | --- |

i)

alaliste komiteede esitatud raportid, mida võib istungjärgu kohta olla kuni kolm; raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute pikkus on sätestatud käesoleva töökorra II lisas;

| ii) | alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks;
  muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele
  ; |
| --- | --- |

ii)

alalise komitee või juhatuse esitatud kiireloomulised küsimused; kiireloomulisi küsimusi käsitletakse erandkorras ja neid võib istungjärgul olla kuni kaks;
  muud küsimused edastatakse vastutavale alalisele komiteele
  ;

| iii) | kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema. |
| --- | --- |

iii)

kõrgetasemelist arutelu nõudev oluline teema.

2.   Kiireloomuliste küsimuste puhul võivad AKV riikide esindaja, fraktsioon või 10 liiget esitada resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni ettepanek peab puudutama ainult istungjärgu päevakorra projekti kantud kiireloomulisi küsimusi ning ei tohi olla töökorra II lisas sätestatust pikem. Resolutsiooni ettepanekud tuleb esitada neli nädalat enne selle istungjärgu avamist, millel need peaksid arutusele ja hääletusele tulema.

3.   
  Kiireloomuliste küsimuste korral võivad kaaspresidendid päevakorra projekti täiendada juhatuse koosolekute vahel, järgides kirjalikku ja/või vaikiva nõusoleku menetlust.

4.   Resolutsiooni ettepanek, mis käsitleb kiireloomulisi küsimusi, esitatakse juhatusele. Juhatus kontrollib, et iga resolutsiooni ettepanek, mis vastab lõike 2 nõuetele, oleks kantud päevakorda ning oleks kättesaadav inglise ja prantsuse keeles. Juhatuse ettepanekud esitatakse assambleele heakskiitmiseks.

5.   Juhatus edastab resolutsiooni ettepanekud, mis käsitlevad kiireloomulisi küsimusi, pädevale komiteele selle teavitamiseks.

Artikkel 8

Kvoorum

1.   Assamblee kvoorum on koos, kui kohal on üks kolmandik nii AKV riikide kui ka Euroopa Parlamendi esindajatest.

2.   Hääletanute arvust sõltumata kehtivad kõik hääletused, välja arvatud juhul, kui enne hääletuse algust on istungi juhataja vähemalt 10 liikme taotlusel tõdenud, et kvoorum ei ole koos. Kui kvoorum ei ole koos, kantakse hääletus järgmise istungi päevakorda.

Artikkel 9

Istungite juhatamine

1.   Kaaspresidendid lepivad kokku, kumb neist assamblee istungit juhatab.

2.   Istungi juhataja avab, peatab ja lõpetab assamblee istungi. Istungi juhataja tagab töökorra järgimise, peab korda, annab sõna, kuulutab arutelud lõppenuks, paneb küsimused hääletusele ja kuulutab välja hääletustulemused.

3.   Istungi juhataja võib arutelul sõna võtta ainult vahekokkuvõtete tegemiseks või kõnelejate korrale kutsumiseks; kui ta soovib arutelus osaleda, lahkub ta juhataja kohalt.

4.   Mõlemat kaaspresidenti võib assamblee juhatamisel asendada asepresident.

Artikkel 10

Kohtade paigutus

Liikmed on paigutatud tähestikulises järjekorras. Euroopa Parlamendi esindajate puhul määratakse see liikmete nime järgi, AKV riikide esindajate puhul liikmete ja nende riigi nime järgi.
  Algustähte muudetakse igal istungjärgul tähestikust järgmise tähe valimise teel
  .

Artikkel 11

Ametlikud keeled

1.   Assamblee ametlikud keeled on eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keel.

Kõikidel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastes töökohtades, tagatakse tõlketeenused kõigi reaalselt kohalviibivate Euroopa Parlamendi liikmete töökeeltes. Nendel koosolekutel, mis toimuvad Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljaspool, tagatakse tõlketeenused vastavalt Euroopa Parlamendi asjaomastele sise-eeskirjadele, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi juhatuse 10. veebruari 2003. aasta otsusega vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee ja selle organite koosolekuid käsitlevates eeskirjades. Igal koosolekul tagatakse tõlge inglise ja prantsuse keelde.

2.   Assamblee vastuvõetud aktid avaldatakse ametlikes keeltes. Ettevalmistavad dokumendid ja töödokumendid avaldatakse vähemalt inglise ja prantsuse keeles.

Artikkel 12

Arutelude avalikkus

Assamblee istungjärgud on avalikud, kui assamblee ei otsusta teisiti.

Artikkel 13

Protokoll

1.   Iga istungi protokoll, milles tuuakse ära assamblee otsused ja kõnelejate nimed, jaotatakse laiali järgmisel istungil.

2.   Protokolli avaldab Euroopa Parlament
  Euroopa Liidu
  Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks.
  Istungjärgu viimase istungi protokoll esitatakse heakskiitmiseks järgmise istungjärgu alguses ning Euroopa Parlament avaldab kõik parandused Euroopa Liidu Teatajas ja AKV riigid avaldavad need vormis, mida iga riik peab sobivaks
  .

Artikkel 14

Kaaspresidentide avaldused ja pressiteated

1.   
  Kaaspresidendid võivad võimaluse korral pärast juhatuse liikmetega konsulteerimist kirjalikus ja/või vaikiva nõusoleku menetluses teha ühiseid kiireloomulisi avaldusi kõikides küsimustes, mis puudutavad AKV–ELi partnerlust. Sellised avaldused tuginevad olemasolevatele resolutsioonidele ja deklaratsioonidele. Kohe pärast avalduse tegemist teavitavad kaaspresidendid sellest arutelu jaoks kõigepealt juhatust ja esimesel võimalusel kõiki assamblee liikmeid.

2.   
  Pressiteated koostatakse inglise ja prantsuse keeles. Pressiteated ei ole ametlikud dokumendid.

Artikkel 15

Sõnaõigus

1.   Assamblee liige võib sõna võtta ainult siis, kui istungi juhataja talle sõna annab. Resolutsioonides
  või arutelude ajal
  nimetatud riikide esindajatel on õigus vastata neile eraldatud aja jooksul.

2.   
  Assambleedel peetavatel aruteludel jagatakse kõneaeg võrdselt Euroopa Parlamendi ja AKV riikide esindajate vahel.
  Istungi juhataja ettepanekul võib assamblee otsustada, et sõnavõtu kestust piiratakse.
  Liikmed võivad esitada oma avaldusi täiendavaid kirjalikke seisukohti, mille maksimaalne pikkus on 2 000 tähemärki. Kirjalikud seisukohad arhiveeritakse nende algkeeles.

3.   Euroopa Parlamendi esindajate puhul määratakse sõnavõtu kestus d'Hondti süsteemi alusel.

4.   AKV-ELi ministrite nõukogu liikmed või nende volitatud esindajad ning artikli 3 lõikes 2 nimetatud organite esindajad kuulatakse ära nende palvel.

5.   Kõnelejat võib katkestada ainult istungi juhataja ja ainult juhul, kui kõneleja aeg on läbi saanud, välja arvatud lõikes 6 nimetatud juhul.

6.   Kui kõneleja kaldub teemast kõrvale, tuletab istungi juhataja talle seda meelde. Kui kõneleja jätkab teemast kõrvale kaldudes, võib istungi juhataja kõneleja sõnaõigusest ilma jätta ajaks, mida ta peab sobivaks.

Artikkel 16

Hääleõigus ja hääletusviisid

1.   Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl, mida ei saa delegeerida.

2.   Assamblee hääletab üldjuhul ülestõstetud käega. Kui sel viisil toimunud hääletuse tulemuses on põhjust kahelda, võib assamblee oma arvamust väljendada värviliste kaartide abil või elektroonilisel hääletusel.

3.   Assamblees läbiviidav hääletus on salajane, kui
  hääletuse päeval kella 10ks
  on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt kümme liiget.

4.   Otsuse vastuvõtmiseks peab see koguma assamblee häälteenamuse. Kui
  hääletuse päeval kella 10ks
  on vähemalt viis liiget esitanud taotluse eraldi kodadena hääletamiseks, toimub AKV
  riikide parlamentide liikmete
  ja Euroopa Parlamendi
  liikmete
  hääletus eraldi kodadena ja kordamööda. Sel juhul loetakse tekst vastuvõetuks ainult siis, kui selle poolt hääletab nii AKV
  riikide parlamentide liikmete
  kui ka Euroopa Parlamendi
  liikmete
  hääletusel osalenud enamus.

5.   Võrdse häältearvu puhul ei ole otsus vastu võetud. Küsimuse võib uuesti hääletusele panna järgmisel assamblee istungjärgul.

6.   Assamblee hääletab lõike või muudatusettepaneku teksti osi eraldi, kui
  hääletuse päeval kella 10ks
  on vastavasisulise taotluse esitanud vähemalt viis liiget.

7.   Vastavalt lõigetele 3, 4 ja 6 esitatud taotluse võib selle esitaja igal ajal enne hääletuse algust tagasi võtta.

Artikkel 17

Selgitused hääletuse kohta

Kõik assamblee liikmed võivad lõpphääletuse kohta anda suulisi selgitusi kuni poolteise minuti ulatuses või kuni 200 sõna pikkuseid kirjalikke selgitusi.
  Kirjalikud selgitused arhiveeritakse nende algkeeles.

Artikkel 18

Assamblee resolutsioonid

1.   Assamblee hääletab alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

2.   Assamblee hääletab samuti kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide ettepanekute üle vastavalt artiklile 7.

3.   Istungi juhataja palub vajaduse korral sarnaseid kiireloomulisi küsimusi puudutavate resolutsioonide autoritel koostada kompromissresolutsiooni. Pärast arutelu pannakse iga kompromissresolutsioon ja neid puudutavad muudatusettepanekud assamblees hääletusele. Kui kompromissresolutsioon võetakse vastu, langevad teised samal teemal esitatud resolutsioonid päevakorrast välja.

4.   Assamblee poolt vastu võetud resolutsioonid edastatakse Euroopa Komisjonile, AKV-ELi ministrite nõukogule ja kõikidele teistele huvitatud isikutele. Euroopa Komisjon ja AKV-ELi ministrite nõukogu koostavad järgmiseks assamblee istungjärguks aruande vastuvõetud resolutsioonidele järgneva tegevuse kohta.

Artikkel 19

Muudatusettepanekud

1.   Muudatusettepanekuid võivad esitada hääleõiguslik AKV riigi esindaja, fraktsioon või kümme liiget. Muudatusettepanekud peavad olema seotud muudetava tekstiga ning need tuleb esitada kirjalikult. Juhataja otsustab nende vastuvõtmise nimetatud tingimuste alusel.

2.   Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg tehakse teatavaks istungjärgu alguses.

3.   Hääletamisel on muudatusettepanekud alusteksti suhtes prioriteetsed.

4.   Kui vähemalt kaks muudatusettepanekut puudutavad ühte teksti osa, pannakse esimesena hääletusele kõige rohkem originaalteksti sisust erinev tekst. Suulisi muudatusettepanekuid võib arvesse võtta ainult siis, kui nendes parandatakse fakti- või keelevigu. Kõigi muude suuliste muudatusettepanekute üle otsustab assamblee. Suulist muudatusettepanekut ei käsitleta, kui kümme liiget väljendavad sellele püsti tõustes vastuseisu.

Artikkel 20

Küsimused kirjaliku vastuse saamiseks

1.   Kõik assamblee liikmed võivad esitada küsimusi AKV-ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile koos taotlusega anda sellele kirjalik vastus.

2.   Küsimus saadetakse kirjalikult juhatusele, kes küsimuse vastuvõetavuse korral edastab selle vastavalt AKV-ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. AKV-ELi ministrite nõukogul või Euroopa Komisjonil palutakse kirjalikult vastata küsimuse edastamisele järgneva kahe kuu jooksul.

3.   Vastatud küsimused avaldab Euroopa Parlament koos vastustega Euroopa
  Liidu
  Teatajas ja AKV riigid vormis, mida iga riik peab sobivaks.

4.   Küsimused, millele ettenähtud aja jooksul ei ole vastatud, avaldatakse samal moel koos märkusega, et nendele ei ole seni vastatud.

Artikkel 21

Suuliselt vastatavad küsimused

1.   AKV-ELi ministrite nõukogule ja Euroopa Komisjonile küsimuste esitamise aja määrab juhatus igal istungjärgul nii, et oleks tagatud mõlema institutsiooni esindatus kõige kõrgemal tasandil.

2.   Assamblee iga liige võib esitada ühe suuliselt vastatava küsimuse AKV-ELi ministrite nõukogule ja ühe Euroopa Komisjonile. Küsimus, millele on alla kirjutanud rohkem kui üks liige, palutakse esitada ühel allakirjutanutest.

3.   Küsimused edastatakse kirjalikult juhatusele viimase poolt määratud tähtajaks.

4.   Kiireloomulistel juhtudel ja kokkuleppel institutsiooniga, kellele küsimus esitati, võivad kaaspresidendid või juhatus otsustada kanda küsimuse päevakorda isegi juhul, kui juhatuse määratud tähtaeg on möödunud.

5.   Assamblee kaaspresidendid otsustavad suuliselt vastatavate küsimuste vastuvõetavuse üle. Seda reguleerivad koostöölepingu rakendusala ja koostöölepingu tingimused. Küsimused arutelu päevakorda juba võetud teemadel tunnistatakse vastuvõetamatuks. Vastuvõetavad küsimused edastatakse AKV-ELi ministrite nõukogule või Euroopa Komisjonile. Kaaspresidendid määravad suuliste küsimuste käsitlemise järjekorra. Küsimuse esitajat teavitatakse otsusest viivitamata.

6.   Küsimuse pikkus võib olla kuni 100 sõna. Küsimus peab olema esitatud küsimuse, mitte deklaratiivses vormis.

7.   Assamblee reserveerib suuliselt vastatavatele küsimustele igal istungjärgul kuni kaks tundi. Ajapuuduse tõttu vastamata jäänud küsimusele vastatakse kirjalikult, kui selle esitaja küsimust tagasi ei võta.

8.   Küsimusele vastatakse ainult siis, kui selle esitaja viibib kohal või on kaaspresidentidele kirjalikult teatanud asendaja nime enne küsimuste esitamiseks määratud aega.

9.   Kui küsimuse esitaja ega tema asendaja kohal ei viibi, vastatakse küsimusele kirjalikult.

10.   AKV-ELi ministrite nõukogul või Euroopa Komisjonil palutakse vastata lühidalt. Kui küsimusele on vastatud ning ajakava seda võimaldab, võib küsimuse autor esitada lühikese lisaküsimuse. Istungi juhataja võib tagasi lükata kõik esialgsest küsimusest kõrvale kalduvad küsimused.

11.   Kui vähemalt kümme assamblee liiget seda taotlevad, võib AKV-ELi ministrite nõukogu või Euroopa Komisjoni vastusele järgneda arutelu. Arutelu kestuse määrab istungi juhataja.

Artikkel 22

AKV-ELi ministrite nõukogu tegevusaruanne

AKV-ELi ministrite nõukogu tegevusaruanne, mis käsitleb ühtlasi assamblee resolutsioonidele järgnevat tegevust, trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali.

Artikkel 23

Kontroll koostöölepingu rakendamise üle

Juhatuse ettepanekul võib assamblee nimetada ühe AKV ja ühe ELi kaasraportööri teatud piirkonda või muud koostöölepingu rakendamisega seotud küsimust käsitleva raporti koostamiseks.

Artikkel 24

Arvamuse palumine AKV-ELi ministrite nõukogu poolt

1.   Kui assambleel palutakse esitada arvamus AKV-ELi ministrite nõukogu otsuse, otsuse projekti, resolutsiooni, soovituse või arvamuse kohta, esitatakse taotlus juhatusele, kes edastab selle koos soovitusega assambleele.

2.   AKV-ELi ministrite nõukogu poolt kiireloomuliseks peetud küsimustes võib lõpliku otsuse teha juhatus.

Artikkel 25

Alalised komiteed

1.   Assamblee moodustab kolm alalist komiteed, mis koostöölepingu rakendamisel vastutavad järgmiste valdkondade eest:

| — | demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu; |
| --- | --- |

—

demokraatlike protsesside edendamine dialoogi ja koostöö kaudu;

| — | majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine; |
| --- | --- |

—

majandus-, rahandus- ja kaubandusküsimused ning Euroopa Arengufondi rakendamine;

| — | sotsiaal- ja keskkonnaküsimused. |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja keskkonnaküsimused.

2.   Vastavalt assamblee töö üldisele korraldusele koosnevad alalised komiteed vastavalt artiklile 1 assamblee liikmetest ja need töötavad rangelt võrdväärsetel alustel.

3.   Alalistel komiteedel on töökord, mille assamblee võtab vastu juhatuse ettepanekul.

Artikkel 26

Ajutised kontrollikomiteed

1.   Juhatus võib assamblee ettepanekul moodustada teatud arvu ajutisi kontrollikomiteesid koostöölepinguga seotud või sellega hõlmatud valdkondade jaoks. Üheaegselt võib tegutseda kuni kaks sellist komiteed. Kontrollikomiteed peavad oma töö lõpule viima ühe aasta jooksul.

2.   Nimetatud komiteede vastutuse, koosseisu ja volitused määrab juhatus.

Artikkel 27

Töötoad

1.   Parema mõistmise saavutamiseks Euroopa Liidu ja AKV rahvaste vahel ning üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes korraldab assamblee korrapäraselt töötubasid nii Euroopa Liidus kui ka AKV riikides.

2.   Töötubade korraldamise eest vastutab juhatus ning nendele on võimalik osalema kutsuda isikuid, kes jagavad assambleega esmast teavet huvipakkuvates poliitilistes, majanduslikes, sotsiaalsetes ja kultuurilistes küsimustes.

Artikkel 28

Missioonid ja delegatsioonid

1.   Juhatus võib saata AKV riikidesse, ELi riikidesse või rahvusvahelistesse organisatsioonidesse uurimismissioone, kui selleks on olemas eelarvelised vahendid. Juhatus või assamblee võib saata vaatlejate
  ühisdelegatsioone
  ka presidendi- või parlamendivalimistele, kui riik, kus valimised toimuvad, on saatnud vastava kutse, vaatlejate turvalisuse osas ei ole kahtlusi
  ning tingimusel, et Euroopa Parlamendi liikmete puhul on see kooskõlas Euroopa Parlamendi sise-eeskirjadega
  . Lisaks võib juhatus artiklis 29 ette nähtud tiheda koostöö raames saata delegatsioone ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning sotsiaalpartnerite koosolekutele ka siis, kui need ei toimu Brüsselis.

Juhatusele ja järgnevale assamblee istungjärgule esitatakse aruanne. Järgmisel juhatuse koosolekul võetakse aruandes esitatud soovituste põhjal konkreetsed järelmeetmed.

2.   Kaaspresidendid või nende asepresidendid võivad üksi või ühiselt assamblee nimel osaleda kõrgetasemelistel kohtumistel
  või rahvusvaheliste parlamendiorganite kohtumistel
  , millele nad on kutsutud oma ametiülesannete raames. Niisugused missioonid peavad esindama assambleed kui tervikut ja osalemisega kaasnev tegevus peab kajastama AKV–ELi ühiseid huve.

Artikkel 29

Konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega

Assamblee ülesanne on tagada AKV ja ELi riikide regulaarne suhtlemine ja konsulteerimine AKV–ELi majandus- ja sotsiaalpartneritega ning teiste kodanikuühiskonna esindajatega, et olla kursis nende seisukohtadega koostöölepingu eesmärkide saavutamise kohta. Kodanikuühiskonna esindajad võivad osaleda piirkondlikel koosolekutel, alaliste komiteede koosolekutel ning töötubades. Kutsete saatmise otsustab juhatus iga kord eraldi.

Artikkel 30

Aupresident

Assamblee võib juhatuse ettepanekul ja erandkorras anda ühele endistest kaaspresidentidest aupresidendi tiitli. Tiitli andmine väljendab assamblee tunnustust sellele isikule tema eriliste teenete eest assamblee liikmena assamblee aadete elluviimisel.

Artikkel 31

Sekretariaat

Euroopa Parlamendi peasekretär ja AKV riikide sekretariaadi peasekretär teevad vajalikud korraldused assamblee abistamiseks ja selle töö sujuvaks toimimiseks. Nad vastutavad assamblee juhatuse ees.

Artikkel 32

Finantsmäärus

Assamblee kinnitab juhatuse ettepanekute alusel oma finantsmääruse.

Artikkel 33

Töökorra tõlgendamine

Töökorra tõlgendamisega seotud küsimuste üle otsustab istungi juhataja või tema palvel juhatus.

Artikkel 34

Töökorra kohaldamisega seotud küsimused

1.   Kõik liikmed võivad tõstatada menetlusliku küsimuse või teha menetlusega seotud ettepanekuid, eelneva sõnavõtu õigusega. Sõnavõtt menetluslikuks märkuseks või menetlusega seotud ettepanekuks ei tohi olla pikem kui kaks minutit.

2.   Kui mõni assamblee liige soovib sõna võtta menetlusega seotud ettepaneku vastu, annab istungi juhataja talle sõna kuni kaheks minutiks.

3.   Teistele kõnelejatele sel teemal sõna ei anta.

4.   Istungi juhataja teeb teatavaks oma otsuse menetlusliku küsimuse või menetlusega seotud ettepaneku kohta. Eelnevalt võib ta ära kuulata juhatuse.

Artikkel 35

Töökorra muutmine

1.   Kõikide töökorra muudatuste üle otsustab juhatuse ettepanekute alusel assamblee, olles eelnevalt konsulteerinud poliitikakomiteega.

2.   Muudatused võetakse vastu ainult siis, kui nende poolt hääletab üle poole mõlemast esindajate grupist.

3.   Käesoleva töökorra muudatused jõustuvad nende vastuvõtmisele järgneva istungjärgu esimesel päeval, kui hääletuse ajal ei ole ette nähtud teisiti.

I LISA

Alaliste komiteede pädevus, vastutus, koosseis ja menetlused

Artikkel 1

Assamblee juures tegutsevad kolm alalist parlamentaarset komiteed alltoodud volituste ja ülesannetega.

| I. | POLIITIKAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused; |
| --- | --- | --- |

I.

POLIITIKAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

poliitiline dialoog (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 8), areng ja institutsionaalsed küsimused;

| 2. | inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

2.

inimõigused, demokraatia ja hea valitsemistava austamine ja edendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 9);

| 3. | rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11); |
| --- | --- |

3.

rahutagamispoliitika, konfliktide vältimine ja lahendamine (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 11);

| 4. | rändega seotud küsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13); |
| --- | --- |

4.

rändega seotud küsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 13);

| 5. | assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

5.

assamblee suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Vastavalt assamblee töökorra artiklile 28 korraldab poliitikakomitee uurimismissioonide tööd, sealhulgas valimistele saadetud vaatlejate tööd.

| II. | MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- | --- |

II.

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

majandusareng ja kaubanduskoostöö, samuti arengu- ja partnerlussuutlikkuse suurendamine;

| 2. | makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24); |
| --- | --- |

2.

makromajanduslikud ja struktuurireformid, majandusvaldkondade areng ja turism (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 22–24);

| 3. | uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, turgudele juurdepääs ja AKV riikide järk-järguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37); |
| --- | --- |

3.

uued AKV–ELi kaubanduskokkulepped, turgudele juurdepääs ja AKV riikide järk-järguline integreerimine maailmamajandusse (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 34–37);

| 4. | kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50); |
| --- | --- |

4.

kaubandus ja töönormid (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 50);

| 5. | maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54); |
| --- | --- |

5.

maapiirkondade areng, kalandus ja toiduainetega kindlustatus (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 53 ja 54);

| 6. | kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontrolli küsimused. |
| --- | --- |

6.

kõik arengu rahastamisega seotud küsimused, sealhulgas Euroopa Arengufondi käivitamise kontrolli küsimused.

| III | SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

  Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:






  1. | ühiskonna ja inimese areng; |
| --- | --- | --- |

III

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

Komitee vastutab järgmiste valdkondade eest:

1.

ühiskonna ja inimese areng;

| 2. | sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25); |
| --- | --- |

2.

sotsiaalteenused ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas tervishoiu- ja haridusküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 25);

| 3. | noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27); |
| --- | --- |

3.

noorsoo- ja kultuuriküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artiklid 26 ja 27);

| 4. | sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31); |
| --- | --- |

4.

sooküsimused (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 31);

| 5. | keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32). |
| --- | --- |

5.

keskkond ja loodusvarad (AKV–ELi koostöölepingu artikkel 32).

Artikkel 2

1.   Igal assamblee liikmel on õigus kuuluda ühte alalisse komiteesse.

2.   Komiteedes on 52 liiget; igas komitees on võrdne arv Euroopa Parlamendi liikmeid ja AKV riikide parlamentide esindajaid. Kui AKV riikide arv suureneb, suureneb proportsionaalselt ka alaliste komiteede liikmete arv.

3.   Liikmed võivad teiste komiteede koosolekutel osaleda nõuandjana vastava komitee juhatuse kutsel või siis, kui arutelud puudutavad nende riiki või piirkonda.

4.   Parlamenti mittekuuluvad esindajad võivad koosolekul osaleda ainult siis, kui arutelu puudutab nende riiki, kuid neil ei ole hääleõigust.

5.   Kõik koosolekud on avalikud, kui komitee ei ole otsustanud teisiti.

Artikkel 3

1.   Komiteede koosseis kajastab võimaluse piires assamblee koosseisu.

2.   Komiteed valivad oma liikmete seast üheks aastaks komitee juhatuse.

3.   Komitee juhatus koosneb kahest kaasesimehest (üks Euroopa Parlamendi esindaja ja üks AKV riikide esindaja) ja neljast kaasaseesimehest (kaks AKV riikide esindajat ja kaks Euroopa Parlamendi esindajat).

4.   Komiteed juhatavad ühiselt üks Euroopa Parlamendi liige ja üks AKV riigi parlamendiliige.

5.   Komiteed võivad vastavalt töökorra artiklile 2 määrata raportööre oma pädevusvaldkonna eriküsimuste uurimiseks ning juhatuselt loa saamise järel valmistada ette raporteid assambleele esitamiseks.

Raportites sisalduvatele resolutsiooni ettepanekutele võib lisada kuni nelja lehekülje ulatuses selgitusi.

6.   Alalised komiteed võivad ilma raportita arutada päevakorra muid küsimusi ja teatada sellest juhatusele kirjalikult.

7.   Vastavalt koostöölepingu artikli 17 lõikele 3 osalevad komiteed dialoogis valitsusväliste osalejatega, eelkõige avalike arutelude kaudu.

8.   Komiteed annavad oma tegevusest aru assambleele.

Artikkel 4

1.   Komiteed kogunevad kaasesimeeste kutsel kuni neljaks istungjärguks aastas, millest kaks toimuvad assamblee istungjärkude ajal.

2.   Iga komitee liige võib esitada komiteele arutamiseks muudatusettepanekuid. Assamblee töökorra artikleid 3 (teiste institutsioonide osalemine), 4 (vaatlejad), 8 (kvoorum), 9 (istungite juhatamine), 15 (hääleõigus ja hääletusviisid) ja 28 (konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega) rakendatakse komiteede koosolekutel mutatis mutandis.

II LISA

Tekstide pikkus

Tõlkimiseks ja paljundamiseks esitatavate tekstide maksimaalne pikkus on järgmine:

| — | seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: 6 lehekülge; |
| --- | --- |

—

seletuskirjad, ettevalmistatavad töödokumendid ja uurimismissioonide aruanded: 6 lehekülge;

| — | resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused. |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanekud raportites ja kiireloomulised teemad: 4 lehekülge, kaasa arvatud põhjendused, kuid välja arvatud volitused.

Lehekülje pikkuseks loetakse 1 500 sümbolit (arvestamata tühikuid).

Käesolevat lisa võib muuta juhatuse otsusega lihthäälteenamusega.

---

(1)  vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 18. mail 2011. aastal Budapestis (Ungaris)

1

(2)  Vaikse ookeani saarte, Austraalia ja Uus-Meremaa valimiste korraldajate võrgustik (Pacific Islands, Australia and New Zealand Electoral Administrators’ Network).

2

(3)  vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 18. mail 2011. aastal Budapestis (Ungaris)

3

(4)  ELT C 303, 9.11.2010, lk 243.

4

(5)  ELT C 61, 16.12.2009, lk 26.

5

(6)  vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 18. mail 2011. aastal Budapestis (Ungaris)

6

(7)  vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 18. mail 2011. aastal Budapestis (Ungaris)

7

(8)  vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 18. mail 2011. aastal Budapestis (Ungaris)

8

(9)  KOM(2011) 207.

9

(10)  KOM(2011) 200 lõplik.

10

(11)  ELTs seni avaldamata.

11

(12)  ELTs seni avaldamata.

12

(13)  Sumner, A (2011) „The New Bottom Billion: What If Most of the World's Poor Live in Middle-Income Countries?“, Center for Global Development, CGD Brief March 2011, kättesaadav järgmisel veebiaadressil: www.cgdev.org, veebikülastus 7. aprillil 2011.

13

enter for Global Development, CGD Brief March 2011

(14)  Euroopa Komisjon (2009) „Abi tõhustamise tegevuskava. Euroopa lähenemisviisi eelised” (HTSPE poolt Euroopa Komisjoni jaoks tehtud uuring).

14

---