# Europos Sąjungos C 279/2011

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2011.279.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 279 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 54 tomas2011m. rugsėjo 23d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2011.279.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 279

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

54 tomas2011m. rugsėjo 23d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas |
| 2011/C 279/01 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Duomenų saugojimo direktyvos (Direktyva 2006/24/EB) taikymo vertinimo ataskaitos, kurią Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui | 1 |
| 2011/C 279/02 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 | 11 |
| 2011/C 279/03 | Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo pasiūlymo | 20 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

2011/C 279/01

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Duomenų saugojimo direktyvos (Direktyva 2006/24/EB) taikymo vertinimo ataskaitos, kurią Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui

1

2011/C 279/02

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999

11

2011/C 279/03

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo pasiūlymo

20

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 279/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  ) | 28 |
| 2011/C 279/05 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  ) | 28 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2011/C 279/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje) (
  1
  )

1

28

2011/C 279/05

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets) (
  1
  )

1

28

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 279/06 | Euro kursas | 29 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2011/C 279/06

Euro kursas

29

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 279/07 | MEDIA 2007 – Kūrimas, platinimas, reklamavimas ir mokymas – Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/21/11 – Parama vaidybinių, meninės dokumentikos ir animacinių filmų kūrimo projektų (vieno kūrinio projektų, projektų paketų ir II etapo projektų paketų) rengimui | 30 |
| 2011/C 279/08 | MEDIA 2007 – Parengiamieji darbai, platinimas, reklamavimas ir mokymas – Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/22/11 – Parama prijungtiniu ir atjungtiniu būdais teikiamų interaktyviųjų kūrinių parengiamiesiems darbams | 33 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2011/C 279/09 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 279/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 37 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2011/C 279/07

MEDIA 2007 – Kūrimas, platinimas, reklamavimas ir mokymas – Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/21/11 – Parama vaidybinių, meninės dokumentikos ir animacinių filmų kūrimo projektų (vieno kūrinio projektų, projektų paketų ir II etapo projektų paketų) rengimui

30

2011/C 279/08

MEDIA 2007 – Parengiamieji darbai, platinimas, reklamavimas ir mokymas – Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/22/11 – Parama prijungtiniu ir atjungtiniu būdais teikiamų interaktyviųjų kūrinių parengiamiesiems darbams

33

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2011/C 279/09

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland) (
  1
  )

1

36

2011/C 279/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.6392 – Gores/Mexx) – Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/1

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Duomenų saugojimo direktyvos (Direktyva 2006/24/EB) taikymo vertinimo ataskaitos, kurią Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui

2011/C 279/01

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (2),

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių asmenų duomenų judėjimo (3), ypač į jo 41 straipsnį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

I.1.   Ataskaitos paskelbimas

| 1. | 2011 m. balandžio 18 d. Komisija pristatė savo parengtą Duomenų saugojimo direktyvos taikymo vertinimo ataskaitą (toliau – vertinimo ataskaita) (4). Vertinimo ataskaita tą pačią dieną informavimo tikslais nusiųsta EDAPP. Dėl šios nuomonės I.2 dalyje nurodytų priežasčių EDAPP šią nuomonę pateikia savo iniciatyva pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnį. |
| --- | --- |

1.

2011 m. balandžio 18 d. Komisija pristatė savo parengtą Duomenų saugojimo direktyvos taikymo vertinimo ataskaitą (toliau – vertinimo ataskaita) (4). Vertinimo ataskaita tą pačią dieną informavimo tikslais nusiųsta EDAPP. Dėl šios nuomonės I.2 dalyje nurodytų priežasčių EDAPP šią nuomonę pateikia savo iniciatyva pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 41 straipsnį.

| 2. | Prieš priimant komunikatą EDAPP buvo suteikta galimybė pateikti neoficialias pastabas. EDAPP palankiai vertina tai, kad Komisija, rengdama galutinę dokumento versiją, atsižvelgė į kelias iš šių pastabų. |
| --- | --- |

2.

Prieš priimant komunikatą EDAPP buvo suteikta galimybė pateikti neoficialias pastabas. EDAPP palankiai vertina tai, kad Komisija, rengdama galutinę dokumento versiją, atsižvelgė į kelias iš šių pastabų.

| 3. | Komisija parengė vertinimo ataskaitą, kad įvykdytų Duomenų saugojimo direktyvos 14 straipsnyje jai nustatytą pareigą įvertinti direktyvos taikymą ir jos poveikį ūkio subjektams bei vartotojams, siekiant nustatyti, ar direktyvos nuostatas reikia keisti (5). EDAPP malonu, kad nors 14 straipsnyje to griežtai nereikalaujama, Komisija ataskaitoje taip pat atsižvelgė į direktyvos poveikį „pagrindinėms teisėms, atsižvelgiant į duomenų saugojimo kritiką apskritai“ (6). |
| --- | --- |

3.

Komisija parengė vertinimo ataskaitą, kad įvykdytų Duomenų saugojimo direktyvos 14 straipsnyje jai nustatytą pareigą įvertinti direktyvos taikymą ir jos poveikį ūkio subjektams bei vartotojams, siekiant nustatyti, ar direktyvos nuostatas reikia keisti (5). EDAPP malonu, kad nors 14 straipsnyje to griežtai nereikalaujama, Komisija ataskaitoje taip pat atsižvelgė į direktyvos poveikį „pagrindinėms teisėms, atsižvelgiant į duomenų saugojimo kritiką apskritai“ (6).

I.2.   Šios EDAPP nuomonės priežastys ir tikslas

| 4. | Parengdama Duomenų saugojimo direktyvą ES reagavo į neatidėliotinas saugumo problemas po 2004 m. Madride ir 2005 m. Londone įvykdytų didelių teroristinių išpuolių. Nepaisant teisėtų duomenų saugojimo sistemos nustatymo tikslų, buvo sukritikuotas didžiulis priemonės poveikis piliečių privatumui. |
| --- | --- |

4.

Parengdama Duomenų saugojimo direktyvą ES reagavo į neatidėliotinas saugumo problemas po 2004 m. Madride ir 2005 m. Londone įvykdytų didelių teroristinių išpuolių. Nepaisant teisėtų duomenų saugojimo sistemos nustatymo tikslų, buvo sukritikuotas didžiulis priemonės poveikis piliečių privatumui.

| 5. | Pareiga saugoti duomenis pagal Duomenų saugojimo direktyvą suteikia kompetentingoms nacionalinėms institucijoms galimybę atsekti visų ES asmenų elgseną telefonu ir internete, jeigu šie asmenys naudojasi telefonu arba internetu ne ilgiau kaip dvejus metus. |
| --- | --- |

5.

Pareiga saugoti duomenis pagal Duomenų saugojimo direktyvą suteikia kompetentingoms nacionalinėms institucijoms galimybę atsekti visų ES asmenų elgseną telefonu ir internete, jeigu šie asmenys naudojasi telefonu arba internetu ne ilgiau kaip dvejus metus.

| 6. | Telekomunikacijų duomenų saugojimas reiškia akivaizdų atitinkamų asmenų teisės į privatumą, nustatytą Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – EŽTK) 8 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje, ribojimą. |
| --- | --- |

6.

Telekomunikacijų duomenų saugojimas reiškia akivaizdų atitinkamų asmenų teisės į privatumą, nustatytą Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – EŽTK) 8 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje, ribojimą.

| 7. | Europos žmogaus teisių teismas (toliau – EŽTT) yra ne kartą konstatavęs, kad „vien duomenų, susijusių su asmens privačiu gyvenimu, saugojimas reiškia ribojimą pagal [EŽTK] 8 straipsnį“ (7). Konkrečiai dėl telefoninių pokalbių duomenų EŽTT yra nurodęs, kad „šios informacijos pateikimas policijai be abonento sutikimo taip pat reiškia [...] [EŽTK] 8 straipsnyje užtikrinamos teisės ribojimą“ (8). |
| --- | --- |

7.

Europos žmogaus teisių teismas (toliau – EŽTT) yra ne kartą konstatavęs, kad „vien duomenų, susijusių su asmens privačiu gyvenimu, saugojimas reiškia ribojimą pagal [EŽTK] 8 straipsnį“ (7). Konkrečiai dėl telefoninių pokalbių duomenų EŽTT yra nurodęs, kad „šios informacijos pateikimas policijai be abonento sutikimo taip pat reiškia [...] [EŽTK] 8 straipsnyje užtikrinamos teisės ribojimą“ (8).

| 8. | Iš EŽTK 8 straipsnio 2 dalies ir ES pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 1 dalies aišku, kad ribojimas gali būti pateisinamas, jeigu jis numatytas įstatyme, juo siekiama teisėto tikslo ir jis yra būtinas demokratinėje visuomenėje šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

8.

Iš EŽTK 8 straipsnio 2 dalies ir ES pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 1 dalies aišku, kad ribojimas gali būti pateisinamas, jeigu jis numatytas įstatyme, juo siekiama teisėto tikslo ir jis yra būtinas demokratinėje visuomenėje šiam tikslui pasiekti.

| 9. | EDAPP yra pripažinęs, kad tam tikrų srauto ir buvimo vietos duomenų prieinamumas gali turėti esminę reikšmę teisėsaugos agentūroms kovojant su terorizmu ir kitais sunkiais nusikaltimais. Tačiau kartu EDAPP ne kartą išreiškė abejones dėl tokio masto duomenų saugojimo pateisinimo atsižvelgiant į teisę į privatumą ir duomenų apsaugą (9). Šių abejonių kilo ir daugeliui pilietinės visuomenės organizacijų (10). |
| --- | --- |

9.

EDAPP yra pripažinęs, kad tam tikrų srauto ir buvimo vietos duomenų prieinamumas gali turėti esminę reikšmę teisėsaugos agentūroms kovojant su terorizmu ir kitais sunkiais nusikaltimais. Tačiau kartu EDAPP ne kartą išreiškė abejones dėl tokio masto duomenų saugojimo pateisinimo atsižvelgiant į teisę į privatumą ir duomenų apsaugą (9). Šių abejonių kilo ir daugeliui pilietinės visuomenės organizacijų (10).

| 10. | EDAPP atidžiai stebėjo, kaip nuo 2005 m. direktyva yra įvairiais būdais įgyvendinama ir vertinama. 2005 m., po to, kai Komisija paskelbė direktyvos pasiūlymą, EDAPP dėl jo priėmė kritišką nuomonę (11). Priėmus direktyvą, EDAPP tapo Duomenų saugojimo direktyvos 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytos Duomenų saugojimo ekspertų grupės nariu (12). Be to, EDAPP dalyvauja 29 straipsnio darbo grupės, paskelbusios kelis dokumentus šiuo klausimu (naujausias – 2010 m. liepos mėn. direktyvos praktinio taikymo ataskaita (13)), darbe. Galiausiai EDAPP įstojo į Europos Teisingumo Teismo nagrinėtą bylą, kurioje buvo ginčijamas direktyvos galiojimas (14). |
| --- | --- |

10.

EDAPP atidžiai stebėjo, kaip nuo 2005 m. direktyva yra įvairiais būdais įgyvendinama ir vertinama. 2005 m., po to, kai Komisija paskelbė direktyvos pasiūlymą, EDAPP dėl jo priėmė kritišką nuomonę (11). Priėmus direktyvą, EDAPP tapo Duomenų saugojimo direktyvos 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytos Duomenų saugojimo ekspertų grupės nariu (12). Be to, EDAPP dalyvauja 29 straipsnio darbo grupės, paskelbusios kelis dokumentus šiuo klausimu (naujausias – 2010 m. liepos mėn. direktyvos praktinio taikymo ataskaita (13)), darbe. Galiausiai EDAPP įstojo į Europos Teisingumo Teismo nagrinėtą bylą, kurioje buvo ginčijamas direktyvos galiojimas (14).

| 11. | Vertinimo ataskaitos ir vertinimo proceso svarbos negalima pervertinti (15). Duomenų saugojimo direktyva yra puikus pavyzdys ES priemonės, kuria siekiama užtikrinti elektroninių pranešimų metu teisėsaugos veiklos tikslais gautų ir sutvarkytų duomenų prieinamumą. Kadangi priemonė galioja jau kelerius metus, jos praktinio taikymo vertinimas turėtų parodyti priemonės būtinumą ir proporcingumą atsižvelgiant į teisę į privatumą ir į duomenų apsaugą. Šiuo atžvilgiu EDAPP vertinimą pavadino Duomenų apsaugos direktyvos „tiesos momentu“ (16). |
| --- | --- |

11.

Vertinimo ataskaitos ir vertinimo proceso svarbos negalima pervertinti (15). Duomenų saugojimo direktyva yra puikus pavyzdys ES priemonės, kuria siekiama užtikrinti elektroninių pranešimų metu teisėsaugos veiklos tikslais gautų ir sutvarkytų duomenų prieinamumą. Kadangi priemonė galioja jau kelerius metus, jos praktinio taikymo vertinimas turėtų parodyti priemonės būtinumą ir proporcingumą atsižvelgiant į teisę į privatumą ir į duomenų apsaugą. Šiuo atžvilgiu EDAPP vertinimą pavadino Duomenų apsaugos direktyvos „tiesos momentu“ (16).

| 12. | Be to, dabartinis vertinimo procesas turi įtakos kitoms priemonėms, kuriomis reglamentuojamas informacijos valdymas, įskaitant didžiulio asmens duomenų kiekio tvarkymą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. 2010 m. komunikate Komisija padarė išvadą, kad įvairių priemonių vertinimo mechanizmai rodo didelę įvairovę (17). EDAPP mano, kad dabartinę vertinimo procedūrą reikėtų naudoti nustatant kitų ES priemonių vertinimo standartą ir užtikrinti, kad liktų tik iš tikrųjų pateisinamos priemonės. |
| --- | --- |

12.

Be to, dabartinis vertinimo procesas turi įtakos kitoms priemonėms, kuriomis reglamentuojamas informacijos valdymas, įskaitant didžiulio asmens duomenų kiekio tvarkymą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. 2010 m. komunikate Komisija padarė išvadą, kad įvairių priemonių vertinimo mechanizmai rodo didelę įvairovę (17). EDAPP mano, kad dabartinę vertinimo procedūrą reikėtų naudoti nustatant kitų ES priemonių vertinimo standartą ir užtikrinti, kad liktų tik iš tikrųjų pateisinamos priemonės.

| 13. | Tokiomis aplinkybėmis EDAPP viešoje nuomonėje nori pasidalyti mintimis apie vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas. Jis tai daro anksti, kad veiksmingai ir konstruktyviai prisidėtų prie būsimų diskusijų, galbūt svarstant naują teisės akto pasiūlymą, kurį Komisija mini vertinimo ataskaitoje (18). |
| --- | --- |

13.

Tokiomis aplinkybėmis EDAPP viešoje nuomonėje nori pasidalyti mintimis apie vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas. Jis tai daro anksti, kad veiksmingai ir konstruktyviai prisidėtų prie būsimų diskusijų, galbūt svarstant naują teisės akto pasiūlymą, kurį Komisija mini vertinimo ataskaitoje (18).

I.3.   Nuomonės struktūra

| 14. | Šioje nuomonėje vertinimo ataskaitos turinys bus analizuojamas ir aptariamas privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu. Atliekant analizę daugiausia dėmesio bus skiriama tam, ar dabartinė Duomenų apsaugos direktyva atitinka šių dviejų pagrindinių teisių nustatytus reikalavimus. Į šią analizę taip pat įeina klausimas, ar toks duomenų saugojimo būtinumas, kaip reglamentuojama direktyvoje, yra pakankamai įrodytas. |
| --- | --- |

14.

Šioje nuomonėje vertinimo ataskaitos turinys bus analizuojamas ir aptariamas privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu. Atliekant analizę daugiausia dėmesio bus skiriama tam, ar dabartinė Duomenų apsaugos direktyva atitinka šių dviejų pagrindinių teisių nustatytus reikalavimus. Į šią analizę taip pat įeina klausimas, ar toks duomenų saugojimo būtinumas, kaip reglamentuojama direktyvoje, yra pakankamai įrodytas.

| 15. | Šios nuomonės struktūra yra tokia: II dalyje pateikiamas svarbiausias Duomenų saugojimo direktyvos turinys ir aprašomas jos santykis su Direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (toliau – E. privatumo direktyva) (19). III dalyje glaustai aprašomi pasikeitimai po Lisabonos sutarties, nes jie labai svarbūs analizuojamam klausimui ir turi tiesioginį poveikį duomenų saugojimą reglamentuojančių ES taisyklių suvokimui, vertinimui ir galimam persvarstymui. Didžiausioje, IV, nuomonės dalyje pateikiama Duomenų saugojimo direktyvos pagrįstumo analizė atsižvelgiant į teisę į privatumą bei duomenų apsaugą ir atsižvelgiant į vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas. V dalyje bus aptariami galimi būdai, kaip elgtis ateityje. Paskutinėje, VI, nuomonės dalyje pateikiama išvada. |
| --- | --- |

15.

Šios nuomonės struktūra yra tokia: II dalyje pateikiamas svarbiausias Duomenų saugojimo direktyvos turinys ir aprašomas jos santykis su Direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (toliau – E. privatumo direktyva) (19). III dalyje glaustai aprašomi pasikeitimai po Lisabonos sutarties, nes jie labai svarbūs analizuojamam klausimui ir turi tiesioginį poveikį duomenų saugojimą reglamentuojančių ES taisyklių suvokimui, vertinimui ir galimam persvarstymui. Didžiausioje, IV, nuomonės dalyje pateikiama Duomenų saugojimo direktyvos pagrįstumo analizė atsižvelgiant į teisę į privatumą bei duomenų apsaugą ir atsižvelgiant į vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas. V dalyje bus aptariami galimi būdai, kaip elgtis ateityje. Paskutinėje, VI, nuomonės dalyje pateikiama išvada.

II.   ES DUOMENŲ SAUGOJIMO TAISYKLĖS

| 16. | Šioje nuomonėje duomenų saugojimas reiškia viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų arba viešųjų ryšių tinklų teikėjams nustatytą pareigą tam tikrą laiką saugoti srauto ir buvimo vietos duomenis ir susijusius duomenis, būtinus abonentui ar naudotojui identifikuoti. Ši pareiga yra nustatyta Duomenų saugojimo direktyvoje, kurios 5 straipsnio 1 dalyje išvardytos saugotinų duomenų kategorijos. Remiantis minėtos direktyvos 6 straipsniu, valstybės narės užtikrina, kad šie duomenys būtų saugomi ne trumpiau kaip šešis mėnesius ir ne ilgiau kaip dvejus metus nuo ryšio dienos. |
| --- | --- |

16.

Šioje nuomonėje duomenų saugojimas reiškia viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų arba viešųjų ryšių tinklų teikėjams nustatytą pareigą tam tikrą laiką saugoti srauto ir buvimo vietos duomenis ir susijusius duomenis, būtinus abonentui ar naudotojui identifikuoti. Ši pareiga yra nustatyta Duomenų saugojimo direktyvoje, kurios 5 straipsnio 1 dalyje išvardytos saugotinų duomenų kategorijos. Remiantis minėtos direktyvos 6 straipsniu, valstybės narės užtikrina, kad šie duomenys būtų saugomi ne trumpiau kaip šešis mėnesius ir ne ilgiau kaip dvejus metus nuo ryšio dienos.

| 17. | Duomenys turi būti saugomi tiek, kiek juos generuoja arba tvarko paslaugų teikėjai, teikdami atitinkamas ryšių paslaugas (3 straipsnis). Jie taip pat apima duomenis, susijusius su nesėkmingais mėginimais prisiskambinti. Pagal direktyvą negali būti saugomi duomenys, atskleidžiantys pranešimo turinį (5 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

17.

Duomenys turi būti saugomi tiek, kiek juos generuoja arba tvarko paslaugų teikėjai, teikdami atitinkamas ryšių paslaugas (3 straipsnis). Jie taip pat apima duomenis, susijusius su nesėkmingais mėginimais prisiskambinti. Pagal direktyvą negali būti saugomi duomenys, atskleidžiantys pranešimo turinį (5 straipsnio 1 dalis).

| 18. | Duomenys saugomi siekiant užtikrinti, kad jie būtų prieinami „sunkių nusikaltimų, kaip jie apibrėžti kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu“ (1 straipsnio 1 dalis). |
| --- | --- |

18.

Duomenys saugomi siekiant užtikrinti, kad jie būtų prieinami „sunkių nusikaltimų, kaip jie apibrėžti kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu“ (1 straipsnio 1 dalis).

| 19. | Duomenų saugojimo direktyvoje nėra papildomų taisyklių dėl sąlygų, kurioms esant kompetentingos nacionalinės institucijos gali gauti saugomus duomenis. Tai palikta valstybių narių nuožiūrai ir nepatenka į direktyvos taikymo sritį. Direktyvos 4 straipsnyje pabrėžiama, kad šios nacionalinės taisyklės turi atitikti būtinumo ir proporcingumo reikalavimus, visų pirma numatytus EŽTK. |
| --- | --- |

19.

Duomenų saugojimo direktyvoje nėra papildomų taisyklių dėl sąlygų, kurioms esant kompetentingos nacionalinės institucijos gali gauti saugomus duomenis. Tai palikta valstybių narių nuožiūrai ir nepatenka į direktyvos taikymo sritį. Direktyvos 4 straipsnyje pabrėžiama, kad šios nacionalinės taisyklės turi atitikti būtinumo ir proporcingumo reikalavimus, visų pirma numatytus EŽTK.

| 20. | Duomenų saugojimo direktyva yra glaudžiai susijusi su E. privatumo direktyva. Šioje direktyvoje, kuria patikslinama ir papildoma bendroji Duomenų apsaugos direktyva 95/46/EB, nustatyta, kad valstybės narės turėtų užtikrinti ryšių ir susijusių srauto duomenų konfidencialumą (20). E. privatumo direktyvoje reikalaujama, kad srauto ir buvimo vietos duomenys, gauti naudojant elektroninių ryšių paslaugas, būtų ištrinami arba nuasmeninami, kai jų nebereikia ryšio perdavimui, išskyrus atvejus, kai jų reikia – ir tik tiek, kiek reikia, – sąskaitų pateikimo tikslais (21). Esant sutikimui tam tikri duomenys gali būti tvarkomi tiek ilgai, kiek yra būtina pridėtinės vertės paslaugai teikti. |
| --- | --- |

20.

Duomenų saugojimo direktyva yra glaudžiai susijusi su E. privatumo direktyva. Šioje direktyvoje, kuria patikslinama ir papildoma bendroji Duomenų apsaugos direktyva 95/46/EB, nustatyta, kad valstybės narės turėtų užtikrinti ryšių ir susijusių srauto duomenų konfidencialumą (20). E. privatumo direktyvoje reikalaujama, kad srauto ir buvimo vietos duomenys, gauti naudojant elektroninių ryšių paslaugas, būtų ištrinami arba nuasmeninami, kai jų nebereikia ryšio perdavimui, išskyrus atvejus, kai jų reikia – ir tik tiek, kiek reikia, – sąskaitų pateikimo tikslais (21). Esant sutikimui tam tikri duomenys gali būti tvarkomi tiek ilgai, kiek yra būtina pridėtinės vertės paslaugai teikti.

| 21. | Remiantis E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės gali priimti teisės aktus, kuriais būtų ribojama minėtų pareigų aprėptis, jeigu toks ribojimas yra „būtina, tinkama ir adekvati demokratinės visuomenės priemonė, skirta apsaugoti nacionalinį saugumą (t. y. valstybės saugumą), gynybą, visuomenės saugumą, taip užkardant, tiriant ir nustatant baudžiamąsias veikas [...]“. Duomenų saugojimo klausimas aiškiai nurodytas E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje. Valstybės narės „gali patvirtinti teisines priemones, leidžiančias ribotą laikotarpį saugoti duomenis“, pagrįsdamos jas minėtais motyvais. |
| --- | --- |

21.

Remiantis E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalimi, valstybės narės gali priimti teisės aktus, kuriais būtų ribojama minėtų pareigų aprėptis, jeigu toks ribojimas yra „būtina, tinkama ir adekvati demokratinės visuomenės priemonė, skirta apsaugoti nacionalinį saugumą (t. y. valstybės saugumą), gynybą, visuomenės saugumą, taip užkardant, tiriant ir nustatant baudžiamąsias veikas [...]“. Duomenų saugojimo klausimas aiškiai nurodytas E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje. Valstybės narės „gali patvirtinti teisines priemones, leidžiančias ribotą laikotarpį saugoti duomenis“, pagrįsdamos jas minėtais motyvais.

| 22. | Duomenų saugojimo direktyva buvo skirta valstybių narių iniciatyvoms pagal 15 straipsnio 1 dalį suderinti tiek, kiek tai susiję su duomenų saugojimu sunkių nusikaltimų tyrimo, nustatymo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais. Reikėtų pabrėžti, kad Duomenų saugojimo direktyva yra bendros E. privatumo direktyvoje įtvirtintos pareigos ištrinti duomenis, kai jų nebereikia, išimtis (22). |
| --- | --- |

22.

Duomenų saugojimo direktyva buvo skirta valstybių narių iniciatyvoms pagal 15 straipsnio 1 dalį suderinti tiek, kiek tai susiję su duomenų saugojimu sunkių nusikaltimų tyrimo, nustatymo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais. Reikėtų pabrėžti, kad Duomenų saugojimo direktyva yra bendros E. privatumo direktyvoje įtvirtintos pareigos ištrinti duomenis, kai jų nebereikia, išimtis (22).

| 23. | Priėmus Duomenų saugojimo direktyvą į E. privatumo direktyvos 15 straipsnį buvo įtraukta papildoma 1a dalis, kurioje nurodyta, kad 15 straipsnio 1 dalis netaikoma duomenims, kuriuos pagal Duomenų saugojimo direktyvą konkrečiai reikalaujama saugoti jos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais. |
| --- | --- |

23.

Priėmus Duomenų saugojimo direktyvą į E. privatumo direktyvos 15 straipsnį buvo įtraukta papildoma 1a dalis, kurioje nurodyta, kad 15 straipsnio 1 dalis netaikoma duomenims, kuriuos pagal Duomenų saugojimo direktyvą konkrečiai reikalaujama saugoti jos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais.

| 24. | Kaip bus aptarta šios nuomonės IV.3 dalyje, vertinimo ataskaitoje pabrėžta, kad kelios valstybės narės yra pasinaudojusios 15 straipsnio 1 dalimi ir 15 straipsnio 1 dalies b punktu, kad pagal Duomenų saugojimo direktyvą saugomus duomenis panaudotų ir kitais tikslais (23). EDAPP tai pavadino „teisine spraga“, kliudančia Duomenų saugojimo direktyvos tikslui, t. y. sudaryti pramonei vienodas sąlygas (24). |
| --- | --- |

24.

Kaip bus aptarta šios nuomonės IV.3 dalyje, vertinimo ataskaitoje pabrėžta, kad kelios valstybės narės yra pasinaudojusios 15 straipsnio 1 dalimi ir 15 straipsnio 1 dalies b punktu, kad pagal Duomenų saugojimo direktyvą saugomus duomenis panaudotų ir kitais tikslais (23). EDAPP tai pavadino „teisine spraga“, kliudančia Duomenų saugojimo direktyvos tikslui, t. y. sudaryti pramonei vienodas sąlygas (24).

III.   PRIĖMUS LISABONOS SUTARTĮ PASIKEITĖ BENDROS ES TEISINĖS APLINKYBĖS

| 25. | Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai gerokai pasikeitė Duomenų saugojimo direktyvai svarbios bendrosios ES teisinės aplinkybės. Svarbus pakeitimas buvo ramsčių struktūros panaikinimas, kurį įgyvendinus nustatytos skirtingos teisėkūros procedūros ir skirtingų ES kompetencijos sričių persvarstymo mechanizmai. |
| --- | --- |

25.

Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai gerokai pasikeitė Duomenų saugojimo direktyvai svarbios bendrosios ES teisinės aplinkybės. Svarbus pakeitimas buvo ramsčių struktūros panaikinimas, kurį įgyvendinus nustatytos skirtingos teisėkūros procedūros ir skirtingų ES kompetencijos sričių persvarstymo mechanizmai.

| 26. | Esant ankstesnei ramsčių struktūrai nuolat kildavo diskusijų dėl tinkamo ES teisės akto teisinio pagrindo, jeigu tam tikras klausimas būtų susijęs su ES kompetencija skirtinguose ramsčiuose. Teisinio pagrindo pasirinkimas buvo svarbus dalykas, nes nuo jo priklausė, kokia teisėkūros procedūra bus taikoma, pvz., susijusi su balsavimo reikalavimais Taryboje (kvalifikuota dauguma ar vienbalsiai) ir ar dalyvaus Europos Parlamentas. |
| --- | --- |

26.

Esant ankstesnei ramsčių struktūrai nuolat kildavo diskusijų dėl tinkamo ES teisės akto teisinio pagrindo, jeigu tam tikras klausimas būtų susijęs su ES kompetencija skirtinguose ramsčiuose. Teisinio pagrindo pasirinkimas buvo svarbus dalykas, nes nuo jo priklausė, kokia teisėkūros procedūra bus taikoma, pvz., susijusi su balsavimo reikalavimais Taryboje (kvalifikuota dauguma ar vienbalsiai) ir ar dalyvaus Europos Parlamentas.

| 27. | Šios diskusijos buvo labai svarbios duomenų saugojimui. Kadangi Duomenų saugojimo direktyva siekta suderinti operatorių pareigas ir taip pašalinti vidaus rinkos kliūtis, teisinis pagrindas galėjo būti buvusios EB sutarties (ankstesnis pirmasis ramstis) 95 straipsnis. Tačiau šis klausimas galėjo būti vertinamas ir teisėsaugos požiūriu, tvirtinant, kad duomenų saugojimo tikslas yra kova su sunkiais nusikaltimais buvusioje ES sutartyje numatytoje policijos ir teismų bendradarbiavimo erdvėje (buvęs trečiasis ramstis) (25). |
| --- | --- |

27.

Šios diskusijos buvo labai svarbios duomenų saugojimui. Kadangi Duomenų saugojimo direktyva siekta suderinti operatorių pareigas ir taip pašalinti vidaus rinkos kliūtis, teisinis pagrindas galėjo būti buvusios EB sutarties (ankstesnis pirmasis ramstis) 95 straipsnis. Tačiau šis klausimas galėjo būti vertinamas ir teisėsaugos požiūriu, tvirtinant, kad duomenų saugojimo tikslas yra kova su sunkiais nusikaltimais buvusioje ES sutartyje numatytoje policijos ir teismų bendradarbiavimo erdvėje (buvęs trečiasis ramstis) (25).

| 28. | Duomenų saugojimo direktyva buvo priimta remiantis buvusios EB sutarties 95 straipsniu, kuriame reglamentuojami tik operatoriams taikomi įpareigojimai. Į direktyvą neįtrauktos teisėsaugos institucijų prieigos prie saugomų duomenų ir jų naudojimo taisyklės. |
| --- | --- |

28.

Duomenų saugojimo direktyva buvo priimta remiantis buvusios EB sutarties 95 straipsniu, kuriame reglamentuojami tik operatoriams taikomi įpareigojimai. Į direktyvą neįtrauktos teisėsaugos institucijų prieigos prie saugomų duomenų ir jų naudojimo taisyklės.

| 29. | Priėmus direktyvą, jos galiojimas buvo ginčijamas Teisingumo Teisme. Buvo teigiama, kad direktyva turėjo būti grindžiama trečiuoju, o ne pirmuoju ramsčiu, nes duomenų saugojimo tikslas (sunkių nusikaltimų tyrimas, išaiškinimas ir baudžiamasis persekiojimas) patenka į ES kompetenciją trečiajame ramstyje (26). Tačiau, kadangi direktyvoje aiškiai nebuvo reglamentuotas kompetentingų institucijų elgesys, Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad direktyva buvo teisingai grindžiama EB sutartimi (27). |
| --- | --- |

29.

Priėmus direktyvą, jos galiojimas buvo ginčijamas Teisingumo Teisme. Buvo teigiama, kad direktyva turėjo būti grindžiama trečiuoju, o ne pirmuoju ramsčiu, nes duomenų saugojimo tikslas (sunkių nusikaltimų tyrimas, išaiškinimas ir baudžiamasis persekiojimas) patenka į ES kompetenciją trečiajame ramstyje (26). Tačiau, kadangi direktyvoje aiškiai nebuvo reglamentuotas kompetentingų institucijų elgesys, Teisingumo Teismas padarė išvadą, kad direktyva buvo teisingai grindžiama EB sutartimi (27).

| 30. | Nuo pat pradžių EDAPP tvirtino, kad jeigu ES priimtų teisės aktą dėl duomenų saugojimo, jame turėtų būti reglamentuota operatorių pareiga ir teisėsaugos institucijų prieiga bei tolesnis naudojimas. Savo 2005 m. nuomonėje dėl Komisijos pasiūlymo EDAPP pabrėžė, kad kompetentingų institucijų prieiga ir tolesnis naudojimas yra esminė ir neatskiriama dalyko dalis (28). |
| --- | --- |

30.

Nuo pat pradžių EDAPP tvirtino, kad jeigu ES priimtų teisės aktą dėl duomenų saugojimo, jame turėtų būti reglamentuota operatorių pareiga ir teisėsaugos institucijų prieiga bei tolesnis naudojimas. Savo 2005 m. nuomonėje dėl Komisijos pasiūlymo EDAPP pabrėžė, kad kompetentingų institucijų prieiga ir tolesnis naudojimas yra esminė ir neatskiriama dalyko dalis (28).

| 31. | Kaip bus detalizuota toliau, neigiami padariniai, kilę todėl, kad ES sureguliavo tik pusę klausimo, patvirtinti minėtoje vertinimo ataskaitoje. Komisija daro išvadą, kad dėl nacionalinės teisės skirtumų, susijusių su kompetentingų nacionalinių institucijų prieiga ir tolesniu naudojimu, operatoriams kilo „daug sunkumų“ (29). |
| --- | --- |

31.

Kaip bus detalizuota toliau, neigiami padariniai, kilę todėl, kad ES sureguliavo tik pusę klausimo, patvirtinti minėtoje vertinimo ataskaitoje. Komisija daro išvadą, kad dėl nacionalinės teisės skirtumų, susijusių su kompetentingų nacionalinių institucijų prieiga ir tolesniu naudojimu, operatoriams kilo „daug sunkumų“ (29).

| 32. | Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir panaikinus ramsčių struktūrą SESV, pagal kurią ES teisės aktus leidžiama priimti pagal tą pačią teisėkūros procedūrą, į vieną sujungtos dvi svarbios ES kompetencijos sritys. Dėl to būtų galima priimti naują vieną teisės aktą dėl duomenų saugojimo, kuriame būtų reglamentuojami įpareigojimai operatoriams ir teisėsaugos institucijų prieigos bei tolesnio naudojimo sąlygos. Kaip paaiškinta šios nuomonės IV.3 dalyje, pagal teisę į privatumą ir duomenų apsaugą reikalaujama, kad jeigu svarstoma persvarstyta ES priemonė dėl duomenų saugojimo, joje klausimas turėtų būti bent jau reglamentuojamas visas. |
| --- | --- |

32.

Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir panaikinus ramsčių struktūrą SESV, pagal kurią ES teisės aktus leidžiama priimti pagal tą pačią teisėkūros procedūrą, į vieną sujungtos dvi svarbios ES kompetencijos sritys. Dėl to būtų galima priimti naują vieną teisės aktą dėl duomenų saugojimo, kuriame būtų reglamentuojami įpareigojimai operatoriams ir teisėsaugos institucijų prieigos bei tolesnio naudojimo sąlygos. Kaip paaiškinta šios nuomonės IV.3 dalyje, pagal teisę į privatumą ir duomenų apsaugą reikalaujama, kad jeigu svarstoma persvarstyta ES priemonė dėl duomenų saugojimo, joje klausimas turėtų būti bent jau reglamentuojamas visas.

| 33. | Lisabonos sutartimi ne tik panaikinta ramsčių struktūra, bet ir anksčiau neprivalomai ES pagrindinių teisių chartijai, į kurios 7 ir 8 straipsnius įtrauktos teisė į privatumą ir duomenų apsaugą, suteiktas toks pats teisinis statusas kaip Sutartims (30). Subjektinė teisė į duomenų apsaugą įtraukta ir į SESV 16 straipsnį, taip sukuriant atskirą ES teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

33.

Lisabonos sutartimi ne tik panaikinta ramsčių struktūra, bet ir anksčiau neprivalomai ES pagrindinių teisių chartijai, į kurios 7 ir 8 straipsnius įtrauktos teisė į privatumą ir duomenų apsaugą, suteiktas toks pats teisinis statusas kaip Sutartims (30). Subjektinė teisė į duomenų apsaugą įtraukta ir į SESV 16 straipsnį, taip sukuriant atskirą ES teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos teisinį pagrindą.

| 34. | Pagrindinių teisių apsauga jau seniai yra ES politikos pamatas, o pagal Lisabonos sutartį dar tvirčiau įsipareigota saugoti šias teises ES kontekste. Po Lisabonos sutartimi padarytų pakeitimų 2010 m. spalio mėn. Komisija pasiryžo paskelbti skatinanti „pagrindinių teisių kultūrą“ visuose teisėkūros proceso etapuose ir kad ES pagrindinių teisių chartija būtų ES „politikos vadovas“ (31). EDAPP mano, jog dabartinis vertinimo procesas suteikia Komisijai gerą galimybę įrodyti, kad ji laikosi šio įsipareigojimo. |
| --- | --- |

34.

Pagrindinių teisių apsauga jau seniai yra ES politikos pamatas, o pagal Lisabonos sutartį dar tvirčiau įsipareigota saugoti šias teises ES kontekste. Po Lisabonos sutartimi padarytų pakeitimų 2010 m. spalio mėn. Komisija pasiryžo paskelbti skatinanti „pagrindinių teisių kultūrą“ visuose teisėkūros proceso etapuose ir kad ES pagrindinių teisių chartija būtų ES „politikos vadovas“ (31). EDAPP mano, jog dabartinis vertinimo procesas suteikia Komisijai gerą galimybę įrodyti, kad ji laikosi šio įsipareigojimo.

IV.   AR DUOMENŲ SAUGOJIMO DIREKTYVA ATITINKA PRIVATUMO IR DUOMENŲ APSAUGOS REIKALAVIMUS?

| 35. | Vertinimo ataskaitoje išaiškinami keli dabartinės Duomenų saugojimo direktyvos trūkumai. Ataskaitoje pateikta informacija rodo, kad direktyva nepasiektas pagrindinis jos tikslas, t. y. suderinti nacionalinius duomenų saugojimo teisės aktus. Komisija pažymi, kad teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę srityje yra didelių skirtumų, susijusių su tikslo ribojimu, duomenų prieiga, saugojimo terminais, duomenų apsauga ir duomenų saugumu bei statistika (32). Komisijos teigimu, šiuos skirtumus iš dalies lemia direktyvoje aiškiai numatytas varijavimas. Tačiau Komisija nurodo, kad net ir nesant šios aplinkybės „dėl skirtumų taikant nacionalines duomenų saugojimo priemones kyla daug sunkumų operatoriams“ ir kad „sektoriuje teisinis tikrumas vis dar neužtikrintas“ (33). Ir taip aišku, kad toks derinimo trūkumas yra žalingas visoms susijusioms šalims: piliečiams, verslo subjektams ir teisėsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

35.

Vertinimo ataskaitoje išaiškinami keli dabartinės Duomenų saugojimo direktyvos trūkumai. Ataskaitoje pateikta informacija rodo, kad direktyva nepasiektas pagrindinis jos tikslas, t. y. suderinti nacionalinius duomenų saugojimo teisės aktus. Komisija pažymi, kad teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę srityje yra didelių skirtumų, susijusių su tikslo ribojimu, duomenų prieiga, saugojimo terminais, duomenų apsauga ir duomenų saugumu bei statistika (32). Komisijos teigimu, šiuos skirtumus iš dalies lemia direktyvoje aiškiai numatytas varijavimas. Tačiau Komisija nurodo, kad net ir nesant šios aplinkybės „dėl skirtumų taikant nacionalines duomenų saugojimo priemones kyla daug sunkumų operatoriams“ ir kad „sektoriuje teisinis tikrumas vis dar neužtikrintas“ (33). Ir taip aišku, kad toks derinimo trūkumas yra žalingas visoms susijusioms šalims: piliečiams, verslo subjektams ir teisėsaugos institucijoms.

| 36. | Privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu vertinimo ataskaitoje taip pat pagrindžiama išvada, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka iš teisės į privatumą ir duomenų apsaugą kylančių reikalavimų. Yra keli skirtumai: Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumas nebuvo pakankamai įrodytas, duomenų saugojimas bet kuriuo atveju galėjo būti reglamentuotas mažiau ribojant privatumą, o Duomenų saugojimo direktyvai trūksta „numatomumo“. Šie trys aspektai išsamiau nagrinėjami toliau. |
| --- | --- |

36.

Privatumo ir duomenų apsaugos požiūriu vertinimo ataskaitoje taip pat pagrindžiama išvada, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka iš teisės į privatumą ir duomenų apsaugą kylančių reikalavimų. Yra keli skirtumai: Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumas nebuvo pakankamai įrodytas, duomenų saugojimas bet kuriuo atveju galėjo būti reglamentuotas mažiau ribojant privatumą, o Duomenų saugojimo direktyvai trūksta „numatomumo“. Šie trys aspektai išsamiau nagrinėjami toliau.

IV.1.   Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumas nebuvo pakankamai įrodytas

| 37. | Teisę į privatumą ir duomenų apsaugą leidžiama riboti tik jeigu priemonė yra būtina teisėtam tikslui pasiekti. Dėl duomenų saugojimo kaip teisėsaugos priemonės būtinumo diskutuojama vis dažniau (34). Direktyvos pasiūlyme buvo nurodyta, kad teisės į privatumą ir duomenų apsaugą ribojimai buvo „būtini bendrai pripažįstamiems nusikalstamumo ir terorizmo prevencijos bei kovos su šiais reiškiniais tikslams pasiekti“ (35). Tačiau 2005 m. nuomonėje EDAPP nurodė, kad šis teiginys jo neįtikina, nes jam reikia papildomų įrodymų (36). Be to, nepateikus jokių papildomų įrodymų Duomenų saugojimo direktyvos 9 konstatuojamojoje dalyje buvo nurodyta, kad „duomenų saugojimas pasitvirtino kaip būtina ir veiksminga teisėsaugos institucijų tyrimo priemonė keliose valstybėse narėse“. |
| --- | --- |

37.

Teisę į privatumą ir duomenų apsaugą leidžiama riboti tik jeigu priemonė yra būtina teisėtam tikslui pasiekti. Dėl duomenų saugojimo kaip teisėsaugos priemonės būtinumo diskutuojama vis dažniau (34). Direktyvos pasiūlyme buvo nurodyta, kad teisės į privatumą ir duomenų apsaugą ribojimai buvo „būtini bendrai pripažįstamiems nusikalstamumo ir terorizmo prevencijos bei kovos su šiais reiškiniais tikslams pasiekti“ (35). Tačiau 2005 m. nuomonėje EDAPP nurodė, kad šis teiginys jo neįtikina, nes jam reikia papildomų įrodymų (36). Be to, nepateikus jokių papildomų įrodymų Duomenų saugojimo direktyvos 9 konstatuojamojoje dalyje buvo nurodyta, kad „duomenų saugojimas pasitvirtino kaip būtina ir veiksminga teisėsaugos institucijų tyrimo priemonė keliose valstybėse narėse“.

| 38. | Nesant pakankamų įrodymų, EDAPP teigė, kad Duomenų saugojimo direktyva buvo grindžiama tik prielaida, jog duomenų saugojimas pagal Duomenų saugojimo direktyvą yra būtina priemonė (37). Todėl EDAPP paragino Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti proga ir vertinimo ataskaitoje pateikti papildomus įrodymus, patvirtinsiančius, kad prielaida dėl duomenų saugojimo priemonės būtinumo ir jos reglamentavimo būdo Duomenų saugojimo direktyvoje iš tikrųjų yra teisinga. |
| --- | --- |

38.

Nesant pakankamų įrodymų, EDAPP teigė, kad Duomenų saugojimo direktyva buvo grindžiama tik prielaida, jog duomenų saugojimas pagal Duomenų saugojimo direktyvą yra būtina priemonė (37). Todėl EDAPP paragino Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti proga ir vertinimo ataskaitoje pateikti papildomus įrodymus, patvirtinsiančius, kad prielaida dėl duomenų saugojimo priemonės būtinumo ir jos reglamentavimo būdo Duomenų saugojimo direktyvoje iš tikrųjų yra teisinga.

| 39. | Šiuo klausimu Komisija vertinimo ataskaitoje nurodo, kad, „daugumos valstybių narių nuomone, ES duomenų saugojimo taisyklės yra būtina teisėsaugos, aukų apsaugos ir baudžiamosios teisenos sistemų priemonė“. Be to, nurodyta, kad duomenų saugojimas, kaip „vertinga, o kai kuriais atvejais – būtina priemonė“, „labai svarbus“ atliekant baudžiamąjį tyrimą, be to, nurodyta, kad, nesaugant duomenų, tam tikros nusikalstamos veikos „galėjo likti neatskleistos“ (38). Komisija daro išvadą, kad dėl to ES turėtų „remti ir reglamentuoti duomenų saugojimą, kaip saugumo priemonę“ (39). |
| --- | --- |

39.

Šiuo klausimu Komisija vertinimo ataskaitoje nurodo, kad, „daugumos valstybių narių nuomone, ES duomenų saugojimo taisyklės yra būtina teisėsaugos, aukų apsaugos ir baudžiamosios teisenos sistemų priemonė“. Be to, nurodyta, kad duomenų saugojimas, kaip „vertinga, o kai kuriais atvejais – būtina priemonė“, „labai svarbus“ atliekant baudžiamąjį tyrimą, be to, nurodyta, kad, nesaugant duomenų, tam tikros nusikalstamos veikos „galėjo likti neatskleistos“ (38). Komisija daro išvadą, kad dėl to ES turėtų „remti ir reglamentuoti duomenų saugojimą, kaip saugumo priemonę“ (39).

| 40. | Tačiau abejotina, ar Komisija iš tikrųjų gali padaryti išvadą, kad dauguma valstybių narių duomenų saugojimą laiko būtina priemone. Nenurodyta, kurios valstybės narės sudaro tą daugumą, nes, kad būtų galima kalbėti apie daugumą, iš 27 ES valstybių narių jų turi būti bent 14. 5 skyriuje nurodytos daugiausia devynios valstybės narės, kuriomis yra grindžiamos tokios išvados (40). |
| --- | --- |

40.

Tačiau abejotina, ar Komisija iš tikrųjų gali padaryti išvadą, kad dauguma valstybių narių duomenų saugojimą laiko būtina priemone. Nenurodyta, kurios valstybės narės sudaro tą daugumą, nes, kad būtų galima kalbėti apie daugumą, iš 27 ES valstybių narių jų turi būti bent 14. 5 skyriuje nurodytos daugiausia devynios valstybės narės, kuriomis yra grindžiamos tokios išvados (40).

| 41. | Be to, atrodo, kad Komisija daugiausia remiasi valstybių narių teiginiais dėl to, ar jos duomenų saugojimą laiko būtina priemone teisėsaugos tikslams siekti. Tačiau šie teiginiai veikiau rodo, kad atitinkamoms valstybėms narėms patinka turėti ES duomenų saugojimo taisykles, tačiau jos negali įrodyti duomenų saugojimo kaip teisėsaugos priemonės, kurią remia ir reguliuoja ES, būtinumo. Teiginius dėl būtinumo reikia patvirtinti pakankamais įrodymais. |
| --- | --- |

41.

Be to, atrodo, kad Komisija daugiausia remiasi valstybių narių teiginiais dėl to, ar jos duomenų saugojimą laiko būtina priemone teisėsaugos tikslams siekti. Tačiau šie teiginiai veikiau rodo, kad atitinkamoms valstybėms narėms patinka turėti ES duomenų saugojimo taisykles, tačiau jos negali įrodyti duomenų saugojimo kaip teisėsaugos priemonės, kurią remia ir reguliuoja ES, būtinumo. Teiginius dėl būtinumo reikia patvirtinti pakankamais įrodymais.

| 42. | Aišku, įrodyti privatumą ribojančios priemonės būtinumą nėra lengva užduotis. Ypač tai nėra lengva Komisijai, kuri labai priklausoma nuo valstybių narių pateiktos informacijos. |
| --- | --- |

42.

Aišku, įrodyti privatumą ribojančios priemonės būtinumą nėra lengva užduotis. Ypač tai nėra lengva Komisijai, kuri labai priklausoma nuo valstybių narių pateiktos informacijos.

| 43. | Tačiau jeigu priemonė jau patvirtinta, kaip, pvz., Duomenų saugojimo direktyva, ir įgyta praktinė patirtis, turėtų būti prieinama pakankamai kokybinės ir kiekybinės informacijos, leidžiančios įvertinti, ar priemonė iš tikrųjų veikia ir ar panašius rezultatus buvo galima pasiekti be šios priemonės arba taikant alternatyvias, mažiau privatumą ribojančias, priemones. Tokia informacija turėtų būti tikru įrodymu ir įrodyti naudojimo ir rezultato ryšį (41). Kadangi ji susijusi su ES direktyva, informacija taip pat turėtų atspindėti bent daugumos ES valstybių narių praktiką. |
| --- | --- |

43.

Tačiau jeigu priemonė jau patvirtinta, kaip, pvz., Duomenų saugojimo direktyva, ir įgyta praktinė patirtis, turėtų būti prieinama pakankamai kokybinės ir kiekybinės informacijos, leidžiančios įvertinti, ar priemonė iš tikrųjų veikia ir ar panašius rezultatus buvo galima pasiekti be šios priemonės arba taikant alternatyvias, mažiau privatumą ribojančias, priemones. Tokia informacija turėtų būti tikru įrodymu ir įrodyti naudojimo ir rezultato ryšį (41). Kadangi ji susijusi su ES direktyva, informacija taip pat turėtų atspindėti bent daugumos ES valstybių narių praktiką.

| 44. | Atlikęs atidžią analizę, EDAPP laikosi nuomonės, kad nors Komisija akivaizdžiai dėjo daug pastangų rinkdama iš valstybių narių vyriausybių informaciją, valstybių narių pateiktos kiekybinės ir kokybinės informacijos nepakanka Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumui patvirtinti. Pateikti įdomūs jos taikymo pavyzdžiai, tačiau ataskaitoje pateikta informacija tiesiog turi per daug trūkumų, kad būtų galima padaryti bendras išvadas dėl priemonės būtinumo. Be to, reikėtų papildomai ištirti alternatyvias priemones. Šie du aspektai toliau nagrinėjami išsamiau. |
| --- | --- |

44.

Atlikęs atidžią analizę, EDAPP laikosi nuomonės, kad nors Komisija akivaizdžiai dėjo daug pastangų rinkdama iš valstybių narių vyriausybių informaciją, valstybių narių pateiktos kiekybinės ir kokybinės informacijos nepakanka Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumui patvirtinti. Pateikti įdomūs jos taikymo pavyzdžiai, tačiau ataskaitoje pateikta informacija tiesiog turi per daug trūkumų, kad būtų galima padaryti bendras išvadas dėl priemonės būtinumo. Be to, reikėtų papildomai ištirti alternatyvias priemones. Šie du aspektai toliau nagrinėjami išsamiau.

Vertinimo ataskaitoje pateikta kiekybinė ir kokybinė informacija

| 45. | Kalbant apie daugiausia 5 skyriuje pateiktą kokybinę informaciją, t. y. statistinius duomenis, trūksta esminės informacijos. Pavyzdžiui, statistiniai duomenys nerodo duomenų gavimo tikslų. Be to, skaičiai neatskleidžia, ar visi duomenys, su kuriais buvo prašoma susipažinti, buvo duomenys, saugomi dėl teisinės pareigos saugoti duomenis, ar verslo tikslais. Be to, nepateikta informacijos apie duomenų naudojimo rezultatus. Norint padaryti išvadas, sunkumų kelia ir tai, kad įvairių valstybių narių pateiktą informaciją ne visada galima palyginti ir kad daugeliu atvejų grafikuose pavaizduotos tik devynios valstybės narės. |
| --- | --- |

45.

Kalbant apie daugiausia 5 skyriuje pateiktą kokybinę informaciją, t. y. statistinius duomenis, trūksta esminės informacijos. Pavyzdžiui, statistiniai duomenys nerodo duomenų gavimo tikslų. Be to, skaičiai neatskleidžia, ar visi duomenys, su kuriais buvo prašoma susipažinti, buvo duomenys, saugomi dėl teisinės pareigos saugoti duomenis, ar verslo tikslais. Be to, nepateikta informacijos apie duomenų naudojimo rezultatus. Norint padaryti išvadas, sunkumų kelia ir tai, kad įvairių valstybių narių pateiktą informaciją ne visada galima palyginti ir kad daugeliu atvejų grafikuose pavaizduotos tik devynios valstybės narės.

| 46. | Ataskaitoje pateikti kokybiniai pavyzdžiai geriau parodo saugomų duomenų vaidmenį tam tikrais konkrečiais atvejais ir galimiems duomenų saugojimo sistemos pranašumams. Tačiau ne visais atvejais aišku, ar saugomų duomenų naudojimas buvo vienintelė priemonė susijusiam nusikaltimui ištirti. |
| --- | --- |

46.

Ataskaitoje pateikti kokybiniai pavyzdžiai geriau parodo saugomų duomenų vaidmenį tam tikrais konkrečiais atvejais ir galimiems duomenų saugojimo sistemos pranašumams. Tačiau ne visais atvejais aišku, ar saugomų duomenų naudojimas buvo vienintelė priemonė susijusiam nusikaltimui ištirti.

| 47. | Kai kurie pavyzdžiai rodo duomenų saugojimo priemonės neišvengiamą būtinumą kovai su elektroniniais nusikaltimais. Šiuo atžvilgiu verta paminėti, kad svarbiausiame šios srities dokumente, Europos Tarybos konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų duomenų, saugojimas nenumatytas kaip kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonė ir duomenų saugojimas joje minimas tik kaip tyrimo priemonė (42). |
| --- | --- |

47.

Kai kurie pavyzdžiai rodo duomenų saugojimo priemonės neišvengiamą būtinumą kovai su elektroniniais nusikaltimais. Šiuo atžvilgiu verta paminėti, kad svarbiausiame šios srities dokumente, Europos Tarybos konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų duomenų, saugojimas nenumatytas kaip kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonė ir duomenų saugojimas joje minimas tik kaip tyrimo priemonė (42).

| 48. | Atrodo, kad Komisija daug reikšmės suteikia valstybių narių pateiktiems pavyzdžiams, kurių atveju saugomi duomenys buvo panaudoti įtariamiesiems atmesti ir alibi patikrinti (43). Nors tai yra įdomūs pavyzdžiai, kaip teisėsaugos institucijos naudoja duomenis, jie negali būti pateikiami duomenų saugojimo poreikiui įrodyti. Šį argumentą reikia naudoti atsargiai, nes jis gali būti klaidingai suprastas kaip reiškiantis, kad duomenų saugojimas yra būtinas piliečių nekaltumui įrodyti, o tai būtų sunku suderinti su nekaltumo prezumpcija. |
| --- | --- |

48.

Atrodo, kad Komisija daug reikšmės suteikia valstybių narių pateiktiems pavyzdžiams, kurių atveju saugomi duomenys buvo panaudoti įtariamiesiems atmesti ir alibi patikrinti (43). Nors tai yra įdomūs pavyzdžiai, kaip teisėsaugos institucijos naudoja duomenis, jie negali būti pateikiami duomenų saugojimo poreikiui įrodyti. Šį argumentą reikia naudoti atsargiai, nes jis gali būti klaidingai suprastas kaip reiškiantis, kad duomenų saugojimas yra būtinas piliečių nekaltumui įrodyti, o tai būtų sunku suderinti su nekaltumo prezumpcija.

| 49. | Vertinimo ataskaitoje tik glaustai aptariama duomenų saugojimo reikšmė technologinių pokyčių, o konkrečiau – išankstinio apmokėjimo SIM kortelių naudojimo atžvilgiu (44). EDAPP pabrėžia, kad direktyvos veiksmingumui įvertinti reikėjo daugiau kiekybinės ir kokybinės informacijos, susijusios su naujų technologijų, kurioms direktyva netaikoma (tai gali būti, pvz., VoIP ir socialiniai tinklai), naudojimu. |
| --- | --- |

49.

Vertinimo ataskaitoje tik glaustai aptariama duomenų saugojimo reikšmė technologinių pokyčių, o konkrečiau – išankstinio apmokėjimo SIM kortelių naudojimo atžvilgiu (44). EDAPP pabrėžia, kad direktyvos veiksmingumui įvertinti reikėjo daugiau kiekybinės ir kokybinės informacijos, susijusios su naujų technologijų, kurioms direktyva netaikoma (tai gali būti, pvz., VoIP ir socialiniai tinklai), naudojimu.

| 50. | Vertinimo ataskaita yra ribota, nes daugiausia dėmesio joje skiriama kiekybinei ir kokybinei Duomenų saugojimo direktyvą įgyvendinusių valstybių narių pateiktai informacijai. Tačiau būtų įdomu pamatyti, ar tarp šių valstybių narių ir direktyvos neįgyvendinusių valstybių narių atsirado kokių nors esminių skirtumų. Ypač tų valstybių narių, kuriose įgyvendinamieji teisės aktai buvo panaikinti (Vokietija, Rumunija ir Čekija), atveju būtų įdomu sužinoti, ar prieš panaikinant šiuos teisės aktus ar po jų panaikinimo sėkmingai ištirtų nusikaltimų skaičius padidėjo, ar sumažėjo. |
| --- | --- |

50.

Vertinimo ataskaita yra ribota, nes daugiausia dėmesio joje skiriama kiekybinei ir kokybinei Duomenų saugojimo direktyvą įgyvendinusių valstybių narių pateiktai informacijai. Tačiau būtų įdomu pamatyti, ar tarp šių valstybių narių ir direktyvos neįgyvendinusių valstybių narių atsirado kokių nors esminių skirtumų. Ypač tų valstybių narių, kuriose įgyvendinamieji teisės aktai buvo panaikinti (Vokietija, Rumunija ir Čekija), atveju būtų įdomu sužinoti, ar prieš panaikinant šiuos teisės aktus ar po jų panaikinimo sėkmingai ištirtų nusikaltimų skaičius padidėjo, ar sumažėjo.

| 51. | Komisija pripažįsta, kad vertinimo ataskaitoje pateikti statistiniai duomenys ir pavyzdžiai yra „kai kuriuo atžvilgiu riboti“, tačiau vis vien daro išvadą, jog įrodymai patvirtina, kad „saugomi duomenys labai svarbūs atliekant baudžiamąjį tyrimą“ (45). |
| --- | --- |

51.

Komisija pripažįsta, kad vertinimo ataskaitoje pateikti statistiniai duomenys ir pavyzdžiai yra „kai kuriuo atžvilgiu riboti“, tačiau vis vien daro išvadą, jog įrodymai patvirtina, kad „saugomi duomenys labai svarbūs atliekant baudžiamąjį tyrimą“ (45).

| 52. | EDAPP nuomone, Komisija turėjo kritiškiau įvertinti valstybes nares. Kaip paaiškinta, ES veiksmų negali pagrįsti vien kai kurių valstybių narių politiniai pareiškimai dėl tokios priemonės poreikio. Komisija turėjo primygtinai reikalauti, kad valstybės narės pateiktų pakankamus įrodymus, patvirtinančius priemonės būtinumą. EDAPP mano, kad Komisija turėjo savo paramos duomenų saugojimui, kaip saugumo priemonei (žr. vertinimo ataskaitos 31 p.), nustatyti sąlygą, kad atliekant poveikio vertinimą valstybės narės pateiktų papildomus įrodymus. |
| --- | --- |

52.

EDAPP nuomone, Komisija turėjo kritiškiau įvertinti valstybes nares. Kaip paaiškinta, ES veiksmų negali pagrįsti vien kai kurių valstybių narių politiniai pareiškimai dėl tokios priemonės poreikio. Komisija turėjo primygtinai reikalauti, kad valstybės narės pateiktų pakankamus įrodymus, patvirtinančius priemonės būtinumą. EDAPP mano, kad Komisija turėjo savo paramos duomenų saugojimui, kaip saugumo priemonei (žr. vertinimo ataskaitos 31 p.), nustatyti sąlygą, kad atliekant poveikio vertinimą valstybės narės pateiktų papildomus įrodymus.

Alternatyvios priemonės

| 53. | Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumas taip pat priklauso nuo to, ar yra mažiau privatumą ribojančių priemonių, kurios galėjo duoti panašių rezultatų. Tai patvirtino Teisingumo Teismas savo 2010 m. lapkričio mėn. Sprendime Schecke, kuriuo buvo panaikinti ES teisės aktai dėl žemės ūkio fondų lėšų gavėjų pavardžių paskelbimo (46). Viena iš panaikinimo priežasčių buvo ta, kad Taryba ir Komisija neapsvarstė alternatyvių priemonių, kurios labiau atitiktų paskelbimo tikslą ir kartu mažiau ribotų atitinkamų asmenų teisę į privatumą ir duomenų apsaugą (47). |
| --- | --- |

53.

Duomenų saugojimo direktyvoje numatyto duomenų saugojimo būtinumas taip pat priklauso nuo to, ar yra mažiau privatumą ribojančių priemonių, kurios galėjo duoti panašių rezultatų. Tai patvirtino Teisingumo Teismas savo 2010 m. lapkričio mėn. Sprendime Schecke, kuriuo buvo panaikinti ES teisės aktai dėl žemės ūkio fondų lėšų gavėjų pavardžių paskelbimo (46). Viena iš panaikinimo priežasčių buvo ta, kad Taryba ir Komisija neapsvarstė alternatyvių priemonių, kurios labiau atitiktų paskelbimo tikslą ir kartu mažiau ribotų atitinkamų asmenų teisę į privatumą ir duomenų apsaugą (47).

| 54. | Svarbiausia diskusijose dėl Duomenų saugojimo direktyvos pateikiama alternatyva yra duomenų išsaugojimo metodas („greitas įšaldymas“ ir „greitas įšaldymas plius“) (48). Jį sudaro laikinas tam tikrų telekomunikacijų srauto ir vietos duomenų, susijusių tik su konkrečiais nusikalstamų veikų įtariamaisiais, išsaugojimas arba „įšaldymas“, o vėliau šie duomenys, teismui leidus, gali būti pateikiami teisėsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

54.

Svarbiausia diskusijose dėl Duomenų saugojimo direktyvos pateikiama alternatyva yra duomenų išsaugojimo metodas („greitas įšaldymas“ ir „greitas įšaldymas plius“) (48). Jį sudaro laikinas tam tikrų telekomunikacijų srauto ir vietos duomenų, susijusių tik su konkrečiais nusikalstamų veikų įtariamaisiais, išsaugojimas arba „įšaldymas“, o vėliau šie duomenys, teismui leidus, gali būti pateikiami teisėsaugos institucijoms.

| 55. | Duomenų saugojimas vertinimo ataskaitoje minimas minėtos Elektroninių nusikaltimų konvencijos kontekste, tačiau jis laikomas netinkamu, nes „neužtikrinama, kad būtų sukurta įrodymų seka iki nurodymo išsaugoti duomenis datos, taip pat negalima atlikti tyrimo, kai jo objektas nežinomas, rinkti įrodymų apie, pavyzdžiui, nusikaltimo aukų arba liudytojų judėjimą“ (49). |
| --- | --- |

55.

Duomenų saugojimas vertinimo ataskaitoje minimas minėtos Elektroninių nusikaltimų konvencijos kontekste, tačiau jis laikomas netinkamu, nes „neužtikrinama, kad būtų sukurta įrodymų seka iki nurodymo išsaugoti duomenis datos, taip pat negalima atlikti tyrimo, kai jo objektas nežinomas, rinkti įrodymų apie, pavyzdžiui, nusikaltimo aukų arba liudytojų judėjimą“ (49).

| 56. | EDAPP pripažįsta, kad yra prieinama mažiau informacijos, jeigu yra naudojama duomenų išsaugojimo sistema, o ne plati duomenų saugojimo sistema. Tačiau būtent dėl tikslingesnio pobūdžio duomenų išsaugojimas yra mažiau privatumą ribojanti priemonė masto ir paveikiamų žmonių požiūriu. Vertinant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik turimiems duomenims, bet ir įvairiems taikant abi sistemas pasiektiems rezultatams. EDAPP mano, kad yra pagrįstas ir būtinas išsamesnis šios priemonės tyrimas. Jis galėtų būti atliktas ateinančiais mėnesiais atliekant poveikio vertinimą. |
| --- | --- |

56.

EDAPP pripažįsta, kad yra prieinama mažiau informacijos, jeigu yra naudojama duomenų išsaugojimo sistema, o ne plati duomenų saugojimo sistema. Tačiau būtent dėl tikslingesnio pobūdžio duomenų išsaugojimas yra mažiau privatumą ribojanti priemonė masto ir paveikiamų žmonių požiūriu. Vertinant daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama ne tik turimiems duomenims, bet ir įvairiems taikant abi sistemas pasiektiems rezultatams. EDAPP mano, kad yra pagrįstas ir būtinas išsamesnis šios priemonės tyrimas. Jis galėtų būti atliktas ateinančiais mėnesiais atliekant poveikio vertinimą.

| 57. | Šiuo atžvilgiu gaila, kad ataskaitos išvadose Komisija įsipareigoja ištirti, ar ES požiūris į duomenų išsaugojimą galėtų papildyti (t. y. ne pakeisti) duomenų saugojimą, o jei taip, tai kaip (50). Galimybė derinti bet kokio pobūdžio duomenų saugojimo sistemą ir procedūrines garantijas, susijusias su įvairiais duomenų išsaugojimo būdais, iš tikrųjų turėtų būti tiriama išsamiau. Tačiau EDAPP rekomenduoja Komisijai atliekant poveikio vertinimą taip pat apsvarstyti, ar duomenų išsaugojimo sistema, ar kitos alternatyvios priemonės galėtų visiškai arba iš dalies pakeisti dabartinę duomenų saugojimo sistemą. |
| --- | --- |

57.

Šiuo atžvilgiu gaila, kad ataskaitos išvadose Komisija įsipareigoja ištirti, ar ES požiūris į duomenų išsaugojimą galėtų papildyti (t. y. ne pakeisti) duomenų saugojimą, o jei taip, tai kaip (50). Galimybė derinti bet kokio pobūdžio duomenų saugojimo sistemą ir procedūrines garantijas, susijusias su įvairiais duomenų išsaugojimo būdais, iš tikrųjų turėtų būti tiriama išsamiau. Tačiau EDAPP rekomenduoja Komisijai atliekant poveikio vertinimą taip pat apsvarstyti, ar duomenų išsaugojimo sistema, ar kitos alternatyvios priemonės galėtų visiškai arba iš dalies pakeisti dabartinę duomenų saugojimo sistemą.

IV.2.   Duomenų saugojimo direktyvoje reglamentuojamas duomenų saugojimas bet kuriuo atveju viršija tai, kas yra būtina

| 58. | EDAPP nuomone, vertinimo ataskaitoje pateikta informacija nepateikia pakankamai įrodymų, kurie patvirtintų Duomenų saugojimo direktyvoje numatytos duomenų saugojimo priemonės būtinumą. Tačiau iš vertinimo ataskaitos galima spręsti, kad Duomenų saugojimo direktyvoje duomenų saugojimas reglamentuotas viršijant tai, kas yra būtina, arba bent jau neužtikrinta, kad duomenų saugojimas nebūtų taip taikomas. Šiuo atžvilgiu galima pabrėžti keturis dalykus. |
| --- | --- |

58.

EDAPP nuomone, vertinimo ataskaitoje pateikta informacija nepateikia pakankamai įrodymų, kurie patvirtintų Duomenų saugojimo direktyvoje numatytos duomenų saugojimo priemonės būtinumą. Tačiau iš vertinimo ataskaitos galima spręsti, kad Duomenų saugojimo direktyvoje duomenų saugojimas reglamentuotas viršijant tai, kas yra būtina, arba bent jau neužtikrinta, kad duomenų saugojimas nebūtų taip taikomas. Šiuo atžvilgiu galima pabrėžti keturis dalykus.

| 59. | Pirmiausia dėl neaiškaus priemonės tikslo ir plačios sąvokos „kompetentingos nacionalinės institucijos“ saugomi duomenys pradėti naudoti pernelyg plačiais tikslais ir pernelyg daugelio institucijų. Be to, nenuoseklios galimybės susipažinti su duomenimis garantijos ir sąlygos. Pavyzdžiui, galimybei susipažinti su duomenimis visose valstybėse narėse nenustatyta teismo ar kitos nepriklausomos institucijos išankstinio leidimo sąlyga. |
| --- | --- |

59.

Pirmiausia dėl neaiškaus priemonės tikslo ir plačios sąvokos „kompetentingos nacionalinės institucijos“ saugomi duomenys pradėti naudoti pernelyg plačiais tikslais ir pernelyg daugelio institucijų. Be to, nenuoseklios galimybės susipažinti su duomenimis garantijos ir sąlygos. Pavyzdžiui, galimybei susipažinti su duomenimis visose valstybėse narėse nenustatyta teismo ar kitos nepriklausomos institucijos išankstinio leidimo sąlyga.

| 60. | Antra, atrodo, kad maksimalus dvejų metų saugojimo terminas viršija tai, kas yra būtina. Vertinimo ataskaitoje pateikti daugelio valstybių narių statistiniai duomenys rodo, kad dauguma prieigos prašymų yra susiję su ne ilgiau kaip šešis mėnesius saugomais duomenimis, t. y. 86 proc. (51). Be to, 16 valstybių narių savo teisės aktuose nusprendė nustatyti vienų metų arba trumpesnį saugojimo terminą (52). Tai aiškiai rodo, kad maksimalus dviejų metų saugojimo terminas gerokai viršija tai, kas laikoma būtina daugumoje valstybių narių. |
| --- | --- |

60.

Antra, atrodo, kad maksimalus dvejų metų saugojimo terminas viršija tai, kas yra būtina. Vertinimo ataskaitoje pateikti daugelio valstybių narių statistiniai duomenys rodo, kad dauguma prieigos prašymų yra susiję su ne ilgiau kaip šešis mėnesius saugomais duomenimis, t. y. 86 proc. (51). Be to, 16 valstybių narių savo teisės aktuose nusprendė nustatyti vienų metų arba trumpesnį saugojimo terminą (52). Tai aiškiai rodo, kad maksimalus dviejų metų saugojimo terminas gerokai viršija tai, kas laikoma būtina daugumoje valstybių narių.

| 61. | Be to, nesant fiksuoto, vieno visoms valstybėms narėms taikomo, saugojimo termino atsirado daug skirtingų nacionalinių įstatymų, dėl kurių padėtis gali pasunkėti, nes ne visada aišku, kokia nacionalinė teisė – reglamentuojanti duomenų saugojimą ar ir duomenų apsaugą – yra taikytina operatoriams saugant duomenis kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje duomenys surinkti. |
| --- | --- |

61.

Be to, nesant fiksuoto, vieno visoms valstybėms narėms taikomo, saugojimo termino atsirado daug skirtingų nacionalinių įstatymų, dėl kurių padėtis gali pasunkėti, nes ne visada aišku, kokia nacionalinė teisė – reglamentuojanti duomenų saugojimą ar ir duomenų apsaugą – yra taikytina operatoriams saugant duomenis kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje duomenys surinkti.

| 62. | Trečia, nepakankamai suderintas saugumo lygis. Viena pagrindinių 29 straipsnio darbo grupės 2010 m. liepos mėn. ataskaitos išvadų yra ta, kad įvairiose valstybėse narėse gausu įvairių saugumo priemonių. Atrodo, kad Komisija esamoje direktyvoje numatytas saugumo priemones laiko pakankamomis, nes „konkrečių sunkius privatumo pažeidimo atvejus patvirtinančių pavyzdžių nėra“ (53). Tačiau atrodo, kad Komisija tik paprašė valstybių narių vyriausybių pateikti šią informaciją. Kad būtų įvertintas esamų saugumo taisyklių ir priemonių tinkamumas, reikia platesnių konsultacijų ir konkretesnių atvejų tyrimų. Nors ataskaitoje nepaminėti konkretūs saugumo pažeidimų pavyzdžiai, duomenų saugumo pažeidimai ir skandalai srauto duomenų bei elektroninių pranešimų srityje kai kuriose valstybėse narėse taip pat yra parodomieji įspėjimai. Šio klausimo negalima vertinti paviršutiniškai, nes saugomų duomenų saugumas turi esminę reikšmę pačiai duomenų saugojimo sistemai, kadangi jis užtikrina visų kitų garantijų paisymą (54). |
| --- | --- |

62.

Trečia, nepakankamai suderintas saugumo lygis. Viena pagrindinių 29 straipsnio darbo grupės 2010 m. liepos mėn. ataskaitos išvadų yra ta, kad įvairiose valstybėse narėse gausu įvairių saugumo priemonių. Atrodo, kad Komisija esamoje direktyvoje numatytas saugumo priemones laiko pakankamomis, nes „konkrečių sunkius privatumo pažeidimo atvejus patvirtinančių pavyzdžių nėra“ (53). Tačiau atrodo, kad Komisija tik paprašė valstybių narių vyriausybių pateikti šią informaciją. Kad būtų įvertintas esamų saugumo taisyklių ir priemonių tinkamumas, reikia platesnių konsultacijų ir konkretesnių atvejų tyrimų. Nors ataskaitoje nepaminėti konkretūs saugumo pažeidimų pavyzdžiai, duomenų saugumo pažeidimai ir skandalai srauto duomenų bei elektroninių pranešimų srityje kai kuriose valstybėse narėse taip pat yra parodomieji įspėjimai. Šio klausimo negalima vertinti paviršutiniškai, nes saugomų duomenų saugumas turi esminę reikšmę pačiai duomenų saugojimo sistemai, kadangi jis užtikrina visų kitų garantijų paisymą (54).

| 63. | Ketvirta, iš ataskaitos neaišku, ar yra įrodyta, kad būtinos visos saugomų duomenų kategorijos. Tarp telefoninių pokalbių ir interneto duomenų daromi tik kai kurie bendri skirtumai. Kai kurios valstybės narės yra nusprendusios taikyti trumpesnį interneto duomenų saugojimo terminą (55). Tačiau iš to negalima daryti bendrų išvadų. |
| --- | --- |

63.

Ketvirta, iš ataskaitos neaišku, ar yra įrodyta, kad būtinos visos saugomų duomenų kategorijos. Tarp telefoninių pokalbių ir interneto duomenų daromi tik kai kurie bendri skirtumai. Kai kurios valstybės narės yra nusprendusios taikyti trumpesnį interneto duomenų saugojimo terminą (55). Tačiau iš to negalima daryti bendrų išvadų.

IV.3.   Duomenų saugojimo direktyvai trūksta nuspėjamumo

| 64. | Kitas Duomenų saugojimo direktyvos trūkumas yra tas, kad jai trūksta nuspėjamumo. Nuspėjamumo reikalavimas kyla iš EŽTK 8 straipsnio 2 dalyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendro reikalavimo, kad ribojimas turi būti numatytas įstatymo. EŽTT teigimu, tai reiškia, kad priemonės teisinis pagrindas turi būti įstatymas ir ji turėtų atitikti teisės viršenybės principą. Tai reiškia, kad teisė yra tinkamai prieinama ir nuspėjama (56). Be to, Teisingumo Teismas Sprendime Österreichischer Rundfunk pabrėžė, jog įstatymai turėtų būti formuluojami gana tiksliai, kad piliečiai galėtų atitinkamai koreguoti savo elgesį (57). Įstatyme turi būti gana aiškiai nurodyta kompetentingoms institucijoms suteiktos veiksmų laisvės aprėptis ir jos įgyvendinimo būdas (58). |
| --- | --- |

64.

Kitas Duomenų saugojimo direktyvos trūkumas yra tas, kad jai trūksta nuspėjamumo. Nuspėjamumo reikalavimas kyla iš EŽTK 8 straipsnio 2 dalyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendro reikalavimo, kad ribojimas turi būti numatytas įstatymo. EŽTT teigimu, tai reiškia, kad priemonės teisinis pagrindas turi būti įstatymas ir ji turėtų atitikti teisės viršenybės principą. Tai reiškia, kad teisė yra tinkamai prieinama ir nuspėjama (56). Be to, Teisingumo Teismas Sprendime Österreichischer Rundfunk pabrėžė, jog įstatymai turėtų būti formuluojami gana tiksliai, kad piliečiai galėtų atitinkamai koreguoti savo elgesį (57). Įstatyme turi būti gana aiškiai nurodyta kompetentingoms institucijoms suteiktos veiksmų laisvės aprėptis ir jos įgyvendinimo būdas (58).

| 65. | Be to, viename iš Komisijos komunikate dėl ES pagrindinių teisių chartijos pateikto kontrolinio sąrašo klausimų nurodyta, ar bet koks pagrindinių teisių ribojimas yra suformuluotas „aiškiai ir nuspėjamai“ (59). Komunikate dėl informacijos valdymo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje apžvalgos Komisija taip pat nurodė, kad piliečiai „turi teisę žinoti, kokie jų asmens duomenys yra tvarkomi ir kokiais duomenimis keičiamasi, kas ir kokiu tikslu tai daro“ (60). |
| --- | --- |

65.

Be to, viename iš Komisijos komunikate dėl ES pagrindinių teisių chartijos pateikto kontrolinio sąrašo klausimų nurodyta, ar bet koks pagrindinių teisių ribojimas yra suformuluotas „aiškiai ir nuspėjamai“ (59). Komunikate dėl informacijos valdymo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje apžvalgos Komisija taip pat nurodė, kad piliečiai „turi teisę žinoti, kokie jų asmens duomenys yra tvarkomi ir kokiais duomenimis keičiamasi, kas ir kokiu tikslu tai daro“ (60).

| 66. | ES direktyvos atveju atsakomybė už pagrindinių teisių laikymąsi, įskaitant nuspėjamumo reikalavimą, pirmiausia tenka direktyvą savo nacionalinės teisės aktuose įgyvendinančioms valstybėms narėms. Gerai žinomas reikalavimas, kad taip įgyvendinant ES teisės aktus turi būti paisoma pagrindinių teisių (61). |
| --- | --- |

66.

ES direktyvos atveju atsakomybė už pagrindinių teisių laikymąsi, įskaitant nuspėjamumo reikalavimą, pirmiausia tenka direktyvą savo nacionalinės teisės aktuose įgyvendinančioms valstybėms narėms. Gerai žinomas reikalavimas, kad taip įgyvendinant ES teisės aktus turi būti paisoma pagrindinių teisių (61).

| 67. | Be to, vertinimo ataskaitoje Komisija pabrėžia, jog direktyva „pati savaime neužtikrina, kad saugomi duomenys būtų kaupiami, kad būtų atliekama jų paieška ir jie būtų naudojami visiškai laikantis teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą“. Joje primenama, kad „už šių teisių laikymosi užtikrinimą atsakingos valstybės narės“ (62). |
| --- | --- |

67.

Be to, vertinimo ataskaitoje Komisija pabrėžia, jog direktyva „pati savaime neužtikrina, kad saugomi duomenys būtų kaupiami, kad būtų atliekama jų paieška ir jie būtų naudojami visiškai laikantis teisės į privatumą ir asmens duomenų apsaugą“. Joje primenama, kad „už šių teisių laikymosi užtikrinimą atsakingos valstybės narės“ (62).

| 68. | Tačiau EDAPP mano, kad ir pati ES direktyva turėtų tam tikru mastu atitikti nuspėjamumo reikalavimą. Arba, perfrazuojant Teisingumo Teismo poziciją Sprendime Lindqvist, direktyvoje numatytai sistemai neturėtų „trūkti nuspėjamumo“ (63). Visų pirma taip yra ES priemonės, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės organizuotų platų piliečių teisių į privatumą ir duomenų apsaugą ribojimą, atveju. EDAPP nuomone, ES turi pareigą užtikrinti bent aiškiai apibrėžtą tikslą ir aiškų nurodymą, kas gali susipažinti su duomenimis ir kokiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

68.

Tačiau EDAPP mano, kad ir pati ES direktyva turėtų tam tikru mastu atitikti nuspėjamumo reikalavimą. Arba, perfrazuojant Teisingumo Teismo poziciją Sprendime Lindqvist, direktyvoje numatytai sistemai neturėtų „trūkti nuspėjamumo“ (63). Visų pirma taip yra ES priemonės, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės organizuotų platų piliečių teisių į privatumą ir duomenų apsaugą ribojimą, atveju. EDAPP nuomone, ES turi pareigą užtikrinti bent aiškiai apibrėžtą tikslą ir aiškų nurodymą, kas gali susipažinti su duomenimis ir kokiomis sąlygomis.

| 69. | Šią poziciją patvirtina naujos teisinės aplinkybės, sukurtos Lisabonos sutartimi, kuria, kaip jau paaiškinta, sustiprinta ES kompetencija policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir nustatytas tvirtesnis ES pasiryžimas puoselėti pagrindines teises. |
| --- | --- |

69.

Šią poziciją patvirtina naujos teisinės aplinkybės, sukurtos Lisabonos sutartimi, kuria, kaip jau paaiškinta, sustiprinta ES kompetencija policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje ir nustatytas tvirtesnis ES pasiryžimas puoselėti pagrindines teises.

| 70. | EDAPP nori priminti, kad konkretaus tikslo reikalavimas ir paskesnis draudimas tvarkyti duomenis su šiuo tikslu nesuderinamu būdu („tikslo ribojimo principas“) turi esminę reikšmę asmens duomenų apsaugai, kaip patvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje (64). |
| --- | --- |

70.

EDAPP nori priminti, kad konkretaus tikslo reikalavimas ir paskesnis draudimas tvarkyti duomenis su šiuo tikslu nesuderinamu būdu („tikslo ribojimo principas“) turi esminę reikšmę asmens duomenų apsaugai, kaip patvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje (64).

| 71. | Iš vertinimo ataskaitos matyti, kad pasirinkus palikti valstybių narių diskrecijai tiksliai apibrėžti, ką reiškia „sunkus nusikaltimas“, ir paskui – kas laikytinos „kompetentingomis institucijomis“, nustatyti patys įvairiausi duomenų naudojimo tikslai (65). |
| --- | --- |

71.

Iš vertinimo ataskaitos matyti, kad pasirinkus palikti valstybių narių diskrecijai tiksliai apibrėžti, ką reiškia „sunkus nusikaltimas“, ir paskui – kas laikytinos „kompetentingomis institucijomis“, nustatyti patys įvairiausi duomenų naudojimo tikslai (65).

| 72. | Komisija nurodo, kad „dauguma direktyvą perkeliančių valstybių narių, vadovaudamosi savo teisės aktais, suteikia prieigą prie saugomų duomenų ir leidžia jais naudotis ir kitais, direktyva nereglamentuojamais tikslais, be kita ko, dėl nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais apskritai, taip pat kilus grėsmei žmonių gyvybei ir sveikatai“ (66). Valstybės narės naudojasi E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje palikta „teisine spraga“ (67). Komisija mano, kad ši padėtis negali pakankamai užtikrinti nuspėjamumo, „kurio reikalaujama pagal bet kokią teisę į privatumą ribojančią teisėkūros priemonę“ (68). |
| --- | --- |

72.

Komisija nurodo, kad „dauguma direktyvą perkeliančių valstybių narių, vadovaudamosi savo teisės aktais, suteikia prieigą prie saugomų duomenų ir leidžia jais naudotis ir kitais, direktyva nereglamentuojamais tikslais, be kita ko, dėl nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais apskritai, taip pat kilus grėsmei žmonių gyvybei ir sveikatai“ (66). Valstybės narės naudojasi E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje palikta „teisine spraga“ (67). Komisija mano, kad ši padėtis negali pakankamai užtikrinti nuspėjamumo, „kurio reikalaujama pagal bet kokią teisę į privatumą ribojančią teisėkūros priemonę“ (68).

| 73. | Tokiomis aplinkybėmis negalima teigti, kad pačioje Duomenų saugojimo direktyvoje, aiškinamoje visų pirma kartu su E. privatumo direktyva, numatytas aiškumas, reikalingas nuspėjamumo principui įgyvendinti ES lygmeniu. |
| --- | --- |

73.

Tokiomis aplinkybėmis negalima teigti, kad pačioje Duomenų saugojimo direktyvoje, aiškinamoje visų pirma kartu su E. privatumo direktyva, numatytas aiškumas, reikalingas nuspėjamumo principui įgyvendinti ES lygmeniu.

V.   TOLESNI VEIKSMAI. REIKĖTŲ APSVARSTYTI VISAS ALTERNATYVAS

| 74. | Pirmesnėje šios nuomonės dalyje pateikta analizė pagrindžia išvadą, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka teisės į privatumą ir duomenų apsaugą reikalavimų. Todėl aišku, kad Duomenų saugojimo direktyva negali toliau galioti tokia, kokia yra dabar. Šiuo atžvilgiu Komisija teisingai siūlo persvarstyti esamus duomenų saugojimo teisės aktus (69). |
| --- | --- |

74.

Pirmesnėje šios nuomonės dalyje pateikta analizė pagrindžia išvadą, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka teisės į privatumą ir duomenų apsaugą reikalavimų. Todėl aišku, kad Duomenų saugojimo direktyva negali toliau galioti tokia, kokia yra dabar. Šiuo atžvilgiu Komisija teisingai siūlo persvarstyti esamus duomenų saugojimo teisės aktus (69).

| 75. | Tačiau prieš siūlydama persvarstytą direktyvos versiją:






  a) | Komisija, atlikdama poveikio vertinimą, iš valstybių narių turėtų surinkti daugiau praktinių įrodymų, kad būtų įrodytas būtinumas saugoti duomenis kaip priemonė pagal ES teisę; |
| --- | --- | --- |

75.

Tačiau prieš siūlydama persvarstytą direktyvos versiją:

a)

Komisija, atlikdama poveikio vertinimą, iš valstybių narių turėtų surinkti daugiau praktinių įrodymų, kad būtų įrodytas būtinumas saugoti duomenis kaip priemonė pagal ES teisę;

| b) | jeigu dauguma valstybių narių mano, kad duomenis saugoti būtina, jos visos turėtų Komisijai pateikti tai patvirtinančius kiekybinius ir kokybinius įrodymus; |
| --- | --- |

b)

jeigu dauguma valstybių narių mano, kad duomenis saugoti būtina, jos visos turėtų Komisijai pateikti tai patvirtinančius kiekybinius ir kokybinius įrodymus;

| c) | tokiai duomenų saugojimo priemonei prieštaraujančios valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją, kuria remdamasi ji galėtų plačiau įvertinti klausimą. |
| --- | --- |

c)

tokiai duomenų saugojimo priemonei prieštaraujančios valstybės narės turėtų pateikti Komisijai informaciją, kuria remdamasi ji galėtų plačiau įvertinti klausimą.

| 76. | Be to, atliekant poveikio vertinimą reikėtų ištirti, ar panašius rezultatus buvo galima ar tebegalima pasiekti alternatyviomis, mažiau privatumą ribojančiomis, priemonėmis. Komisija šiuo atžvilgiu turėtų imtis iniciatyvos, prireikus pasitelkdama išorės ekspertus. |
| --- | --- |

76.

Be to, atliekant poveikio vertinimą reikėtų ištirti, ar panašius rezultatus buvo galima ar tebegalima pasiekti alternatyviomis, mažiau privatumą ribojančiomis, priemonėmis. Komisija šiuo atžvilgiu turėtų imtis iniciatyvos, prireikus pasitelkdama išorės ekspertus.

| 77. | EDAPP malonu, kad Komisija paskelbė per poveikio vertinimą konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais (70). Šiuo atžvilgiu EDAPP ragina Komisija surasti būdų į šią iniciatyvą tiesiogiai įtraukti piliečius. |
| --- | --- |

77.

EDAPP malonu, kad Komisija paskelbė per poveikio vertinimą konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais (70). Šiuo atžvilgiu EDAPP ragina Komisija surasti būdų į šią iniciatyvą tiesiogiai įtraukti piliečius.

| 78. | Reikėtų pabrėžti, kad įvertinti būtinumą ir ištirti alternatyvias, mažiau privatumą ribojančias priemones galima sąžiningai tik jeigu nebus atmestos visos būsimos direktyvos alternatyvos. Šiuo atžvilgiu atrodo, kad Komisija atmeta galimybę panaikinti direktyvą per se arba kartu su alternatyvios, labiau tikslinės ES priemonės pasiūlymu. Todėl EDAPP ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą taip pat rimtai apsvarstyti šias alternatyvas. |
| --- | --- |

78.

Reikėtų pabrėžti, kad įvertinti būtinumą ir ištirti alternatyvias, mažiau privatumą ribojančias priemones galima sąžiningai tik jeigu nebus atmestos visos būsimos direktyvos alternatyvos. Šiuo atžvilgiu atrodo, kad Komisija atmeta galimybę panaikinti direktyvą per se arba kartu su alternatyvios, labiau tikslinės ES priemonės pasiūlymu. Todėl EDAPP ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą taip pat rimtai apsvarstyti šias alternatyvas.

| 79. | Būsima Duomenų saugojimo direktyva svarstytina tik esant susitarimui dėl poreikio turėti ES taisykles vidaus rinkos ir policijos bei teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose požiūriu ir jeigu atliekant poveikio vertinimą gali būti pakankamai įrodytas ES palaikomo ir reguliuojamo būtinumo saugoti duomenis, įskaitant atidų alternatyvių priemonių apsvarstymą. |
| --- | --- |

79.

Būsima Duomenų saugojimo direktyva svarstytina tik esant susitarimui dėl poreikio turėti ES taisykles vidaus rinkos ir policijos bei teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose požiūriu ir jeigu atliekant poveikio vertinimą gali būti pakankamai įrodytas ES palaikomo ir reguliuojamo būtinumo saugoti duomenis, įskaitant atidų alternatyvių priemonių apsvarstymą.

| 80. | EDAPP neneigia saugomų duomenų svarbios vertės teisėsaugos tikslais ir esminio jų vaidmens konkrečiais atvejais. Kaip ir Vokietijos Bundesverfassungsgericht, EDAPP neatmeta, kad tinkamai apibrėžta pareiga saugoti telekomunikacijų duomenis gali būti pagrįsta esant tam tikroms labai griežtoms sąlygoms (71). |
| --- | --- |

80.

EDAPP neneigia saugomų duomenų svarbios vertės teisėsaugos tikslais ir esminio jų vaidmens konkrečiais atvejais. Kaip ir Vokietijos Bundesverfassungsgericht, EDAPP neatmeta, kad tinkamai apibrėžta pareiga saugoti telekomunikacijų duomenis gali būti pagrįsta esant tam tikroms labai griežtoms sąlygoms (71).

| 81. | Todėl bet kokia ES duomenų saugojimo priemonė turėtų atitikti tokius pagrindinius reikalavimus:






  — | ji turėtų būti visapusiška ir tikrai suderinti taisykles, susijusias su pareiga saugoti duomenis, taip pat su duomenų prieiga ir tolesniu jų naudojimu kompetentingose institucijose, |
| --- | --- | --- |

81.

Todėl bet kokia ES duomenų saugojimo priemonė turėtų atitikti tokius pagrindinius reikalavimus:

—

ji turėtų būti visapusiška ir tikrai suderinti taisykles, susijusias su pareiga saugoti duomenis, taip pat su duomenų prieiga ir tolesniu jų naudojimu kompetentingose institucijose,

| — | ji turėtų būti išsami, t. y. turėti aiškų ir tikslų tikslą, be to, reikėtų panaikinti E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje paliktą teisinę spragą, |
| --- | --- |

—

ji turėtų būti išsami, t. y. turėti aiškų ir tikslų tikslą, be to, reikėtų panaikinti E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje paliktą teisinę spragą,

| — | ji turėtų būti proporcinga ir neviršyti to, kas yra būtina (šiuo atžvilgiu žr. šios išvados IV.2 dalies pastabas). |
| --- | --- |

—

ji turėtų būti proporcinga ir neviršyti to, kas yra būtina (šiuo atžvilgiu žr. šios išvados IV.2 dalies pastabas).

| 82. | Aišku, EDAPP, atsižvelgdamas į šias pagrindines sąlygas, atidžiai tikrins visus būsimus pasiūlymus saugoti duomenis. |
| --- | --- |

82.

Aišku, EDAPP, atsižvelgdamas į šias pagrindines sąlygas, atidžiai tikrins visus būsimus pasiūlymus saugoti duomenis.

VI.   IŠVADA

| 83. | EDAPP tenkina tai, kad nors Duomenų saugojimo direktyvos 14 straipsnyje to griežtai nereikalaujama, Komisija vertinimo ataskaitoje taip pat atsižvelgė į direktyvos poveikį pagrindinėms teisėms. |
| --- | --- |

83.

EDAPP tenkina tai, kad nors Duomenų saugojimo direktyvos 14 straipsnyje to griežtai nereikalaujama, Komisija vertinimo ataskaitoje taip pat atsižvelgė į direktyvos poveikį pagrindinėms teisėms.

| 84. | Iš vertinimo ataskaitos matyti, kad direktyva nepasiektas pagrindinis jos tikslas suderinti su duomenų saugojimu susijusius teisės aktus. Toks derinimo trūkumas yra žalingas visoms susijusioms šalims: piliečiams, verslo subjektams ir teisėsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

84.

Iš vertinimo ataskaitos matyti, kad direktyva nepasiektas pagrindinis jos tikslas suderinti su duomenų saugojimu susijusius teisės aktus. Toks derinimo trūkumas yra žalingas visoms susijusioms šalims: piliečiams, verslo subjektams ir teisėsaugos institucijoms.

| 85. | Remiantis vertinimo ataskaita galima daryti išvadą, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka teisės į privatumą ir duomenų apsaugą reikalavimų dėl tokių priežasčių:






  — | nepakankamai įrodytas Duomenų saugojimo direktyvoje numatytas būtinumas saugoti duomenis, |
| --- | --- | --- |

85.

Remiantis vertinimo ataskaita galima daryti išvadą, kad Duomenų saugojimo direktyva neatitinka teisės į privatumą ir duomenų apsaugą reikalavimų dėl tokių priežasčių:

—

nepakankamai įrodytas Duomenų saugojimo direktyvoje numatytas būtinumas saugoti duomenis,

| — | duomenų saugojimą buvo galima reglamentuoti mažiau ribojant privatumą, |
| --- | --- |

—

duomenų saugojimą buvo galima reglamentuoti mažiau ribojant privatumą,

| — | duomenų saugojimo direktyvai trūksta nuspėjamumo. |
| --- | --- |

—

duomenų saugojimo direktyvai trūksta nuspėjamumo.

| 86. | EDAPP ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą rimtai apsvarstyti visas alternatyvas, įskaitant galimybę panaikinti direktyvą per se arba kartu su alternatyvios, labiau tikslinės ES priemonės pasiūlymu. |
| --- | --- |

86.

EDAPP ragina Komisiją atliekant poveikio vertinimą rimtai apsvarstyti visas alternatyvas, įskaitant galimybę panaikinti direktyvą per se arba kartu su alternatyvios, labiau tikslinės ES priemonės pasiūlymu.

| 87. | Būsima Duomenų saugojimo direktyva svarstytina tik esant susitarimui dėl poreikio turėti ES taisykles vidaus rinkos ir policijos bei teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose požiūriu ir jeigu atliekant poveikio vertinimą gali būti pakankamai įrodytas ES palaikomo ir reguliuojamo duomenų saugojimo būtinumas, įskaitant atidų alternatyvių priemonių apsvarstymą. Tokia priemonė turėtų atitikti tokius pagrindinius reikalavimus:






  — | ji turėtų būti visapusiška ir tikrai suderinti taisykles, susijusias su pareiga saugoti duomenis, taip pat su duomenų prieiga ir tolesniu jų naudojimu kompetentingose institucijose, |
| --- | --- | --- |

87.

Būsima Duomenų saugojimo direktyva svarstytina tik esant susitarimui dėl poreikio turėti ES taisykles vidaus rinkos ir policijos bei teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose požiūriu ir jeigu atliekant poveikio vertinimą gali būti pakankamai įrodytas ES palaikomo ir reguliuojamo duomenų saugojimo būtinumas, įskaitant atidų alternatyvių priemonių apsvarstymą. Tokia priemonė turėtų atitikti tokius pagrindinius reikalavimus:

—

ji turėtų būti visapusiška ir tikrai suderinti taisykles, susijusias su pareiga saugoti duomenis, taip pat su duomenų prieiga ir tolesniu jų naudojimu kompetentingose institucijose,

| — | ji turėtų būti išsami, t. y. turėti aiškų ir tikslų tikslą, be to, reikėtų panaikinti E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje paliktą teisinę spragą, |
| --- | --- |

—

ji turėtų būti išsami, t. y. turėti aiškų ir tikslų tikslą, be to, reikėtų panaikinti E. privatumo direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje paliktą teisinę spragą,

| — | ji turėtų būti proporcinga ir neviršyti to, kas yra būtina. |
| --- | --- |

—

ji turėtų būti proporcinga ir neviršyti to, kas yra būtina.

Priimta Briuselyje 2011 m. gegužės 31 d.

Peter HUSTINX

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37, su pakeitimais, padarytais 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB, OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

2

(3)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

(4)  COM(2011) 225 galutinis.

4

(5)  Duomenų saugojimo direktyva (Direktyva 2006/24/EB) buvo priimta 2006 m. kovo 15 d. ir paskelbta OL L 105, 2006 4 13, p. 54. Ataskaitos išleidimo terminas – 2010 m. rugsėjo 15 d., žr. Duomenų saugojimo direktyvos 14 straipsnio 1 dalį.

5

(6)  Žr. vertinimo ataskaitos 1 p.

6

(7)  Žr. 2008 m. gruodžio 4 d. EŽTT sprendimo S. ir Marper prieš JK, 30562/04 ir 30566/04, 67 punktą.

7

S. ir Marper

JK

(8)  Žr. 1984 m. rugpjūčio 2 d. EŽTT sprendimo Malone prieš JK, A-82, 84 punktą.

8

Malone

JK

(9)  Žr. 2005 m. rugsėjo 26 d. EDAPP nuomonę, OL C 298, 2005 11 29, p. 1. 2010 m. gruodžio mėn. Komisijos surengtoje konferencijoje EDAPP šią priemonę pavadino „labiausiai privatumą ribojančia priemone, kurios kada nors yra ėmusis ES masto ir asmenų skaičiaus, kuriam ji turi poveikį, požiūriu“, žr. 2010 m. gruodžio 3 d. kalbą, kurią galima rasti EDAPP interneto svetainės (http://www.edps.europa.eu) rubrikoje „Leidiniai“ >> „Kalbos ir straipsniai“ >> „2010“.

9

(10)  Šiuo atžvilgiu žr. 2010 m. birželio 22 d. didelės pilietinės visuomenės organizacijų grupės laišką Komisijos narėms C. Malmström, V. Reding ir N. Kroes (http://www.vorratsdatenspeicherung.de/images/DRletter_Malmstroem.pdf).

10

(11)  Žr. 9 išnašoje nurodytą EDAPP nuomonę.

11

(12)  Taip pat žr. 2008 m. kovo 25 d. Komisijos sprendimą, OL L 111, 2008 4 23, p. 11.

12

(13)  Žr. 2010 m. liepos 13 d. WP 172 jungtinių vykdymo užtikrinimo veiksmų ataskaitą 1/2010.

13

(14)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. ETT Sprendimą Airija prieš Parlamentą ir Tarybą, C-301/06. Dėl šios bylos taip pat žr. šios nuomonės 29 punktą.

14

Airija

Parlamentą ir Tarybą

(15)  Savo 2005 m. nuomonėje EDAPP jau pabrėžė pareigos įvertinti priemonę svarbą (žr. 9 išnašos dokumento 72–73 punktus).

15

(16)  Žr. 9 išnašoje nurodytą 2010 m. gruodžio 3 d. kalbą.

16

(17)  2010 m. liepos 20 d. COM(2010) 385 Informacijos valdymo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje apžvalga, p. 24. Dėl šio komunikato žr. 2010 m. rugsėjo 30 d. EDAPP nuomonę, paskelbtą EDAPP interneto svetainės (http://www.edps.europa.eu) rubrikoje „Konsultacijos“ >> „Nuomonės“ >> „2010“.

17

Informacijos valdymo laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje apžvalga

(18)  Žr. vertinimo ataskaitos 32 p.

18

(19)  Žr. 2 išnašą.

19

(20)  Žr. E. privatumo direktyvos 5 straipsnį.

20

(21)  Žr. E. privatumo direktyvos 6 ir 9 straipsnius.

21

(22)  Taip pat žr. 29 straipsnio darbo grupės poziciją 13 išnašoje nurodytos 2010 m. liepos 13 d. ataskaitos 1 p.

22

(23)  Žr. vertinimo ataskaitos 4 p. Šiuo atžvilgiu taip pat žr. Duomenų saugojimo direktyvos 12 konstatuojamąją dalį.

23

(24)  Žr. 9 išnašoje nurodytos 2010 m. gruodžio 3 d. kalbos 4 p.

24

(25)  Pirmasis pasiūlymas dėl ES duomenų saugojimo taisyklių (pamatinis sprendimas) buvo grindžiamas buvusia ES sutartimi, jį pateikė Prancūzija, Airija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. Žr. 2004 m. balandžio 28 d. Tarybos dokumentą 8958/04. Po šio pasiūlymo Komisija pateikė EB sutartimi pagrįstą pasiūlymą. Žr. 2005 m. rugsėjo 21 d. COM(2005) 438.

25

(26)  Šis argumentas buvo grindžiamas Teisingumo Teismo sprendimu PNR bylose. Žr. 2006 m. gegužės 30 d. ETT sprendimą Parlamentas prieš Tarybą ir Komisiją, C-317/05 ir C-318/04.

26

Parlamentas prieš Tarybą ir Komisiją

(27)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. ETT sprendimo Airija prieš Parlamentą ir Tarybą, C-301/06, 82–83 punktus.

27

Airija

Parlamentą ir Tarybą

(28)  Žr. 2005 m. nuomonės 80 punktą. Šiuo klausimu taip pat žr. šios nuomonės IV.3 dalį.

28

(29)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

29

(30)  Žr. ESS 6 straipsnio 1 dalį.

30

(31)  2010 m. spalio 19 d. COM(2010) 573 Veiksmingo pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija, 4 p.

31

Veiksmingo pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategija

(32)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

32

(33)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

33

(34)  Žr. 2005 m. EDAPP nuomonę. Taip pat žr. 10 išnašoje nurodytą 2010 m. birželio 22 d. didelės pilietinės visuomenės organizacijų grupės laišką.

34

(35)  2005 m. rugsėjo 21 d. COM(2005) 438, 3 p.

35

(36)  Žr. 2005 m. nuomonės 17–22 punktus.

36

(37)  Žr. 9 išnašoje nurodytą 2010 m. gruodžio 3 d. kalbą.

37

(38)  Visos citatos yra iš vertinimo ataskaitos 23 arba 31 puslapių.

38

(39)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

39

(40)  Čekija, Slovėnija, JK, Vokietija, Lenkija, Suomija, Nyderlandai, Airija ir Vengrija.

40

(41)  Dėl būtinumo ir proporcingumo principo taip pat žr. 2011 m. kovo 25 d. EDAPP nuomonę dėl ES PNR pasiūlymo, kurią galima rasti EDAPP interneto svetainės (http://www.edps.europa.eu) rubrikoje „Konsultacijos“ >> „Nuomonės“ >> „2011“.

41

(42)  Taip pat žr. vertinimo ataskaitos 5 p.

42

(43)  Žr. vertinimo ataskaitos 24 p.

43

(44)  Žr. vertinimo ataskaitos 25 p.

44

(45)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

45

(46)  2010 m. lapkričio 9 d. ETT sprendimas Volker und Markus Schecke, C-92/09 ir C-93/09.

46

Volker und Markus Schecke

(47)  ETT sprendimo Schecke 81 punktas.

47

Schecke

(48)  „Greitas įšaldymas“ susijęs su srauto ir vietos duomenų, susijusių su konkrečiu įtariamuoju, „įšaldymu“ nuo teismo leidimo išdavimo dienos. „Greitas įšaldymas plius“ taip pat apima duomenų, kuriuos operatoriai jau turi sąskaitų pateikimo ir perdavimo tikslais, „įšaldymą“.

48

(49)  Žr. vertinimo ataskaitos 5 p.

49

(50)  Žr. vertinimo ataskaitos 32 p.

50

(51)  Žr. vertinimo ataskaitos 22 p. 12 proc. susiję su 6–12 mėnesių senumo duomenimis, o 2 proc. – su senesniais nei vienų metų duomenimis.

51

(52)  Žr. vertinimo ataskaitos 14 p.

52

(53)  Žr. vertinimo ataskaitos 30 p.

53

(54)  Dėl to taip pat žr. 2005 m. EDAPP nuomonės 29–37 punktus. Taip pat žr. 2011 m. gegužės 4 d. EDAPP pavaduotojo kalbą, paskelbtą EDAPP interneto svetainės (http://www.edps.europa.eu) rubrikoje „Publikacijos“ >> „Kalbos ir straipsniai“ >> „2011“.

54

(55)  Žr. vertinimo ataskaitos 14 p.

55

(56)  Žr. 7 išnašoje nurodyto EŽTT sprendimo S. and Marper 151 punktą.

56

S. and Marper

(57)  2003 m. gegužės 20 d. ETT sprendimo Österreichischer Rundfunk, C-465/00, 77 punktas ir 7 išnašoje nurodyto EŽTT sprendimo S. and Marper 95 punktas.

57

Österreichischer Rundfunk

S. and Marper

(58)  Žr. 8 išnašoje nurodyto EŽTT sprendimo Malone 66–68 punktus.

58

Malone

(59)  Žr. 31 išnašoje nurodyto COM(2010) 573 5 p.

59

(60)  Žr. 17 išnašoje nurodyto COM(2010) 385 3 p.

60

(61)  Žr., pvz., 2003 m. lapkričio 6 d. ETT sprendimo Lindqvist 87 punktą.

61

Lindqvist

(62)  Žr. vertinimo ataskaitos 31 p.

62

(63)  ETT sprendimo Lindqvist 84 punktas.

63

Lindqvist

(64)  Taip pat žr. Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnį.

64

(65)  Žr. vertinimo ataskaitos 8 p.

65

(66)  Žr. vertinimo ataskaitos 8 p.

66

(67)  Kaip nurodyta šios nuomonės 24 punkte.

67

(68)  Žr. vertinimo ataskaitos 9 ir 15 p.

68

(69)  Žr. vertinimo ataskaitos 32–33 p.

69

(70)  Žr. vertinimo ataskaitos 32–33 p.

70

(71)  Žr. Bundesverfasssungsgericht, 1 BvR 256/08.

71

Bundesverfasssungsgericht

---

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/11

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999

2011/C 279/02

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių asmenų duomenų judėjimo (2), ypač į jo 28 straipsnio 2 dalį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

1.   ĮVADAS

| 1. | 2011 m. kovo 17 d. Komisija patvirtino pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (toliau – pasiūlymas). |
| --- | --- |

1.

2011 m. kovo 17 d. Komisija patvirtino pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir panaikinamas Reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (toliau – pasiūlymas).

1.1.   Konsultacijos su EDAPP

| 2. | 2011 m. balandžio 8 d. Taryba persiuntė pasiūlymą EDAPP. EDAPP tai suprato kaip prašymą teikti konsultacijas Bendrijos institucijoms ir įstaigoms, kaip numatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių asmenų duomenų judėjimo (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 45/2001) 28 straipsnio 2 dalyje. EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlymo preambulėje šios konsultacijos yra aiškiai paminėtos. |
| --- | --- |

2.

2011 m. balandžio 8 d. Taryba persiuntė pasiūlymą EDAPP. EDAPP tai suprato kaip prašymą teikti konsultacijas Bendrijos institucijoms ir įstaigoms, kaip numatyta 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių asmenų duomenų judėjimo (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 45/2001) 28 straipsnio 2 dalyje. EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlymo preambulėje šios konsultacijos yra aiškiai paminėtos.

| 3. | Pasiūlymo tikslas – iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 1–14 straipsnius ir išbraukti 15 straipsnį. Manoma, kad 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų bus panaikintas. |
| --- | --- |

3.

Pasiūlymo tikslas – iš dalies pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 1–14 straipsnius ir išbraukti 15 straipsnį. Manoma, kad 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų bus panaikintas.

| 4. | Anksčiau (3), prieš pasiūlymo tvirtinimą, Komisija suteikė EDAPP galimybę pateikti neoficialių pastabų. EDAPP palankiai vertina proceso atvirumą, nes tai padėjo ankstyvame etape patobulinti tekstą duomenų apsaugos požiūriu. Pasiūlyme iš tiesų atsižvelgta į kai kurias pastabas. |
| --- | --- |

4.

Anksčiau (3), prieš pasiūlymo tvirtinimą, Komisija suteikė EDAPP galimybę pateikti neoficialių pastabų. EDAPP palankiai vertina proceso atvirumą, nes tai padėjo ankstyvame etape patobulinti tekstą duomenų apsaugos požiūriu. Pasiūlyme iš tiesų atsižvelgta į kai kurias pastabas.

| 5. | Naujas tekstas parengtas po ilgo peržiūros proceso. 2006 m. Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Teisės akto pasiūlyme pabrėžiamas tikslas „siekti didesnio veiklos veiksmingumo ir geresnio Tarnybos valdymo“. |
| --- | --- |

5.

Naujas tekstas parengtas po ilgo peržiūros proceso. 2006 m. Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Teisės akto pasiūlyme pabrėžiamas tikslas „siekti didesnio veiklos veiksmingumo ir geresnio Tarnybos valdymo“.

| 6. | Ankstesnį pasiūlymą apsvarstė Taryba ir Europos Parlamentas pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą. EDAPP paskelbė savo nuomonę 2007 m. balandžio mėn., joje išdėstė daug pastabų, kad pasiūlymo tekstas geriau atitiktų Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytas duomenų apsaugos taisykles (4). Parlamentas patvirtino rezoliuciją 2008 m. lapkričio 20 d. (5) per pirmąjį svarstymą kartu su maždaug šimtu pasiūlymo pakeitimų. |
| --- | --- |

6.

Ankstesnį pasiūlymą apsvarstė Taryba ir Europos Parlamentas pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą. EDAPP paskelbė savo nuomonę 2007 m. balandžio mėn., joje išdėstė daug pastabų, kad pasiūlymo tekstas geriau atitiktų Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytas duomenų apsaugos taisykles (4). Parlamentas patvirtino rezoliuciją 2008 m. lapkričio 20 d. (5) per pirmąjį svarstymą kartu su maždaug šimtu pasiūlymo pakeitimų.

| 7. | Tarybai pirmininkavusios Čekijos (2009 m. sausio–birželio mėn.) prašymu 2010 m. liepos mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai atnaujintą svarstymų dokumentą dėl Tarnybos reformos. 2010 m. spalio mėn. Europos Parlamentas palankiai įvertino šį svarstymų dokumentą ir paprašė Komisijos dar kartą pradėti teisėkūros procedūrą. 2010 m. gruodžio 6 d. Taryba patvirtino išvadas dėl Komisijos pateikto svarstymų dokumento. OLAF Priežiūros komitetas dalyvavo diskusijoje – pateikė savo nuomones dėl svarstymų dokumento ir dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo OLAF atliekant tyrimus. Paskui Komisija pristatė naują pasiūlymą. |
| --- | --- |

7.

Tarybai pirmininkavusios Čekijos (2009 m. sausio–birželio mėn.) prašymu 2010 m. liepos mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai atnaujintą svarstymų dokumentą dėl Tarnybos reformos. 2010 m. spalio mėn. Europos Parlamentas palankiai įvertino šį svarstymų dokumentą ir paprašė Komisijos dar kartą pradėti teisėkūros procedūrą. 2010 m. gruodžio 6 d. Taryba patvirtino išvadas dėl Komisijos pateikto svarstymų dokumento. OLAF Priežiūros komitetas dalyvavo diskusijoje – pateikė savo nuomones dėl svarstymų dokumento ir dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo OLAF atliekant tyrimus. Paskui Komisija pristatė naują pasiūlymą.

1.2.   Pasiūlymo svarba ir EDAPP patarimai

| 8. | Pasiūlyme yra nuostatų, turinčių didelį poveikį asmenų teisėms. OLAF ir toliau rinks bei tvarkys neskelbtinus duomenis, susijusius su įtariamais nusikaltimais, nusikaltimais ir baudžiamaisiais nuosprendžiais, ir informaciją, dėl kurios asmenims nebūtų leidžiama naudotis teise, nauda ar sudaryti sutarties, jei tokia informacija kelia tam tikrą riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. Pagrindinė teisė į asmens duomenų apsaugą svarbi ne tik pati savaime – ji taip pat yra glaudžiai susijusi su kitomis pagrindinėmis teisėmis, kaip antai nediskriminavimo teise ir tinkamu teismo procesu, įskaitant teisę į gynybą OLAF atliekant tyrimus. Jeigu teismo procesas vykdomas tinkamai, tai daro poveikį įrodymų galiojimui ir turi būti laikoma OLAF prioritetu siekiant užtikrinti tvirtesnę Tarnybos atskaitomybę. Todėl itin svarbu užtikrinti, kad atliekant tyrimus būtų tinkamai garantuojamos pagrindinės teisės, įskaitant tyrime dalyvaujančių asmenų duomenų apsaugos ir privatumo teises. |
| --- | --- |

8.

Pasiūlyme yra nuostatų, turinčių didelį poveikį asmenų teisėms. OLAF ir toliau rinks bei tvarkys neskelbtinus duomenis, susijusius su įtariamais nusikaltimais, nusikaltimais ir baudžiamaisiais nuosprendžiais, ir informaciją, dėl kurios asmenims nebūtų leidžiama naudotis teise, nauda ar sudaryti sutarties, jei tokia informacija kelia tam tikrą riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms. Pagrindinė teisė į asmens duomenų apsaugą svarbi ne tik pati savaime – ji taip pat yra glaudžiai susijusi su kitomis pagrindinėmis teisėmis, kaip antai nediskriminavimo teise ir tinkamu teismo procesu, įskaitant teisę į gynybą OLAF atliekant tyrimus. Jeigu teismo procesas vykdomas tinkamai, tai daro poveikį įrodymų galiojimui ir turi būti laikoma OLAF prioritetu siekiant užtikrinti tvirtesnę Tarnybos atskaitomybę. Todėl itin svarbu užtikrinti, kad atliekant tyrimus būtų tinkamai garantuojamos pagrindinės teisės, įskaitant tyrime dalyvaujančių asmenų duomenų apsaugos ir privatumo teises.

1.3.   Esminiai pasiūlymo aspektai

| 9. | Skelbiamas pasiūlymo tikslas – sustiprinti OLAF efektyvumą, veiksmingumą ir atskaitomybę, kartu užtikrinant jos nepriklausomumą atliekant tyrimus. Siekiant šio tikslo visų pirma taikomos šios priemonės: i) stiprinamas bendradarbiavimas ir informacijos mainai su kitomis ES institucijomis, biurais, įstaigomis ir agentūromis, taip pat su valstybėmis narėmis; ii) tinkamai suderinamas de minimis požiūris (6) su tyrimais; iii) stiprinamos procedūrinės garantijos asmenims, dėl kurių OLAF atlieka tyrimą; iv) numatoma galimybė OLAF įgyvendinti administracines procedūras, kad būtų paprasčiau keistis informacija su Europolu, Eurojustu, trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis; v) paaiškinamas Priežiūros komiteto vaidmuo vykdant stebėseną. |
| --- | --- |

9.

Skelbiamas pasiūlymo tikslas – sustiprinti OLAF efektyvumą, veiksmingumą ir atskaitomybę, kartu užtikrinant jos nepriklausomumą atliekant tyrimus. Siekiant šio tikslo visų pirma taikomos šios priemonės: i) stiprinamas bendradarbiavimas ir informacijos mainai su kitomis ES institucijomis, biurais, įstaigomis ir agentūromis, taip pat su valstybėmis narėmis; ii) tinkamai suderinamas de minimis požiūris (6) su tyrimais; iii) stiprinamos procedūrinės garantijos asmenims, dėl kurių OLAF atlieka tyrimą; iv) numatoma galimybė OLAF įgyvendinti administracines procedūras, kad būtų paprasčiau keistis informacija su Europolu, Eurojustu, trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis; v) paaiškinamas Priežiūros komiteto vaidmuo vykdant stebėseną.

| 10. | EDAPP remia pasiūlytų pakeitimų tikslus ir šiuo požiūriu palankiai vertina pasiūlymą. EDAPP ypač pritaria tam, kad įtrauktas naujas 7a straipsnis, skirtas asmenims užtikrinamoms procedūrinėms garantijoms. Kalbant apie asmenų teisę į jų asmens duomenų ir privatumo apsaugą, EDAPP mano, kad pasiūlyme apskritai numatomos priemonės dabartinei padėčiai pagerinti. Visų pirma EDAPP palankiai vertina tai, kad aiškiai kalbama apie duomenų subjektų teisių svarbą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius (7). |
| --- | --- |

10.

EDAPP remia pasiūlytų pakeitimų tikslus ir šiuo požiūriu palankiai vertina pasiūlymą. EDAPP ypač pritaria tam, kad įtrauktas naujas 7a straipsnis, skirtas asmenims užtikrinamoms procedūrinėms garantijoms. Kalbant apie asmenų teisę į jų asmens duomenų ir privatumo apsaugą, EDAPP mano, kad pasiūlyme apskritai numatomos priemonės dabartinei padėčiai pagerinti. Visų pirma EDAPP palankiai vertina tai, kad aiškiai kalbama apie duomenų subjektų teisių svarbą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius (7).

| 11. | Vis dėlto, nepaisant bendro teigiamo įspūdžio, EDAPP mano, kad asmens duomenų apsaugos požiūriu pasiūlymą galima dar patobulinti neatsisakant jame užsibrėžtų tikslų. Visų pirma EDAPP susirūpinimą kelia tai, kad dėl nepakankamo tam tikrų aspektų derinimo pasiūlymą galima aiškinti kaip lex specialis, kuriuo reglamentuojamas OLAF tyrimų metu surinktų asmens duomenų tvarkymas ir kuris būtų laikomas viršesniu už bendrų Reglamente (EB) Nr. 45/2001 išdėstytų duomenų apsaugos nuostatų taikymą. Todėl kyla pavojus, kad pasiūlyme pristatyti duomenų apsaugos standartai gali būti aiškinami ex contrario kaip žemesni nei nustatytieji reglamente, o tam nėra jokio aiškaus pagrindo nei pačiame pasiūlyme, nei aiškinamajame memorandume. |
| --- | --- |

11.

Vis dėlto, nepaisant bendro teigiamo įspūdžio, EDAPP mano, kad asmens duomenų apsaugos požiūriu pasiūlymą galima dar patobulinti neatsisakant jame užsibrėžtų tikslų. Visų pirma EDAPP susirūpinimą kelia tai, kad dėl nepakankamo tam tikrų aspektų derinimo pasiūlymą galima aiškinti kaip lex specialis, kuriuo reglamentuojamas OLAF tyrimų metu surinktų asmens duomenų tvarkymas ir kuris būtų laikomas viršesniu už bendrų Reglamente (EB) Nr. 45/2001 išdėstytų duomenų apsaugos nuostatų taikymą. Todėl kyla pavojus, kad pasiūlyme pristatyti duomenų apsaugos standartai gali būti aiškinami ex contrario kaip žemesni nei nustatytieji reglamente, o tam nėra jokio aiškaus pagrindo nei pačiame pasiūlyme, nei aiškinamajame memorandume.

| 12. | Norint to išvengti, tolesniuose skirsniuose pateikiama pasiūlymo analizė, kurioje, viena vertus, aprašomi trūkumai ir, kita vertus, siūlomi konkretūs būdai juos įveikti. Šioje analizėje apsiribojama nuostatomis, kurios turi tiesioginį poveikį asmens duomenų apsaugai, visų pirma 1 straipsnio 8, 9, 10, 11 ir 12 dalimis, pagal kurias įtraukiami ar iš dalies keičiami 7a, 7b, 8, 9, 10 ir 10a straipsniai. |
| --- | --- |

12.

Norint to išvengti, tolesniuose skirsniuose pateikiama pasiūlymo analizė, kurioje, viena vertus, aprašomi trūkumai ir, kita vertus, siūlomi konkretūs būdai juos įveikti. Šioje analizėje apsiribojama nuostatomis, kurios turi tiesioginį poveikį asmens duomenų apsaugai, visų pirma 1 straipsnio 8, 9, 10, 11 ir 12 dalimis, pagal kurias įtraukiami ar iš dalies keičiami 7a, 7b, 8, 9, 10 ir 10a straipsniai.

2.   PASIŪLYMO ANALIZĖ

2.1.   Bendroji informacija

| 13. | OLAF įsteigta 1999 m. (8) siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir mokesčių mokėtojų pinigus nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos. Tarnyba įsteigta prie Komisijos, bet nuo jos nepriklauso. OLAF atlieka tyrimus, kurie gali būti išorės (9) (visų pirma tyrimai, kurie gali būti atliekami valstybėse narėse ar trečiosiose šalyse) ir vidaus (10) (tyrimai ES institucijose, įstaigose, tarnybose ir organizacijose), siekdama kovoti su sukčiavimu ir neteisėta veikla, galinčia pakenkti Europos Sąjungos finansiniams interesams. |
| --- | --- |

13.

OLAF įsteigta 1999 m. (8) siekiant apsaugoti ES finansinius interesus ir mokesčių mokėtojų pinigus nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos. Tarnyba įsteigta prie Komisijos, bet nuo jos nepriklauso. OLAF atlieka tyrimus, kurie gali būti išorės (9) (visų pirma tyrimai, kurie gali būti atliekami valstybėse narėse ar trečiosiose šalyse) ir vidaus (10) (tyrimai ES institucijose, įstaigose, tarnybose ir organizacijose), siekdama kovoti su sukčiavimu ir neteisėta veikla, galinčia pakenkti Europos Sąjungos finansiniams interesams.

| 14. | Be to, OLAF taip pat gali: i) siųsti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms išorės tyrimų metu paaiškėjusią informaciją; ii) siųsti nacionalinėms teisminėms institucijoms vidaus tyrimų metu rastą informaciją, susijusią su dalykais, dėl kurių gali būti pradėtas baudžiamasis procesas; iii) siųsti su tyrimu susijusiai institucijai, įstaigai, tarnybai ar organizacijai vidaus tyrimų metu paaiškėjusią informaciją (11). |
| --- | --- |

14.

Be to, OLAF taip pat gali: i) siųsti nacionalinėms kompetentingoms institucijoms išorės tyrimų metu paaiškėjusią informaciją; ii) siųsti nacionalinėms teisminėms institucijoms vidaus tyrimų metu rastą informaciją, susijusią su dalykais, dėl kurių gali būti pradėtas baudžiamasis procesas; iii) siųsti su tyrimu susijusiai institucijai, įstaigai, tarnybai ar organizacijai vidaus tyrimų metu paaiškėjusią informaciją (11).

| 15. | Vykdydama teisės aktuose nustatytą savo prievolę kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita Sąjungos finansiniams interesams galinčia pakenkti veikla, OLAF taip pat gali glaudžiai bendradarbiauti su Eurojustu (12) ir Europolu (13). Šiais atvejais Europolas (14) ir Eurojustas (15) gali keistis praktine, strategine ar technine informacija su OLAF, įskaitant asmens duomenis. |
| --- | --- |

15.

Vykdydama teisės aktuose nustatytą savo prievolę kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kita Sąjungos finansiniams interesams galinčia pakenkti veikla, OLAF taip pat gali glaudžiai bendradarbiauti su Eurojustu (12) ir Europolu (13). Šiais atvejais Europolas (14) ir Eurojustas (15) gali keistis praktine, strategine ar technine informacija su OLAF, įskaitant asmens duomenis.

| 16. | Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1073/1999, OLAF taip pat gali atlikti tyrimus trečiosiose šalyse pagal įvairius galiojančius Europos Sąjungos bendradarbiavimo susitarimus su šiomis trečiosiomis šalimis. Sąjungos biudžetui kenkianti sukčiavimo veikla taip pat gali vykti už Europos Sąjungos ribų, pavyzdžiui, kai Europos Sąjunga skiria užsienio pagalbą besivystančioms šalims, šalims kandidatėms ar kitoms pagalbą gaunančioms šalims arba kai yra pažeidžiama muitinių teisė. Todėl, siekdama efektyviai nustatyti šiuos pažeidimus ir su jais kovoti, OLAF turi atlikti inspekcijas bei patikras ir trečiosiose šalyse. Tarptautinio bendradarbiavimo ir taip pat duomenų mainų svarbą rodo tai, kad šiuo metu Europos Sąjunga yra sudariusi daugiau nei 50 susitarimų dėl abipusės administracinės pagalbos muitinės srityje, taip pat su tokiomis didelėmis prekybos partnerėmis kaip Kinija, Jungtinės Amerikos Valstijos, Japonija, Turkija, Rusijos Federacija ir Indija. |
| --- | --- |

16.

Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1073/1999, OLAF taip pat gali atlikti tyrimus trečiosiose šalyse pagal įvairius galiojančius Europos Sąjungos bendradarbiavimo susitarimus su šiomis trečiosiomis šalimis. Sąjungos biudžetui kenkianti sukčiavimo veikla taip pat gali vykti už Europos Sąjungos ribų, pavyzdžiui, kai Europos Sąjunga skiria užsienio pagalbą besivystančioms šalims, šalims kandidatėms ar kitoms pagalbą gaunančioms šalims arba kai yra pažeidžiama muitinių teisė. Todėl, siekdama efektyviai nustatyti šiuos pažeidimus ir su jais kovoti, OLAF turi atlikti inspekcijas bei patikras ir trečiosiose šalyse. Tarptautinio bendradarbiavimo ir taip pat duomenų mainų svarbą rodo tai, kad šiuo metu Europos Sąjunga yra sudariusi daugiau nei 50 susitarimų dėl abipusės administracinės pagalbos muitinės srityje, taip pat su tokiomis didelėmis prekybos partnerėmis kaip Kinija, Jungtinės Amerikos Valstijos, Japonija, Turkija, Rusijos Federacija ir Indija.

| 17. | Pastaraisiais metais EDAPP kelis kartus reiškė nuomonę dėl Reglamento (EB) Nr. 45/2001 įgyvendinimo OLAF veikloje. Kalbant apie pasiūlymo temą (OLAF tyrimai), svarbu paminėti 2006 m. birželio 23 d. nuomonę dėl pranešimo apie OLAF atliekamų vidaus tyrimų išankstinę patikrą (16), 2007 m. spalio 4 d. nuomonę dėl penkių pranešimų apie išorės tyrimų išankstinę patikrą (17) ir 2007 m. liepos 19 d. nuomonę dėl pranešimo apie tyrimų funkcijos vykdymo nuolatinės stebėsenos išankstinę patikrą (18), susijusią su Priežiūros komiteto veikla. |
| --- | --- |

17.

Pastaraisiais metais EDAPP kelis kartus reiškė nuomonę dėl Reglamento (EB) Nr. 45/2001 įgyvendinimo OLAF veikloje. Kalbant apie pasiūlymo temą (OLAF tyrimai), svarbu paminėti 2006 m. birželio 23 d. nuomonę dėl pranešimo apie OLAF atliekamų vidaus tyrimų išankstinę patikrą (16), 2007 m. spalio 4 d. nuomonę dėl penkių pranešimų apie išorės tyrimų išankstinę patikrą (17) ir 2007 m. liepos 19 d. nuomonę dėl pranešimo apie tyrimų funkcijos vykdymo nuolatinės stebėsenos išankstinę patikrą (18), susijusią su Priežiūros komiteto veikla.

2.2.   Privatumas ir poveikio vertinimas

| 18. | Pasiūlyme ir jo aiškinamajame memorandume nekalbama apie pasiūlymo poveikį duomenų apsaugos taisyklėms. Nekalbama ir apie poveikio privatumo ir duomenų apsaugai vertinimą. Pateikus paaiškinimą, kaip sprendžiamas poveikio duomenų apsaugai klausimas, bendras pasiūlymo vertinimas būtų, be abejo, skaidresnis. EDAPP stebina tai, kad aiškinamajame memorandume visai nėra skyriaus apie konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimų rezultatus. |
| --- | --- |

18.

Pasiūlyme ir jo aiškinamajame memorandume nekalbama apie pasiūlymo poveikį duomenų apsaugos taisyklėms. Nekalbama ir apie poveikio privatumo ir duomenų apsaugai vertinimą. Pateikus paaiškinimą, kaip sprendžiamas poveikio duomenų apsaugai klausimas, bendras pasiūlymo vertinimas būtų, be abejo, skaidresnis. EDAPP stebina tai, kad aiškinamajame memorandume visai nėra skyriaus apie konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimų rezultatus.

2.3.   Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taikymas

| 19. | Kaip minėta ankstesnėje nuomonėje dėl 2006 pasiūlymo (19), EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlyme pripažįstama, jog Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 taikomas visai OLAF vykdomai duomenų tvarkymo veiklai. Visų pirma naujai suformuluotoje 8 straipsnio 4 dalyje (20) aiškiai paminėtas reglamento vaidmuo vykdant įvairią OLAF veiklą. Taip iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 tekstas, kuriame, kalbant apie duomenų apsaugos prievoles, paminėta tik Direktyva 95/46/EB. |
| --- | --- |

19.

Kaip minėta ankstesnėje nuomonėje dėl 2006 pasiūlymo (19), EDAPP palankiai vertina tai, kad pasiūlyme pripažįstama, jog Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 taikomas visai OLAF vykdomai duomenų tvarkymo veiklai. Visų pirma naujai suformuluotoje 8 straipsnio 4 dalyje (20) aiškiai paminėtas reglamento vaidmuo vykdant įvairią OLAF veiklą. Taip iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 tekstas, kuriame, kalbant apie duomenų apsaugos prievoles, paminėta tik Direktyva 95/46/EB.

| 20. | Paskutiniame 8 straipsnio 4 dalies sakinyje kalbama apie reikalavimo paskirti duomenų apsaugos pareigūną vykdymą: „Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 24 straipsnyje, Tarnyba paskiria duomenų apsaugos pareigūną.“ Šį papildymą, kuriuo oficialiai nustatomas tikras OLAF DAP paskyrimas, EDAPP taip pat vertina palankiai. |
| --- | --- |

20.

Paskutiniame 8 straipsnio 4 dalies sakinyje kalbama apie reikalavimo paskirti duomenų apsaugos pareigūną vykdymą: „Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 24 straipsnyje, Tarnyba paskiria duomenų apsaugos pareigūną.“ Šį papildymą, kuriuo oficialiai nustatomas tikras OLAF DAP paskyrimas, EDAPP taip pat vertina palankiai.

| 21. | Tačiau EDAPP kelia nerimą tai, kad siūlomame tekste minimas duomenų apsaugos standartų įgyvendinimas ne visai atitinka reglamento reikalavimus, o dėl to gali kilti klausimų dėl jo nuoseklumo. Šis aspektas išsamiau nagrinėjamas toliau. |
| --- | --- |

21.

Tačiau EDAPP kelia nerimą tai, kad siūlomame tekste minimas duomenų apsaugos standartų įgyvendinimas ne visai atitinka reglamento reikalavimus, o dėl to gali kilti klausimų dėl jo nuoseklumo. Šis aspektas išsamiau nagrinėjamas toliau.

3.   KONKREČIOS PASTABOS

3.1.   OLAF ir pagrindinių teisių, įskaitant duomenų apsaugos principus, paisymas

| 22. | OLAF tyrimai gali turėti didelį poveikį asmens pagrindinėms teisėms. Kaip Teisingumo Teismas nurodė sprendime Kadi
   (21), šios teisės yra saugomos Bendrijos teisinės sistemos. Kalbant konkrečiau, sprendime Schecke
   (22) Teismas, darydamas nuorodą į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija) (23), ypač į jos 8 ir 52 straipsnius, pabrėžia, kad bet koks asmens duomenų apsaugos teisės ribojimas gali būti pateisinamas tik tuo atveju, jei tai numatyta teisės aktuose, jei paisoma teisės esmės ir jei tai proporcinga bei atitinka visuotinės svarbos Europos Sąjungos tikslus. EDAPP nuomone, labai svarbu gerbti pagrindines teises OLAF veiklos srityje. |
| --- | --- |

22.

OLAF tyrimai gali turėti didelį poveikį asmens pagrindinėms teisėms. Kaip Teisingumo Teismas nurodė sprendime Kadi
   (21), šios teisės yra saugomos Bendrijos teisinės sistemos. Kalbant konkrečiau, sprendime Schecke
   (22) Teismas, darydamas nuorodą į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija) (23), ypač į jos 8 ir 52 straipsnius, pabrėžia, kad bet koks asmens duomenų apsaugos teisės ribojimas gali būti pateisinamas tik tuo atveju, jei tai numatyta teisės aktuose, jei paisoma teisės esmės ir jei tai proporcinga bei atitinka visuotinės svarbos Europos Sąjungos tikslus. EDAPP nuomone, labai svarbu gerbti pagrindines teises OLAF veiklos srityje.

| 23. | Pasiūlymo 13 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad asmenų, kurių veiksmai tiriami, pagrindinių teisių turi būti paisoma visada, ypač teikiant informaciją apie atliekamus tyrimus. Toliau konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, kad būtina paisyti tyrimų konfidencialumo, asmenų, kurių veiksmai tiriami, teisėtų teisių, vadovautis teisminiam bylos nagrinėjimui taikomomis nacionalinėmis nuostatomis ir galiausiai Sąjungos teisės aktais duomenų apsaugos srityje. Paminėta, kad keičiantis informacija reikia laikytis proporcingumo ir ribotos prieigos principų. |
| --- | --- |

23.

Pasiūlymo 13 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad asmenų, kurių veiksmai tiriami, pagrindinių teisių turi būti paisoma visada, ypač teikiant informaciją apie atliekamus tyrimus. Toliau konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, kad būtina paisyti tyrimų konfidencialumo, asmenų, kurių veiksmai tiriami, teisėtų teisių, vadovautis teisminiam bylos nagrinėjimui taikomomis nacionalinėmis nuostatomis ir galiausiai Sąjungos teisės aktais duomenų apsaugos srityje. Paminėta, kad keičiantis informacija reikia laikytis proporcingumo ir ribotos prieigos principų.

| 24. | Šioje konstatuojamojoje dalyje, atrodo, pagrindinių teisių taikymas ribojamas ir ratione personae (taikomas tik su tyrimu susijusiems asmenims), ir ratione materiale (taikomas tik informacijos mainams). Dėl to tekstas gali būti neteisingai aiškinamas, kad pagrindinės teisės OLAF veiklos srityje yra taikomos „ribotai“ (24). |
| --- | --- |

24.

Šioje konstatuojamojoje dalyje, atrodo, pagrindinių teisių taikymas ribojamas ir ratione personae (taikomas tik su tyrimu susijusiems asmenims), ir ratione materiale (taikomas tik informacijos mainams). Dėl to tekstas gali būti neteisingai aiškinamas, kad pagrindinės teisės OLAF veiklos srityje yra taikomos „ribotai“ (24).

| 25. | Todėl EDAPP siūlo pakeisti konstatuojamosios dalies tekstą, kad galimo netinkamo aiškinimo būtų išvengta: konstatuojamojoje dalyje paminėta, kad visada turi būti paisoma „asmenų, kurių veiksmai tiriami“, pagrindinių teisių. Kadangi OLAF dirba ne tik su asmenimis, kurių veiksmai tiriami („įtariamaisiais“), bet ir su informatoriais (asmenimis, teikiančiais informaciją apie galimą ar tikrą pažeidimą), pranešėjais apie pažeidimus (25) (asmenimis ES institucijose, kurie praneša OLAF apie faktus, susijusius su galimu ar tikru pažeidimu) ir liudytojais, nuostatoje reikėtų plačiau apibrėžti pagrindinėmis teisėmis besinaudojančių „asmenų“ kategorijas. |
| --- | --- |

25.

Todėl EDAPP siūlo pakeisti konstatuojamosios dalies tekstą, kad galimo netinkamo aiškinimo būtų išvengta: konstatuojamojoje dalyje paminėta, kad visada turi būti paisoma „asmenų, kurių veiksmai tiriami“, pagrindinių teisių. Kadangi OLAF dirba ne tik su asmenimis, kurių veiksmai tiriami („įtariamaisiais“), bet ir su informatoriais (asmenimis, teikiančiais informaciją apie galimą ar tikrą pažeidimą), pranešėjais apie pažeidimus (25) (asmenimis ES institucijose, kurie praneša OLAF apie faktus, susijusius su galimu ar tikru pažeidimu) ir liudytojais, nuostatoje reikėtų plačiau apibrėžti pagrindinėmis teisėmis besinaudojančių „asmenų“ kategorijas.

| 26. | Be to, 13 konstatuojamoji dalis yra susijusi su pagrindinių teisių paisymu, visų pirma „informacijos mainų“ atveju. Konstatuojamojoje dalyje, be pagrindinių teisių ir konfidencialumo, paminėta, kad „per tyrimus perduota arba gauta informacija turėtų būti tvarkoma atsižvelgiant į Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų nuostatas“. Šio sakinio vieta gali sukelti painiavos, ir jį reikėtų perkelti į atskirą konstatuojamąją dalį siekiant paaiškinti, kad duomenų apsaugos teisės aktų paisymas yra atskiras, savarankiškas aspektas, kuris nėra susijęs vien su informacijos mainais. |
| --- | --- |

26.

Be to, 13 konstatuojamoji dalis yra susijusi su pagrindinių teisių paisymu, visų pirma „informacijos mainų“ atveju. Konstatuojamojoje dalyje, be pagrindinių teisių ir konfidencialumo, paminėta, kad „per tyrimus perduota arba gauta informacija turėtų būti tvarkoma atsižvelgiant į Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų nuostatas“. Šio sakinio vieta gali sukelti painiavos, ir jį reikėtų perkelti į atskirą konstatuojamąją dalį siekiant paaiškinti, kad duomenų apsaugos teisės aktų paisymas yra atskiras, savarankiškas aspektas, kuris nėra susijęs vien su informacijos mainais.

| 27. | EDAPP palankiai vertina tai, kad 7a straipsnis konkrečiai skirtas procedūrinėms garantijoms tyrimų metu. Ši nauja nuostata atitinka skelbiamą pasiūlymo tikslą – sustiprinti OLAF atskaitomybę. Straipsnyje taip pat daroma nuoroda į Chartiją, kurioje yra OLAF tyrimams svarbių nuostatų, būtent į 8 straipsnį („Asmens duomenų apsauga“) ir visą VI skyrių („Teisingumas“). |
| --- | --- |

27.

EDAPP palankiai vertina tai, kad 7a straipsnis konkrečiai skirtas procedūrinėms garantijoms tyrimų metu. Ši nauja nuostata atitinka skelbiamą pasiūlymo tikslą – sustiprinti OLAF atskaitomybę. Straipsnyje taip pat daroma nuoroda į Chartiją, kurioje yra OLAF tyrimams svarbių nuostatų, būtent į 8 straipsnį („Asmens duomenų apsauga“) ir visą VI skyrių („Teisingumas“).

| 28. | Pasiūlymo 7a straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Tarnyba ieškotų asmens, kurio veiksmai tiriami, kaltės ir nekaltumo įrodymų, ir primenama, kad tyrimai privalo būti atliekami objektyviai ir nešališkai. Šie principai daro teigiamą poveikį „duomenų kokybei“ (26). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnyje nustatytą principą ir kriterijų reikalaujama, kad duomenys būtų teisingi, atitiktų objektyvią tikrovę bei būtų išsamūs ir nepasenę. Todėl EDAPP palankiai vertina šios dalies įtraukimą. |
| --- | --- |

28.

Pasiūlymo 7a straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Tarnyba ieškotų asmens, kurio veiksmai tiriami, kaltės ir nekaltumo įrodymų, ir primenama, kad tyrimai privalo būti atliekami objektyviai ir nešališkai. Šie principai daro teigiamą poveikį „duomenų kokybei“ (26). Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnyje nustatytą principą ir kriterijų reikalaujama, kad duomenys būtų teisingi, atitiktų objektyvią tikrovę bei būtų išsamūs ir nepasenę. Todėl EDAPP palankiai vertina šios dalies įtraukimą.

Teisė į informaciją, teisė susipažinti ir taisyti informaciją

| 29. | Kitose 7a straipsnio dalyse kalbama apie įvairius OLAF tyrimų etapus. Šiuos etapus galima apibendrinti taip: i) liudytojų ar asmenų, kurių veiksmai tiriami, apklausos (7a straipsnio 2 dalis); ii) asmuo, dėl kurio tyrimų metu nustatoma, kad jis gali būti susijęs su byla (7a straipsnio 3 dalis); iii) tyrimo išvados įvardijant asmenį (7a straipsnio 4 dalis). |
| --- | --- |

29.

Kitose 7a straipsnio dalyse kalbama apie įvairius OLAF tyrimų etapus. Šiuos etapus galima apibendrinti taip: i) liudytojų ar asmenų, kurių veiksmai tiriami, apklausos (7a straipsnio 2 dalis); ii) asmuo, dėl kurio tyrimų metu nustatoma, kad jis gali būti susijęs su byla (7a straipsnio 3 dalis); iii) tyrimo išvados įvardijant asmenį (7a straipsnio 4 dalis).

| 30. | EDAPP pažymi, kad prievolė teikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius minima (tik) kalbant apie iii) etapą. EDAPP yra patenkintas, kad į pasiūlymą įtrauktos EDAPP rekomendacijos, pateiktos jo 2006 m. teisinėje nuomonėje (27). |
| --- | --- |

30.

EDAPP pažymi, kad prievolė teikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius minima (tik) kalbant apie iii) etapą. EDAPP yra patenkintas, kad į pasiūlymą įtrauktos EDAPP rekomendacijos, pateiktos jo 2006 m. teisinėje nuomonėje (27).

| 31. | Tačiau tokią atrankinę nuorodą į duomenų subjekto teises viename procedūriniame etape galima aiškinti taip, kad tos pačios informacijos nereikia teikti duomenų subjektui (liudytojui ar asmeniui, kurio veiksmai tiriami), kai jis yra šaukiamas į apklausą arba kai darbuotojui pranešama, kad jis gali būti susijęs su tyrimu. Todėl, siekdamas teisinio tikrumo, EDAPP siūlo nuorodas į atitinkamus straipsnius įtraukti visiems trims atvejams, minimiems pirmiau i), ii) ir iii) punktuose. Tačiau kai su Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ar 12 straipsniu susijusi informacija jau pateikta duomenų subjektui, tos pačios informacijos nebereikės pateikti kituose etapuose. |
| --- | --- |

31.

Tačiau tokią atrankinę nuorodą į duomenų subjekto teises viename procedūriniame etape galima aiškinti taip, kad tos pačios informacijos nereikia teikti duomenų subjektui (liudytojui ar asmeniui, kurio veiksmai tiriami), kai jis yra šaukiamas į apklausą arba kai darbuotojui pranešama, kad jis gali būti susijęs su tyrimu. Todėl, siekdamas teisinio tikrumo, EDAPP siūlo nuorodas į atitinkamus straipsnius įtraukti visiems trims atvejams, minimiems pirmiau i), ii) ir iii) punktuose. Tačiau kai su Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ar 12 straipsniu susijusi informacija jau pateikta duomenų subjektui, tos pačios informacijos nebereikės pateikti kituose etapuose.

| 32. | Be to, tekste nieko nesakoma apie duomenų subjektų teises susipažinti su informacija ir ją taisyti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 13 ir 14 straipsnius. Šios teisės saugomos pagal Chartijos 8 straipsnio 2 dalį ir todėl iš visų duomenų subjekto teisių yra ypač svarbios. EDAPP jau prašė (28) įtraukti konkretesnį paaiškinimą dėl duomenų subjekto teisių susipažinti su informacija ir ją taisyti, kad teksto nebūtų galima aiškinti kaip nustatančio ypatingą „žemesnio standarto“ duomenų apsaugos režimą asmenims, kurių veiksmus tiria OLAF. EDAPP apgailestauja, kad pasiūlyme neatsižvelgiama į šiuos aspektus. |
| --- | --- |

32.

Be to, tekste nieko nesakoma apie duomenų subjektų teises susipažinti su informacija ir ją taisyti pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 13 ir 14 straipsnius. Šios teisės saugomos pagal Chartijos 8 straipsnio 2 dalį ir todėl iš visų duomenų subjekto teisių yra ypač svarbios. EDAPP jau prašė (28) įtraukti konkretesnį paaiškinimą dėl duomenų subjekto teisių susipažinti su informacija ir ją taisyti, kad teksto nebūtų galima aiškinti kaip nustatančio ypatingą „žemesnio standarto“ duomenų apsaugos režimą asmenims, kurių veiksmus tiria OLAF. EDAPP apgailestauja, kad pasiūlyme neatsižvelgiama į šiuos aspektus.

| 33. | EDAPP taip pat norėtų atkreipti dėmesį į galimybę riboti teises į informaciją, teises su ja susipažinti ir ją taisyti tam tikrais konkrečiais atvejais, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje. Todėl, OLAF paisant duomenų apsaugos taisyklių, kartu gali būti būtina užtikrinti Tarnybos tyrimų konfidencialumą. Šis aspektas bus nuodugniau aptartas toliau. |
| --- | --- |

33.

EDAPP taip pat norėtų atkreipti dėmesį į galimybę riboti teises į informaciją, teises su ja susipažinti ir ją taisyti tam tikrais konkrečiais atvejais, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje. Todėl, OLAF paisant duomenų apsaugos taisyklių, kartu gali būti būtina užtikrinti Tarnybos tyrimų konfidencialumą. Šis aspektas bus nuodugniau aptartas toliau.

Tyrimo konfidencialumas ir duomenų subjekto teisės

| 34. | Apskritai EDAPP pripažįsta, kad OLAF tyrimų metu Tarnyba turi sugebėti apsaugoti savo tyrimų konfidencialumą, siekdama veiksmingiau kovoti su sukčiavimu ir neteisėta veikla, kaip iš jos reikalaujama. Tačiau EDAPP pabrėžia, kad toks gebėjimas daro poveikį tam tikroms duomenų subjektų teisėms ir kad Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytos konkrečios sąlygos, kuriomis šias teises galima apriboti (20 straipsnis). |
| --- | --- |

34.

Apskritai EDAPP pripažįsta, kad OLAF tyrimų metu Tarnyba turi sugebėti apsaugoti savo tyrimų konfidencialumą, siekdama veiksmingiau kovoti su sukčiavimu ir neteisėta veikla, kaip iš jos reikalaujama. Tačiau EDAPP pabrėžia, kad toks gebėjimas daro poveikį tam tikroms duomenų subjektų teisėms ir kad Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytos konkrečios sąlygos, kuriomis šias teises galima apriboti (20 straipsnis).

| 35. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnį teises, numatytas 4 straipsnyje (dėl duomenų kokybės) ir 11–17 straipsniuose (dėl teiktinos informacijos, teisės susipažinti su informacija, ją taisyti, blokuoti, trinti, teisės gauti pranešimą trečiosioms šalims), galima riboti, jei tai būtina siekiant užtikrinti, be kita ko: „a) baudžiamųjų veikų prevenciją, tyrimą, nustatymą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“ arba „b) valstybių narių ar Europos Bendrijų ekonominius ir finansinius interesus“ ir „e) užduoties, susijusios su tarnybinių įgaliojimų a ir b punktuose minėtais atvejais vykdymu, priežiūra [...]“. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad apie pagrindines priežastis, dėl kurių taikomas apribojimas, reikėtų informuoti duomenų subjektą ir kad subjektui būtų pranešama apie galimybę pasinaudoti teisės gynimo priemone kreipiantis į EDAPP (20 straipsnio 3 dalis). Be to, 20 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad tokia informacija duomenų subjektui gali būti teikiama vėliau, kai taip nebebus pakenkta apribojimo taikymo tikslams. |
| --- | --- |

35.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnį teises, numatytas 4 straipsnyje (dėl duomenų kokybės) ir 11–17 straipsniuose (dėl teiktinos informacijos, teisės susipažinti su informacija, ją taisyti, blokuoti, trinti, teisės gauti pranešimą trečiosioms šalims), galima riboti, jei tai būtina siekiant užtikrinti, be kita ko: „a) baudžiamųjų veikų prevenciją, tyrimą, nustatymą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“ arba „b) valstybių narių ar Europos Bendrijų ekonominius ir finansinius interesus“ ir „e) užduoties, susijusios su tarnybinių įgaliojimų a ir b punktuose minėtais atvejais vykdymu, priežiūra [...]“. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad apie pagrindines priežastis, dėl kurių taikomas apribojimas, reikėtų informuoti duomenų subjektą ir kad subjektui būtų pranešama apie galimybę pasinaudoti teisės gynimo priemone kreipiantis į EDAPP (20 straipsnio 3 dalis). Be to, 20 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad tokia informacija duomenų subjektui gali būti teikiama vėliau, kai taip nebebus pakenkta apribojimo taikymo tikslams.

| 36. | Pasiūlymo tekste iš esmės pristatomos duomenų subjektų teisių taikymo išimtys dėl priežasčių, susijusių su tyrimų konfidencialumu. 7a straipsnio 4 dalyje numatyta, kad, „nepažeidžiant 4 straipsnio 6 dalies ir 6 straipsnio 5 dalies“ (29), kol neužbaigtas tyrimas, negali būti daromos išvados įvardijant asmenį, „jei šiam asmeniui nebuvo suteikta galimybė raštu arba per [...] apklausą pateikti pastabas dėl su juo susijusių aplinkybių ir nebuvo pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius reikalaujama informacija“. Todėl iš teksto atrodo, kad 4 straipsnio 6 dalyje ir 6 straipsnio 5 dalyje numatytais atvejais gali būti apribotos duomenų subjekto teisė pateikti pastabas ir teisė į informaciją. |
| --- | --- |

36.

Pasiūlymo tekste iš esmės pristatomos duomenų subjektų teisių taikymo išimtys dėl priežasčių, susijusių su tyrimų konfidencialumu. 7a straipsnio 4 dalyje numatyta, kad, „nepažeidžiant 4 straipsnio 6 dalies ir 6 straipsnio 5 dalies“ (29), kol neužbaigtas tyrimas, negali būti daromos išvados įvardijant asmenį, „jei šiam asmeniui nebuvo suteikta galimybė raštu arba per [...] apklausą pateikti pastabas dėl su juo susijusių aplinkybių ir nebuvo pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius reikalaujama informacija“. Todėl iš teksto atrodo, kad 4 straipsnio 6 dalyje ir 6 straipsnio 5 dalyje numatytais atvejais gali būti apribotos duomenų subjekto teisė pateikti pastabas ir teisė į informaciją.

| 37. | Toliau pasiūlyme nurodyta, kad tais atvejais, kai reikia išlaikyti tyrimo konfidencialumą ir kai taikomos tyrimo procedūros, kurios priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai, OLAF generalinis direktorius gali nuspręsti vėliau įvykdyti pareigą suteikti asmeniui, kurio veiksmai tiriami, galimybę pareikšti pastabas. Tekste neminima, ar šiais atvejais Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsniuose reikalaujamą informaciją taip pat reikėtų pateikti vėliau. |
| --- | --- |

37.

Toliau pasiūlyme nurodyta, kad tais atvejais, kai reikia išlaikyti tyrimo konfidencialumą ir kai taikomos tyrimo procedūros, kurios priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai, OLAF generalinis direktorius gali nuspręsti vėliau įvykdyti pareigą suteikti asmeniui, kurio veiksmai tiriami, galimybę pareikšti pastabas. Tekste neminima, ar šiais atvejais Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsniuose reikalaujamą informaciją taip pat reikėtų pateikti vėliau.

| 38. | Teksto formuluotė nėra aiški. Pirma, kalbant apie išvadas įvardijant asmenį, galimo tiriamo asmens teisių ribojimo sąsaja su informacija, kurią OLAF turėtų teikti tam tikrai ES institucijai tyrimo metu, visai neaiški. Antra, neaišku, kurioms duomenų subjekto teisių kategorijoms gali būti taikomi apribojimai. Trečia, straipsnyje nėra tinkamai apsaugota Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 dalis. |
| --- | --- |

38.

Teksto formuluotė nėra aiški. Pirma, kalbant apie išvadas įvardijant asmenį, galimo tiriamo asmens teisių ribojimo sąsaja su informacija, kurią OLAF turėtų teikti tam tikrai ES institucijai tyrimo metu, visai neaiški. Antra, neaišku, kurioms duomenų subjekto teisių kategorijoms gali būti taikomi apribojimai. Trečia, straipsnyje nėra tinkamai apsaugota Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 dalis.

| 39. | Dėl to galėtų būti taip, kad asmenims kai kuriose bylose galėtų būti pateiktos tyrimo išvados, kai asmuo net nežino, kad jo veiksmai yra tiriami, ir nebuvo gavęs jokios informacijos apie priežastis, dėl kurių apribotos jo teisės pareikšti pastabas ir gauti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius. |
| --- | --- |

39.

Dėl to galėtų būti taip, kad asmenims kai kuriose bylose galėtų būti pateiktos tyrimo išvados, kai asmuo net nežino, kad jo veiksmai yra tiriami, ir nebuvo gavęs jokios informacijos apie priežastis, dėl kurių apribotos jo teisės pareikšti pastabas ir gauti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsnius.

| 40. | Jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 ir 5 dalių, toks scenarijus per se reglamentui neprieštarautų. Tačiau tekste nesant aiškios nuorodos į reglamento straipsnius, atrodo, prieštaraujama pasiūlymo tikslui stiprinti procedūrines garantijas asmenims, kurių veiksmus tiria OLAF, ir OLAF atskaitomybę. |
| --- | --- |

40.

Jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 ir 5 dalių, toks scenarijus per se reglamentui neprieštarautų. Tačiau tekste nesant aiškios nuorodos į reglamento straipsnius, atrodo, prieštaraujama pasiūlymo tikslui stiprinti procedūrines garantijas asmenims, kurių veiksmus tiria OLAF, ir OLAF atskaitomybę.

| 41. | Todėl EDAPP siūlo aiškiai pristatyti galimą duomenų subjekto teisės apribojimą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje. Be to, tekste taip pat reikėtų paminėti 20 straipsnio 3 dalies procedūrines garantijas ir galimą 20 straipsnio 5 dalies išimtį. Tokia aiški nuostata padėtų užtikrinti teisinį tikrumą duomenų subjektui ir OLAF atskaitomybę. |
| --- | --- |

41.

Todėl EDAPP siūlo aiškiai pristatyti galimą duomenų subjekto teisės apribojimą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje. Be to, tekste taip pat reikėtų paminėti 20 straipsnio 3 dalies procedūrines garantijas ir galimą 20 straipsnio 5 dalies išimtį. Tokia aiški nuostata padėtų užtikrinti teisinį tikrumą duomenų subjektui ir OLAF atskaitomybę.

| 42. | Taigi, norint aiškiai nustatyti duomenų subjekto teises ir numatyti galimas su tyrimų konfidencialumu susijusias išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnį, EDAPP siūlo, kad tekste būtų aiškiai nurodyta:






  — | informacija, kuri turi būti duomenų subjektui teikiama siekiant laikytis duomenų apsaugos teisės aktų (Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsniai) įgyvendinant įvairius OLAF tyrimų etapus (30): i) apklausos (7a straipsnio 2 dalis); ii) informacijos teikimo, kai nustatoma, kad asmuo gali būti susijęs su tyrimu (7a straipsnio 3 dalis), ir iii) tyrimo pabaigoje (7a straipsnio 4 dalis), |
| --- | --- | --- |

42.

Taigi, norint aiškiai nustatyti duomenų subjekto teises ir numatyti galimas su tyrimų konfidencialumu susijusias išimtis pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnį, EDAPP siūlo, kad tekste būtų aiškiai nurodyta:

—

informacija, kuri turi būti duomenų subjektui teikiama siekiant laikytis duomenų apsaugos teisės aktų (Reglamento (EB) Nr. 45/2001 11 ir 12 straipsniai) įgyvendinant įvairius OLAF tyrimų etapus (30): i) apklausos (7a straipsnio 2 dalis); ii) informacijos teikimo, kai nustatoma, kad asmuo gali būti susijęs su tyrimu (7a straipsnio 3 dalis), ir iii) tyrimo pabaigoje (7a straipsnio 4 dalis),

| — | informacijos, kurią OLAF gali teikti vėliau saugodama tyrimo konfidencialumą ir aiškiai nustatydama sąlygas bei duomenų subjektų kategorijas, kurioms informacija teikiama vėliau, pobūdis, |
| --- | --- |

—

informacijos, kurią OLAF gali teikti vėliau saugodama tyrimo konfidencialumą ir aiškiai nustatydama sąlygas bei duomenų subjektų kategorijas, kurioms informacija teikiama vėliau, pobūdis,

| — | informacija, kuri turi būti teikiama duomenų subjektui siekiant įgyvendinti duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimus, jei informacija pagal 11 ar 12 straipsnį teikiama vėliau arba jei ribojamos teisės susipažinti su informacija ir ją taisyti (t. y. informacija pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 dalį), įskaitant išimtį, susijusią su galimybe toliau atidėti informacijos teikimą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

—

informacija, kuri turi būti teikiama duomenų subjektui siekiant įgyvendinti duomenų apsaugos teisės aktų reikalavimus, jei informacija pagal 11 ar 12 straipsnį teikiama vėliau arba jei ribojamos teisės susipažinti su informacija ir ją taisyti (t. y. informacija pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 3 dalį), įskaitant išimtį, susijusią su galimybe toliau atidėti informacijos teikimą pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnio 5 dalį.

3.2.   Informacijos politika

| 43. | EDAPP pabrėžia, kad bet kokia informacija apie tyrimus, kurią OLAF gali skelbti, gali būti susijusi su neskelbtinais asmens duomenimis, ir būtina kruopščiai įvertinti, ar tikrai reikia skelbti tokią informaciją. Pirmosios instancijos teismas (dabar – Bendrasis Teismas) savo sprendime Nikolaou byloje 2007 m. (31) nusprendė, kad OLAF pažeidė Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (32) 8 straipsnio 3 dalį ir Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, netinkamai vykdydama savo prievolę užtikrinti asmens duomenų apsaugą „nutekėjimo“ (33) atveju, kai buvo paskelbtas pranešimas spaudai (34). |
| --- | --- |

43.

EDAPP pabrėžia, kad bet kokia informacija apie tyrimus, kurią OLAF gali skelbti, gali būti susijusi su neskelbtinais asmens duomenimis, ir būtina kruopščiai įvertinti, ar tikrai reikia skelbti tokią informaciją. Pirmosios instancijos teismas (dabar – Bendrasis Teismas) savo sprendime Nikolaou byloje 2007 m. (31) nusprendė, kad OLAF pažeidė Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 (32) 8 straipsnio 3 dalį ir Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, netinkamai vykdydama savo prievolę užtikrinti asmens duomenų apsaugą „nutekėjimo“ (33) atveju, kai buvo paskelbtas pranešimas spaudai (34).

| 44. | Todėl EDAPP palankiai vertina tai, kad įtraukta 8 straipsnio 5 dalis, kurioje aiškiai nurodyta, jog generalinis direktorius užtikrina, kad informacija visuomenei būtų teikiama „neutraliai, nešališkai“ ir laikantis 8 ir 7a straipsniuose nustatytų principų. Atsižvelgdamas į pirmiau pateiktas pastabas dėl 7a straipsnio dėl ribojamojo požiūrio į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taisykles, EDAPP ypač palankiai vertina tai, kad 8 straipsnio 5 dalyje minima bendresnė 8 straipsnio nuostata, pagal kurią bet koks asmens duomenų tvarkymas skelbiant informaciją visuomenei vykdomas laikantis visų Reglamento (EB) Nr. 45/2001 principų. |
| --- | --- |

44.

Todėl EDAPP palankiai vertina tai, kad įtraukta 8 straipsnio 5 dalis, kurioje aiškiai nurodyta, jog generalinis direktorius užtikrina, kad informacija visuomenei būtų teikiama „neutraliai, nešališkai“ ir laikantis 8 ir 7a straipsniuose nustatytų principų. Atsižvelgdamas į pirmiau pateiktas pastabas dėl 7a straipsnio dėl ribojamojo požiūrio į Reglamento (EB) Nr. 45/2001 taisykles, EDAPP ypač palankiai vertina tai, kad 8 straipsnio 5 dalyje minima bendresnė 8 straipsnio nuostata, pagal kurią bet koks asmens duomenų tvarkymas skelbiant informaciją visuomenei vykdomas laikantis visų Reglamento (EB) Nr. 45/2001 principų.

3.3.   Pranešėjų institucijose ir informatorių tapatybės konfidencialumas

| 45. | EDAPP norėtų primygtinai pabrėžti, kad atliekant šią peržiūrą reikia sukurti specialią nuostatą siekiant užtikrinti pranešėjų institucijose ir informatorių tapatybės konfidencialumą. EDAPP pabrėžia, kad pranešėjų institucijose padėtis yra sudėtinga. Asmenims, teikiantiems tokią informaciją, reikia garantuoti, kad jų tapatybė bus konfidenciali, ypač kalbant apie asmenį, apie kurio tariamai neteisėtus veiksmus pranešama (35). Dabartinių garantijų (Komisijos komunikatas SEC/2004/151/2) teisiniu požiūriu, atrodo, nepakanka. EDAPP pažymi, kad tokia nuostata atitiktų 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės nuomonę dėl institucijų vidaus pranešėjų sistemų (36). |
| --- | --- |

45.

EDAPP norėtų primygtinai pabrėžti, kad atliekant šią peržiūrą reikia sukurti specialią nuostatą siekiant užtikrinti pranešėjų institucijose ir informatorių tapatybės konfidencialumą. EDAPP pabrėžia, kad pranešėjų institucijose padėtis yra sudėtinga. Asmenims, teikiantiems tokią informaciją, reikia garantuoti, kad jų tapatybė bus konfidenciali, ypač kalbant apie asmenį, apie kurio tariamai neteisėtus veiksmus pranešama (35). Dabartinių garantijų (Komisijos komunikatas SEC/2004/151/2) teisiniu požiūriu, atrodo, nepakanka. EDAPP pažymi, kad tokia nuostata atitiktų 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupės nuomonę dėl institucijų vidaus pranešėjų sistemų (36).

| 46. | EDAPP rekomenduoja iš dalies pakeisti teikiamą pasiūlymą ir užtikrinti, kad būtų saugomas pranešėjų institucijose ir informatorių tapatybės konfidencialumas tyrimų metu, kiek tai neprieštarauja teisminiam bylos nagrinėjimui taikomoms nacionalinėms nuostatoms. Visų pirma įtarimų subjektas gali turėti teisę žinoti pranešėjo institucijoje ir (ar) informatoriaus tapatybę, kad galėtų pradėti prieš juos teisines procedūras, jei būtų nustatyta, kad jis piktybiškai teikė melagingus pareiškimus apie šį subjektą (37). |
| --- | --- |

46.

EDAPP rekomenduoja iš dalies pakeisti teikiamą pasiūlymą ir užtikrinti, kad būtų saugomas pranešėjų institucijose ir informatorių tapatybės konfidencialumas tyrimų metu, kiek tai neprieštarauja teisminiam bylos nagrinėjimui taikomoms nacionalinėms nuostatoms. Visų pirma įtarimų subjektas gali turėti teisę žinoti pranešėjo institucijoje ir (ar) informatoriaus tapatybę, kad galėtų pradėti prieš juos teisines procedūras, jei būtų nustatyta, kad jis piktybiškai teikė melagingus pareiškimus apie šį subjektą (37).

3.4.   Asmens duomenų perdavimas iš OLAF

Bendradarbiavimas su Eurojustu ir Europolu

| 47. | EDAPP palankiai vertina patikslinimus, įtrauktus į 6 konstatuojamąją dalį ir 10a straipsnį, visų pirma įvedant reikalavimą dėl aiškaus teisinio pagrindo, kuriuo reglamentuojamas bendradarbiavimas su Eurojustu ir Europolu, ir tai visiškai atitinka Reglamentą (EB) Nr. 45/2001. Tačiau pasiūlyme reikėtų viską išdėstyti išsamiau, kad atsispindėtų skirtingos Eurojustui ir Europolui taikomos duomenų apsaugos taisyklės. |
| --- | --- |

47.

EDAPP palankiai vertina patikslinimus, įtrauktus į 6 konstatuojamąją dalį ir 10a straipsnį, visų pirma įvedant reikalavimą dėl aiškaus teisinio pagrindo, kuriuo reglamentuojamas bendradarbiavimas su Eurojustu ir Europolu, ir tai visiškai atitinka Reglamentą (EB) Nr. 45/2001. Tačiau pasiūlyme reikėtų viską išdėstyti išsamiau, kad atsispindėtų skirtingos Eurojustui ir Europolui taikomos duomenų apsaugos taisyklės.

| 48. | Šiuo metu OLAF yra sudariusi praktinį susitarimą su Eurojustu (38), kuriame išdėstytos asmens duomenų perdavimo sąlygos. OLAF ir Eurojusto bendradarbiauja visų pirma keisdamiesi bylų santraukomis, su bylomis susijusia strategine ir praktine informacija, dalyvaudami susitikimuose ir teikdami abipusę pagalbą, kuri gali būti naudinga norint efektyviai ir veiksmingai įvykdyti savo užduotis. Praktiniame susitarime (39) daugiausia kalbama apie modus operandi keičiantis informacija, įskaitant asmens duomenis, ir kai kuriais atvejais taip pat pabrėžiami ar patikslinami tam tikri dabartinės teisinės sistemos aspektai. |
| --- | --- |

48.

Šiuo metu OLAF yra sudariusi praktinį susitarimą su Eurojustu (38), kuriame išdėstytos asmens duomenų perdavimo sąlygos. OLAF ir Eurojusto bendradarbiauja visų pirma keisdamiesi bylų santraukomis, su bylomis susijusia strategine ir praktine informacija, dalyvaudami susitikimuose ir teikdami abipusę pagalbą, kuri gali būti naudinga norint efektyviai ir veiksmingai įvykdyti savo užduotis. Praktiniame susitarime (39) daugiausia kalbama apie modus operandi keičiantis informacija, įskaitant asmens duomenis, ir kai kuriais atvejais taip pat pabrėžiami ar patikslinami tam tikri dabartinės teisinės sistemos aspektai.

| 49. | Kalbant apie Europolą, tokio susitarimo su OLAF nėra (40), bet pagal Europolo sprendimą Europolui leidžiama tiesiogiai gauti, naudoti ir perduoti informaciją, įskaitant asmens duomenis, inter alia, iš OLAF, net ir prieš sudarant oficialų mainų susitarimą, jei to reikia Europolo ir OLAF uždaviniams teisėtai vykdyti (41). Mainams taip pat taikomas dviejų institucijų konfidencialumo susitarimas. Europolo sprendimo 24 straipsnyje numatyti tam tikri saugikliai, kurių Europolas turi laikytis, kai vyksta duomenų perdavimas nesudarius oficialaus mainų susitarimo: „Europolas atsako už duomenų perdavimo teisėtumą. Europolas registruoja visas duomenų perdavimo operacijas pagal šį straipsnį ir jų pagrindus. Duomenys perduodami tik tuo atveju, jei jų gavėjas pasižada, kad duomenys bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo jie yra perduodami.“ To paties sprendimo 29 straipsnyje taip pat nustatyta, kokiais atvejais Europolas atsako už trečiųjų šalių perduodamus duomenis. |
| --- | --- |

49.

Kalbant apie Europolą, tokio susitarimo su OLAF nėra (40), bet pagal Europolo sprendimą Europolui leidžiama tiesiogiai gauti, naudoti ir perduoti informaciją, įskaitant asmens duomenis, inter alia, iš OLAF, net ir prieš sudarant oficialų mainų susitarimą, jei to reikia Europolo ir OLAF uždaviniams teisėtai vykdyti (41). Mainams taip pat taikomas dviejų institucijų konfidencialumo susitarimas. Europolo sprendimo 24 straipsnyje numatyti tam tikri saugikliai, kurių Europolas turi laikytis, kai vyksta duomenų perdavimas nesudarius oficialaus mainų susitarimo: „Europolas atsako už duomenų perdavimo teisėtumą. Europolas registruoja visas duomenų perdavimo operacijas pagal šį straipsnį ir jų pagrindus. Duomenys perduodami tik tuo atveju, jei jų gavėjas pasižada, kad duomenys bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo jie yra perduodami.“ To paties sprendimo 29 straipsnyje taip pat nustatyta, kokiais atvejais Europolas atsako už trečiųjų šalių perduodamus duomenis.

| 50. | EDAPP labai pritaria tam, kad būtų sudarytas specialus susitarimas su Europolu dėl duomenų perdavimo, ir tai, kad jis iki šiol nėra sudarytas, dar labiau pabrėžia, kad pasiūlymo tekste būtina numatyti specialias garantijas. Atsižvelgdamas į skirtingas duomenų apsaugos taisykles, susijusias su OLAF asmens duomenų perdavimu Eurojustui ir Europolui bei atvirkščiai, EDAPP mano, kad pasiūlyme reikėtų aiškiau nustatyti būtinas garantijas ir standartus, kuriais vadovaujantis turėtų vykti OLAF ir šių institucijų bendradarbiavimas ir į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama galiojančiuose ir būsimuose jų darbo susitarimuose. |
| --- | --- |

50.

EDAPP labai pritaria tam, kad būtų sudarytas specialus susitarimas su Europolu dėl duomenų perdavimo, ir tai, kad jis iki šiol nėra sudarytas, dar labiau pabrėžia, kad pasiūlymo tekste būtina numatyti specialias garantijas. Atsižvelgdamas į skirtingas duomenų apsaugos taisykles, susijusias su OLAF asmens duomenų perdavimu Eurojustui ir Europolui bei atvirkščiai, EDAPP mano, kad pasiūlyme reikėtų aiškiau nustatyti būtinas garantijas ir standartus, kuriais vadovaujantis turėtų vykti OLAF ir šių institucijų bendradarbiavimas ir į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama galiojančiuose ir būsimuose jų darbo susitarimuose.

| 51. | Norint labiau pabrėžti poreikį sudaryti administracinį susitarimą, 10a straipsnio 2 dalies nuostatą reikėtų pakeisti taip: „Tarnyba sudaro administracinius susitarimus [...]“ Taip čia atsispindėtų panaši Europolo sprendimo (42) nuostata, kuria nustatoma, kad Europolas sudaro susitarimus ar darbo tvarkos susitarimus su kitomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Be to, pasiūlymo 10a straipsnyje būtų galima paaiškinti, kad apskritai asmens duomenų mainai su Eurojustu ir Europolu turėtų būti ribojami ir neturėtų viršyti to, kas būtina OLAF, Europolui ir Eurojustui patikėtiems uždaviniams teisėtai vykdyti. Pasiūlyme taip pat turėtų būti nustatyta prievolė OLAF registruoti visas duomenų perdavimo operacijas ir jų pagrindus, kad būtų sustiprinta OLAF atskaitomybė įgyvendinant Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 nustatytas prievoles dėl asmens duomenų perdavimo. |
| --- | --- |

51.

Norint labiau pabrėžti poreikį sudaryti administracinį susitarimą, 10a straipsnio 2 dalies nuostatą reikėtų pakeisti taip: „Tarnyba sudaro administracinius susitarimus [...]“ Taip čia atsispindėtų panaši Europolo sprendimo (42) nuostata, kuria nustatoma, kad Europolas sudaro susitarimus ar darbo tvarkos susitarimus su kitomis Sąjungos institucijomis, įstaigomis ir organizacijomis. Be to, pasiūlymo 10a straipsnyje būtų galima paaiškinti, kad apskritai asmens duomenų mainai su Eurojustu ir Europolu turėtų būti ribojami ir neturėtų viršyti to, kas būtina OLAF, Europolui ir Eurojustui patikėtiems uždaviniams teisėtai vykdyti. Pasiūlyme taip pat turėtų būti nustatyta prievolė OLAF registruoti visas duomenų perdavimo operacijas ir jų pagrindus, kad būtų sustiprinta OLAF atskaitomybė įgyvendinant Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 nustatytas prievoles dėl asmens duomenų perdavimo.

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis

| 52. | 10a straipsnio 3 dalyje paminėta, kad „prireikus Tarnyba [taip pat] gali sudaryti administracinius susitarimus su kompetentingomis trečiųjų šalių tarnybomis ir tarptautinėmis organizacijomis. Tokius sprendimus Tarnyba derina su kompetentingomis Komisijos tarnybomis ir Europos išorės veiksmų tarnyba.“ |
| --- | --- |

52.

10a straipsnio 3 dalyje paminėta, kad „prireikus Tarnyba [taip pat] gali sudaryti administracinius susitarimus su kompetentingomis trečiųjų šalių tarnybomis ir tarptautinėmis organizacijomis. Tokius sprendimus Tarnyba derina su kompetentingomis Komisijos tarnybomis ir Europos išorės veiksmų tarnyba.“

| 53. | EDAPP palankiai vertina tai, kad OLAF bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis siejamas su administracinių susitarimų sudarymu. Tačiau pasekmės duomenų apsaugai dėl galimų duomenų mainų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pasiūlyme turėtų būti apsvarstytos konkrečiau. |
| --- | --- |

53.

EDAPP palankiai vertina tai, kad OLAF bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis siejamas su administracinių susitarimų sudarymu. Tačiau pasekmės duomenų apsaugai dėl galimų duomenų mainų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis pasiūlyme turėtų būti apsvarstytos konkrečiau.

| 54. | Pasiūlyme reikėtų aiškiau išdėstyti konkrečius reikalavimus ir sąlygas, susijusias su galimu duomenų perdavimu iš trečiųjų šalių ir organizacijų ir joms. EDAPP pataria įtraukti į 10a straipsnio 3 dalies tekstą ir šią formuluotę: „Jei toks bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis yra susijęs su asmens duomenų perdavimu iš OLAF kitoms institucijoms, bet koks toks perdavimas turėtų vykti remiantis Reglamento 45/2001 9 straipsnio kriterijais.“ |
| --- | --- |

54.

Pasiūlyme reikėtų aiškiau išdėstyti konkrečius reikalavimus ir sąlygas, susijusias su galimu duomenų perdavimu iš trečiųjų šalių ir organizacijų ir joms. EDAPP pataria įtraukti į 10a straipsnio 3 dalies tekstą ir šią formuluotę: „Jei toks bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis yra susijęs su asmens duomenų perdavimu iš OLAF kitoms institucijoms, bet koks toks perdavimas turėtų vykti remiantis Reglamento 45/2001 9 straipsnio kriterijais.“

Priežiūros komiteto prieiga prie asmens duomenų

| 55. | EDAPP palankiai vertina pasiūlymo 11 straipsnio formuluotę, pagal kurią „tinkamai pagrįstais atvejais Priežiūros komitetas gali prašyti Tarnybos pateikti papildomos informacijos apie tyrimą, tačiau į atliekamų tyrimų eigą nesikiša“, nes šioje formuluotėje išreikštas ribotos prieigos principas, susijęs su bet kokiu galimu asmens duomenų perdavimu iš OLAF Priežiūros komitetui. |
| --- | --- |

55.

EDAPP palankiai vertina pasiūlymo 11 straipsnio formuluotę, pagal kurią „tinkamai pagrįstais atvejais Priežiūros komitetas gali prašyti Tarnybos pateikti papildomos informacijos apie tyrimą, tačiau į atliekamų tyrimų eigą nesikiša“, nes šioje formuluotėje išreikštas ribotos prieigos principas, susijęs su bet kokiu galimu asmens duomenų perdavimu iš OLAF Priežiūros komitetui.

| 56. | Priežiūros komiteto prieigos prie asmenų, kurie yra arba gali būti susiję su tyrimais, duomenų klausimą taip pat reikėtų aiškinti atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, kurias Komitetas turi tvirtinti pagal naująją 11 straipsnio 6 dalį. EDAPP palankiai vertintų galimybę dalyvauti tvirtinant Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisykles. Konsultacijas su EDAPP taip pat būtų galima įtraukti į pasiūlymo tekstą kaip darbo tvarkos taisyklių tvirtinimo reikalavimą. |
| --- | --- |

56.

Priežiūros komiteto prieigos prie asmenų, kurie yra arba gali būti susiję su tyrimais, duomenų klausimą taip pat reikėtų aiškinti atsižvelgiant į darbo tvarkos taisykles, kurias Komitetas turi tvirtinti pagal naująją 11 straipsnio 6 dalį. EDAPP palankiai vertintų galimybę dalyvauti tvirtinant Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisykles. Konsultacijas su EDAPP taip pat būtų galima įtraukti į pasiūlymo tekstą kaip darbo tvarkos taisyklių tvirtinimo reikalavimą.

4.   STRATEGINIS PLANAVIMAS

| 57. | Be visų pirmiau paminėtų konkrečių pastabų, EDAPP norėtų paraginti Komisiją pasiūlyti atviresnį požiūrį į OLAF įgyvendinamą ES duomenų apsaugos režimą. OLAF būtų tinkamas metas kurti strateginį duomenų apsaugos taisyklių laikymosi planą savanoriškai tikslinant praktinį požiūrį į Tarnybos daugelio asmens duomenų bylų tvarkymą. OLAF galėtų savo iniciatyva viešai aiškinti, kaip ji tvarko asmens duomenis įvairiose savo veiklos srityse. EDAPP mano, kad toks visuotinis atviras požiūris padėtų OLAF skaidriau tvarkyti asmens duomenis ir padarytų Tarnybos tyrimo procesus patogesnius. |
| --- | --- |

57.

Be visų pirmiau paminėtų konkrečių pastabų, EDAPP norėtų paraginti Komisiją pasiūlyti atviresnį požiūrį į OLAF įgyvendinamą ES duomenų apsaugos režimą. OLAF būtų tinkamas metas kurti strateginį duomenų apsaugos taisyklių laikymosi planą savanoriškai tikslinant praktinį požiūrį į Tarnybos daugelio asmens duomenų bylų tvarkymą. OLAF galėtų savo iniciatyva viešai aiškinti, kaip ji tvarko asmens duomenis įvairiose savo veiklos srityse. EDAPP mano, kad toks visuotinis atviras požiūris padėtų OLAF skaidriau tvarkyti asmens duomenis ir padarytų Tarnybos tyrimo procesus patogesnius.

| 58. | Todėl EDAPP siūlo numatyti pasiūlymo nuostatose generalinio direktoriaus uždavinį užtikrinti, kad būtų atliekama ir nuolat atnaujinama išsami visų įvairių OLAF duomenų tvarkymo operacijų apžvalga, arba bent jau paaiškinti tai konstatuojamojoje dalyje. Tokia apžvalga, kurios rezultatai turėtų būti pristatomi, pavyzdžiui, metinėje ataskaitoje ar kitur, ne tik padidintų įvairios OLAF veiklos sričių veiksmingumą ir sustiprintų jų sąveiką, bet ir paskatintų OLAF laikytis labiau visuotinio požiūrio į duomenų tvarkymo operacijų būtinumą ir proporcingumą. Taip pat būtų naudinga, jei OLAF aiškiau parodytų, kad ji tinkamai įgyvendina privatumo reikalavimus taikydama planavimo ir atskaitomybės principus. |
| --- | --- |

58.

Todėl EDAPP siūlo numatyti pasiūlymo nuostatose generalinio direktoriaus uždavinį užtikrinti, kad būtų atliekama ir nuolat atnaujinama išsami visų įvairių OLAF duomenų tvarkymo operacijų apžvalga, arba bent jau paaiškinti tai konstatuojamojoje dalyje. Tokia apžvalga, kurios rezultatai turėtų būti pristatomi, pavyzdžiui, metinėje ataskaitoje ar kitur, ne tik padidintų įvairios OLAF veiklos sričių veiksmingumą ir sustiprintų jų sąveiką, bet ir paskatintų OLAF laikytis labiau visuotinio požiūrio į duomenų tvarkymo operacijų būtinumą ir proporcingumą. Taip pat būtų naudinga, jei OLAF aiškiau parodytų, kad ji tinkamai įgyvendina privatumo reikalavimus taikydama planavimo ir atskaitomybės principus.

5.   IŠVADOS

| 59. | Taigi EDAPP palankiai vertina atliktus teksto pakeitimus, užtikrinančius, kad pasiūlymas geriau derėtų su ES duomenų apsaugos taisyklėmis. |
| --- | --- |

59.

Taigi EDAPP palankiai vertina atliktus teksto pakeitimus, užtikrinančius, kad pasiūlymas geriau derėtų su ES duomenų apsaugos taisyklėmis.

| 60. | Tačiau EDAPP taip pat norėtų pabrėžti kai kuriuos trūkumus, kuriuos reikėtų panaikinti iš dalies keičiant tekstą, ir svarbiausia, kad:






  — | pasiūlyme turėtų būti aiškiai paminėta įvairių duomenų subjektų kategorijų teisė į informaciją, teisė susipažinti su informacija ir ją taisyti visuose OLAF atliekamų tyrimų etapuose, |
| --- | --- | --- |

60.

Tačiau EDAPP taip pat norėtų pabrėžti kai kuriuos trūkumus, kuriuos reikėtų panaikinti iš dalies keičiant tekstą, ir svarbiausia, kad:

—

pasiūlyme turėtų būti aiškiai paminėta įvairių duomenų subjektų kategorijų teisė į informaciją, teisė susipažinti su informacija ir ją taisyti visuose OLAF atliekamų tyrimų etapuose,

| — | pasiūlyme turėtų būti paaiškinta būtinybės užtikrinti tyrimų konfidencialumą sąsaja su tyrimų metu taikomomis duomenų apsaugos taisyklėmis: EDAPP siūlo aiškiai apibrėžti ir išskirti duomenų subjektų teises, taip pat galimas išimtis dėl konfidencialumo reikalavimų; be to, EDAPP siūlo aiškiai įtraukti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje nustatytus saugiklius, |
| --- | --- |

—

pasiūlyme turėtų būti paaiškinta būtinybės užtikrinti tyrimų konfidencialumą sąsaja su tyrimų metu taikomomis duomenų apsaugos taisyklėmis: EDAPP siūlo aiškiai apibrėžti ir išskirti duomenų subjektų teises, taip pat galimas išimtis dėl konfidencialumo reikalavimų; be to, EDAPP siūlo aiškiai įtraukti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 20 straipsnyje nustatytus saugiklius,

| — | pasiūlyme turėtų būti paaiškinta OLAF informacijos teikimo visuomenei politika, susijusi su duomenų apsauga, |
| --- | --- |

—

pasiūlyme turėtų būti paaiškinta OLAF informacijos teikimo visuomenei politika, susijusi su duomenų apsauga,

| — | į pasiūlymą reikėtų įtraukti konkrečias nuostatas dėl pranešėjų institucijose ir informatorių konfidencialumo, |
| --- | --- |

—

į pasiūlymą reikėtų įtraukti konkrečias nuostatas dėl pranešėjų institucijose ir informatorių konfidencialumo,

| — | pasiūlyme reikėtų paaiškinti bendruosius duomenų apsaugos principus, kuriais remdamasi OLAF gali perduoti ir gauti informaciją, įskaitant asmens duomenis, keistis ja su kitomis ES įstaigomis ir agentūromis, trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, |
| --- | --- |

—

pasiūlyme reikėtų paaiškinti bendruosius duomenų apsaugos principus, kuriais remdamasi OLAF gali perduoti ir gauti informaciją, įskaitant asmens duomenis, keistis ja su kitomis ES įstaigomis ir agentūromis, trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis,

| — | pasiūlymo nuostatose reikėtų numatyti generaliniam direktoriui uždavinį užtikrinti, kad būtų atliekama išsami strateginė įvairių OLAF duomenų tvarkymo operacijų apžvalga, kad ji būtų nuolat atnaujinama ir skaidri, arba bent jau reikėtų apie tokią apžvalgą paaiškinti konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

—

pasiūlymo nuostatose reikėtų numatyti generaliniam direktoriui uždavinį užtikrinti, kad būtų atliekama išsami strateginė įvairių OLAF duomenų tvarkymo operacijų apžvalga, kad ji būtų nuolat atnaujinama ir skaidri, arba bent jau reikėtų apie tokią apžvalgą paaiškinti konstatuojamojoje dalyje.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 1 d.

Giovanni BUTTARELLI

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno padėjėjas

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

1

(2)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

2

(3)  2011 m. sausio mėn.

3

(4)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL C 91, 2007 4 26, p. 1.

4

(5)  2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, P6_TA-PROV(2008) 553.

5

(6)  Tai yra OLAF turėtų apibrėžti ir sutelkti dėmesį į savo tyrimų prioritetus, kad efektyviai naudotų savo išteklius.

6

(7)  Žr. pasiūlymą, naujas 7a straipsnis ir 8 straipsnio 4 dalis.

7

(8)  1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas 1999/352/EB dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo, OL L 136, 1999 5 31, p. 20. Taip pat žr. 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

8

(9)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnį.

9

(10)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 1 ir 4 straipsnius.

10

(11)  Žr. Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 10 straipsnį.

11

(12)  Eurojustas įsteigtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2003/659/TVR ir 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimu 2009/426/TVR dėl Eurojusto stiprinimo) kaip Europos Sąjungos institucija, juridinis asmuo, kurio tikslas – skatinti ir gerinti valstybių narių kompetentingų teismo institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą. Visų pirma šio sprendimo 26 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „OLAF gali prisidėti prie Eurojusto darbo koordinuojant tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo veiklą, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus, Eurojusto iniciatyva arba OLAF prašymu, jeigu tokiam dalyvavimui neprieštarauja kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos“. 2008 m. Eurojustas ir OLAF sudarė administracinį susitarimą (2008 m. rugsėjo 24 d. Eurojusto ir OLAF praktinis susitarimas dėl bendradarbiavimo tvarkos), kurio tikslas – stiprinti dviejų institucijų bendradarbiavimą ir kuriame yra speciali nuostata dėl asmens duomenų perdavimo.

12

(13)  Europolas – tai Europos teisėsaugos agentūra, kurios tikslas – gerinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmingumą ir bendradarbiavimą užkertant kelią terorizmui, neteisėtai prekybai narkotikais ir kitiems sunkiems organizuotiems nusikaltimams bei kovojant su jais. 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimo dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (2009/371/TVR) 22 straipsnyje numatyta, kad „jeigu tai reikalinga jo užduotims vykdyti, Europolas gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su [...] OLAF“. Straipsnyje taip pat numatyta, kad prieš įsigaliojant susitarimams ar darbiniams susitarimams su įvairiomis ES institucijomis, su kuriomis Europolas turi bendradarbiauti, jis gali „tiesiogiai gauti ir naudoti informaciją, įskaitant asmens duomenis, [...] jei tai reikalinga teisėtam jo užduočių vykdymui, [...] jis gali tiesiogiai perduoti informaciją, įskaitant asmens duomenis, tokiems subjektams, jei tai reikalinga teisėtam gavėjo užduočių vykdymui“.

13

(14)  Žr. 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimo dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (2009/371/TVR) 22 straipsnį, OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

14

(15)  Žr. 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimo 2009/426/TVR dėl Eurojusto stiprinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2002/187/TVR, 1 straipsnio 26 dalį.

15

(16)  Byla 2005-418, žr. http://www.edps.europa.eu

16

(17)  Bylos 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72, žr. http://www.edps.europa.eu

17

(18)  Byla 2007-73, žr. http://www.edps.europa.eu

18

(19)  EDAPP nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL C 91, 2007 4 26, p. 1.

19

(20)  „Tarnyba tvarko tik jos užduotims pagal šį reglamentą vykdyti reikalingus asmens duomenis. Asmens duomenys tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimų, tai visų pirma taikoma to reglamento 11 ir 12 straipsniuose įtvirtintai pareigai teikti informaciją duomenų subjektui. Tokia informacija gali būti perduota tik tiems asmenims, kurie dirba Sąjungos institucijose arba valstybėse narėse ir kurie pagal savo pareigas turi būti su ja susipažinę; informacija negali būti naudojama kitais nei kovos su sukčiavimu, korupcija ar kita neteisėta veika tikslais. [...]“.

20

(21)  2008 m. rugsėjo 3 d. sprendimas sujungtose bylose C-402/05 P ir C-415/05 P, Kadi prieš Europos Sąjungos Tarybą ir Europos Bendrijų Komisiją, 283 punktas: „[...] pagrindinės teisės yra neatskiriama bendrųjų teisės principų, kurių laikymąsi užtikrina Teisingumo Teismas, dalis. Šiuo tikslu Teisingumo Teismas vadovaujasi valstybių narių bendromis konstitucinėmis tradicijomis ir gairėmis, nustatytomis tarptautiniuose dokumentuose žmogaus teisių apsaugos srityje, kuriuos priimant valstybės narės bendradarbiavo ar prie kurių prisijungė. EŽTK šiuo atžvilgiu turi ypatingą reikšmę.“ Taip pat žr. 304 punktą.

21

Kadi

Europos Sąjungos Tarybą ir Europos Bendrijų Komisiją

(22)  2010 m. lapkričio 9 d. sprendimas sujungtose bylose C-92/09 ir C-93/09, Volker und Markus Schecke, 44 ir paskesni punktai.

22

Volker und Markus Schecke

(23)  Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai EŽTK taikytina visoms Europos Sąjungos veiklos sritims.

23

(24)  Taip pat žr. 36 punktą.

24

(25)  Žr. nuomonę dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) duomenų apsaugos pareigūno pranešimo apie OLAF vidaus tyrimų išankstinę patikrą, 2006 m. birželio 23 d., byla 2005/0418, žr. http://www.edps.europa.eu

25

(26)  Žr. 25 išnašą.

26

(27)  Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, OL C 91, 2007 4 26, p. 1, 14 ir paskesni punktai.

27

(28)  Jo 2006 m. nuomonėje, žr. 19 išnašą.

28

(29)  4 straipsnio 6 dalis („Vidaus tyrimas“) yra tokia: „Jeigu tyrimais nustatoma, kad vidaus tyrimas gali būti atliekamas dėl nario ar darbuotojo veiksmų, institucija, įstaiga, tarnyba ar organizacija, kuriai jis priklauso, apie tai informuojama. Išimtiniais atvejais, kai negalima užtikrinti tyrimo konfidencialumo, Tarnyba naudojasi tinkamais alternatyviais informavimo kanalais.“ 6 straipsnio 5 dalis („Tyrimų procedūra“) yra tokia: „Kai atliekant tyrimą paaiškėja, kad gali būti tikslinga imtis prevencinių administracinių priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, Tarnyba nedelsdama informuoja atitinkamą instituciją, įstaigą, tarnybą ar organizaciją apie tyrimo eigą. Pranešami šie duomenys: a) narių ar darbuotojų, kurių veiksmai tiriami, tapatybė ir tiriamų aplinkybių santrauka; b) bet kokia informacija, galinti padėti institucijai, įstaigai, tarnybai ar organizacijai nuspręsti, ar tikslinga imtis prevencinių administracinių priemonių Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti; c) specialios rekomenduojamos konfidencialumo užtikrinimo priemonės, visų pirma tokiais atvejais, kai taikomos tyrimo priemonės pagal nacionalines tyrimų normas priklauso nacionalinės teisminės institucijos kompetencijai, o išorės tyrimų atveju – nacionalinės institucijos kompetencijai [...]“, svarbiausi aspektai pabraukti.

29

(30)  Kaip pirmiau minėta, vieną kartą pateikus duomenų subjektui informaciją, kituose etapuose tos pačios informacijos pateikti nebereikės.

30

(31)  Byla T-259/03, Nikolaou prieš Komisiją, 2007 m. liepos 12 d., OL C 247, 2007 10 20, p. 23.

31

Nikolaou prieš Komisiją

(32)  Straipsnyje konkrečiai kalbama apie duomenų apsaugos teisės aktą.

32

(33)  Nikolaou, 213 punktas.

33

Nikolaou

(34)  Nikolaou, 232 punktas.

34

Nikolaou

(35)  Pranešėjų institucijose tapatybės konfidencialumo saugojimo svarbą EDAPP jau pabrėžė 2010 m. liepos 30 d. rašte Europos ombudsmenui byloje 2010-0458, kurį galima rasti EDAPP interneto tinklalapyje (http;//www.edps.europa.eu). Taip pat žr. 2006 m. birželio 23 d. EDAPP nuomones dėl OLAF vidaus tyrimų išankstinės patikros (byla 2005-0418) ir 2007 m. spalio 4 d. nuomones dėl OLAF išorės tyrimų (bylos 2007-47, 2007-48, 2007-49, 2007-50, 2007-72).

35

(36)  Žr. 2006 m. vasario 1 d. 29 straipsnio darbo grupės nuomonę 1/2006 dėl ES duomenų apsaugos taisyklių taikymo institucijų vidaus pranešėjų sistemoms apskaitos, vidaus apskaitos kontrolės, audito reikalų, kovos su kyšininkavimu, bankų ir finansinių nusikaltimų srityse: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/index_en.htm

36

(37)  Žr. 2011 m. balandžio 15 d. nuomonę dėl finansinių taisyklių, taikytinų Sąjungos metų biudžetui, http://www.edps.europa.eu

37

(38)  2008 m. rugsėjo 24 d. Eurojusto ir OLAF praktinis susitarimas dėl bendradarbiavimo tvarkos: žr. 12 išnašą.

38

(39)  Eurojusto ir OLAF praktinis susitarimas, 4.1 punktas.

39

(40)  2004 m. balandžio 8 d. administraciniame susitarime apsiribojama strateginės informacijos mainais; jame aiškiai neaprėpiamas keitimasis asmens duomenimis, dėl kurio Europolas ir OLAF turėtų tartis atskirai.

40

(41)  Europolo sprendimas, 22 straipsnio 3 dalis, 14 išnaša.

41

(42)  Europolo sprendimas, 22 straipsnio 2 dalis, žr. 14 išnašą: „Europolas su 1 dalyje nurodytais subjektais sudaro susitarimus arba darbinius susitarimus“ (kaip antai Eurojustu, OLAF, Frontex, CEPOL, ECB ir EMCDDA).

42

---

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/20

---

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo pasiūlymo

2011/C 279/03

EUROPOS DUOMENŲ APSAUGOS PRIEŽIŪROS PAREIGŪNAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius,

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (2), ypač į jo 41 straipsnį,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I.   ĮVADAS

| 1. | 2010 m. gruodžio 8 d. Europos Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo pasiūlymą (3) (toliau – pasiūlymas). |
| --- | --- |

1.

2010 m. gruodžio 8 d. Europos Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo pasiūlymą (3) (toliau – pasiūlymas).

| 2. | Komisija nesikonsultavo su EDAPP, nors tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalyje. Veikdamas savo iniciatyva, EDAPP priima šią nuomonę pagal šio reglamento 41 straipsnio 2 dalį. EDAPP žino, kad ši konsultacija yra teikiama vėlyvu teisėkūros proceso etapu. Vis dėlto jis mano, kad šią nuomonę reikia ir yra naudinga pateikti, nes pasiūlymas gali turėti didelę įtaką privatumo teisei ir asmens duomenų apsaugai. Į pasiūlymo preambulę reikėtų įtraukti nuorodą į šią nuomonę. |
| --- | --- |

2.

Komisija nesikonsultavo su EDAPP, nors tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalyje. Veikdamas savo iniciatyva, EDAPP priima šią nuomonę pagal šio reglamento 41 straipsnio 2 dalį. EDAPP žino, kad ši konsultacija yra teikiama vėlyvu teisėkūros proceso etapu. Vis dėlto jis mano, kad šią nuomonę reikia ir yra naudinga pateikti, nes pasiūlymas gali turėti didelę įtaką privatumo teisei ir asmens duomenų apsaugai. Į pasiūlymo preambulę reikėtų įtraukti nuorodą į šią nuomonę.

| 3. | Pagrindinis pasiūlymo tikslas – neleisti manipuliuoti rinka ir naudotis viešai neatskleista informacija didmeninėse energijos (dujų ir elektros) rinkose. Rinkos vientisumas ir didmeninių rinkų, kuriose dujas ir elektrą gaminančios įmonės parduoda energiją prekiautojams, skaidrumas yra pagrindiniai galutinės vartotojų mokamos kainos veiksniai. |
| --- | --- |

3.

Pagrindinis pasiūlymo tikslas – neleisti manipuliuoti rinka ir naudotis viešai neatskleista informacija didmeninėse energijos (dujų ir elektros) rinkose. Rinkos vientisumas ir didmeninių rinkų, kuriose dujas ir elektrą gaminančios įmonės parduoda energiją prekiautojams, skaidrumas yra pagrindiniai galutinės vartotojų mokamos kainos veiksniai.

| 4. | Šiuo tikslu pasiūlymu siekiama nustatyti išsamias ES lygmens taisykles norint neleisti prekiautojams naudotis viešai neatskleista informacija ir manipuliuoti rinka dirbtinai padarant kainas didesnes nei jos galėtų būti atsižvelgiant į energijos prieinamumą, gamybos sąnaudas, energijos laikymo ir gabenimo pajėgumus. Pasiūlytomis taisyklėmis visų pirma draudžiama:






  — | naudotis viešai neatskleista informacija parduodant ar perkant energiją didmeninės rinkos lygmeniu; išskirtinę ir kainai įtakos turinčią informaciją reikėtų atskleisti prieš pradedant prekiauti, |
| --- | --- | --- |

4.

Šiuo tikslu pasiūlymu siekiama nustatyti išsamias ES lygmens taisykles norint neleisti prekiautojams naudotis viešai neatskleista informacija ir manipuliuoti rinka dirbtinai padarant kainas didesnes nei jos galėtų būti atsižvelgiant į energijos prieinamumą, gamybos sąnaudas, energijos laikymo ir gabenimo pajėgumus. Pasiūlytomis taisyklėmis visų pirma draudžiama:

—

naudotis viešai neatskleista informacija parduodant ar perkant energiją didmeninės rinkos lygmeniu; išskirtinę ir kainai įtakos turinčią informaciją reikėtų atskleisti prieš pradedant prekiauti,

| — | vykdyti operacijas, kuriomis nurodoma klaidinga arba klaidinanti informacija apie pasiūlą, paklausą ar didmeninės energijos rinkos produktų kainas, ir |
| --- | --- |

—

vykdyti operacijas, kuriomis nurodoma klaidinga arba klaidinanti informacija apie pasiūlą, paklausą ar didmeninės energijos rinkos produktų kainas, ir

| — | skleisti klaidingas naujienas ar gandus, kuriais suteikiama klaidinančios informacijos apie šiuos produktus. |
| --- | --- |

—

skleisti klaidingas naujienas ar gandus, kuriais suteikiama klaidinančios informacijos apie šiuos produktus.

| 5. | Už Europos lygmens rinkos stebėseną siekiant atskleisti galimus šių draudimų pažeidimus bus atsakinga Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) (4). |
| --- | --- |

5.

Už Europos lygmens rinkos stebėseną siekiant atskleisti galimus šių draudimų pažeidimus bus atsakinga Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) (4).

| 6. | Kaip nustatyta pasiūlyme, ACER galės laiku gauti informacijos apie didmeninėse energijos rinkose vykstančias operacijas. Ši informacija apima kainą, parduotą kiekį ir susijusias šalis. Be to, šiais masiškai gaunamais duomenimis bus dalijamasi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, kurios bus atsakingos už įtariamų piktnaudžiavimo atvejų tyrimą. Tarpvalstybinio masto atvejais ACER turės įgaliojimus koordinuoti tyrimus. Nacionalinės valstybių narių reguliavimo institucijos taikys sankcijas. |
| --- | --- |

6.

Kaip nustatyta pasiūlyme, ACER galės laiku gauti informacijos apie didmeninėse energijos rinkose vykstančias operacijas. Ši informacija apima kainą, parduotą kiekį ir susijusias šalis. Be to, šiais masiškai gaunamais duomenimis bus dalijamasi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, kurios bus atsakingos už įtariamų piktnaudžiavimo atvejų tyrimą. Tarpvalstybinio masto atvejais ACER turės įgaliojimus koordinuoti tyrimus. Nacionalinės valstybių narių reguliavimo institucijos taikys sankcijas.

| 7. | Pasiūlymas yra vienas iš daugelio naujų teisės aktų pasiūlymų, kuriais numatoma griežtinti esamus finansų priežiūros susitarimus ir gerinti ES lygmens koordinaciją bei bendradarbiavimą, įskaitant Direktyvą dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (MAD) (5) ir Direktyvą dėl reikalavimų finansinių priemonių rinkoms (MiFID) (6). EDAPP neseniai pateikė pastabas dėl kito neseniai pateikto pasiūlymo (7). |
| --- | --- |

7.

Pasiūlymas yra vienas iš daugelio naujų teisės aktų pasiūlymų, kuriais numatoma griežtinti esamus finansų priežiūros susitarimus ir gerinti ES lygmens koordinaciją bei bendradarbiavimą, įskaitant Direktyvą dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (MAD) (5) ir Direktyvą dėl reikalavimų finansinių priemonių rinkoms (MiFID) (6). EDAPP neseniai pateikė pastabas dėl kito neseniai pateikto pasiūlymo (7).

II.   EDAPP PASTABOS IR REKOMENDACIJOS

| 8. | Pasiūlyme yra keletas nuostatų, susijusių su asmens duomenų apsauga:






  — | 6–8 straipsniai dėl rinkos stebėsenos ir atskaitomybės, |
| --- | --- | --- |

8.

Pasiūlyme yra keletas nuostatų, susijusių su asmens duomenų apsauga:

—

6–8 straipsniai dėl rinkos stebėsenos ir atskaitomybės,

| — | 9 straipsnis dėl „duomenų apsaugos ir funkcinio patikimumo“, |
| --- | --- |

—

9 straipsnis dėl „duomenų apsaugos ir funkcinio patikimumo“,

| — | 10–11 straipsniai dėl tyrimo ir vykdymo bei |
| --- | --- |

—

10–11 straipsniai dėl tyrimo ir vykdymo bei

| — | 14 straipsnis dėl „santykių su trečiosiomis valstybėmis“. |
| --- | --- |

—

14 straipsnis dėl „santykių su trečiosiomis valstybėmis“.

II.1.   Rinkos stebėsena ir atskaitomybė (6–8 straipsniai)

Atitinkamos nuostatos

| 9. | Pasiūlymas yra pagrįstas prielaida, kad norint nustatyti piktnaudžiavimą rinka i) reikalinga veiksmingai veikianti rinkos stebėsenos sistema, kuria naudojantis galima laiku gauti visus operacijų duomenis, ir kad ii) tai turėtų apimti ES lygmens stebėseną. Taigi vadovaudamasi pasiūlytu reglamentu ACER gali rinkti, peržiūrėti ir dalytis (su atitinkamomis nacionalinėmis ir ES institucijomis) dideliu masiškai iš didmeninių energijos rinkų gaunamų duomenų kiekiu. |
| --- | --- |

9.

Pasiūlymas yra pagrįstas prielaida, kad norint nustatyti piktnaudžiavimą rinka i) reikalinga veiksmingai veikianti rinkos stebėsenos sistema, kuria naudojantis galima laiku gauti visus operacijų duomenis, ir kad ii) tai turėtų apimti ES lygmens stebėseną. Taigi vadovaudamasi pasiūlytu reglamentu ACER gali rinkti, peržiūrėti ir dalytis (su atitinkamomis nacionalinėmis ir ES institucijomis) dideliu masiškai iš didmeninių energijos rinkų gaunamų duomenų kiekiu.

| 10. | Konkrečiai kalbant, pasiūlytame reglamente reikalaujama, kad rinkos dalyviai ACER pateiktų didmeninių energijos produktų „operacijų įrašus“. Be to, rinkos dalyviai ACER turi pateikti ne tik operacijų įrašus, bet ir informaciją, susijusią su „elektros energijos ar gamtinių dujų gamybos, laikymo, vartojimo ar perdavimo infrastruktūros pajėgumais“. |
| --- | --- |

10.

Konkrečiai kalbant, pasiūlytame reglamente reikalaujama, kad rinkos dalyviai ACER pateiktų didmeninių energijos produktų „operacijų įrašus“. Be to, rinkos dalyviai ACER turi pateikti ne tik operacijų įrašus, bet ir informaciją, susijusią su „elektros energijos ar gamtinių dujų gamybos, laikymo, vartojimo ar perdavimo infrastruktūros pajėgumais“.

| 11. | Pateiktinos informacijos forma, turinys ir laikas bus nurodyti Komisijos deleguotuosiuose aktuose. |
| --- | --- |

11.

Pateiktinos informacijos forma, turinys ir laikas bus nurodyti Komisijos deleguotuosiuose aktuose.

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 12. | Atsižvelgiant į tai, kad, vadovaujantis pasiūlymu, informacijos, surenkamos šios stebėsenos sistemoje ir naudojantis ataskaitų teikimo procedūra, turinys nustatomas tik deleguotaisiais aktais, neatmestina galimybė, kad bus įtraukta asmens duomenų (tai yra bus įtraukta visa informacija, susijusi su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė nustatyta arba gali būti nustatyta (8)). Vadovaujantis dabartiniais ES teisės aktais, tai leidžiama tik kai tai yra būtina ir proporcinga konkrečiam tikslui (9). Todėl pasiūlytame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, ar stebėsenos tikslais surinktoje operacijų įrašų ir pajėgumų informacijoje gali būti asmens duomenų ir kiek (10). |
| --- | --- |

12.

Atsižvelgiant į tai, kad, vadovaujantis pasiūlymu, informacijos, surenkamos šios stebėsenos sistemoje ir naudojantis ataskaitų teikimo procedūra, turinys nustatomas tik deleguotaisiais aktais, neatmestina galimybė, kad bus įtraukta asmens duomenų (tai yra bus įtraukta visa informacija, susijusi su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė nustatyta arba gali būti nustatyta (8)). Vadovaujantis dabartiniais ES teisės aktais, tai leidžiama tik kai tai yra būtina ir proporcinga konkrečiam tikslui (9). Todėl pasiūlytame reglamente turėtų būti aiškiai nurodyta, ar stebėsenos tikslais surinktoje operacijų įrašų ir pajėgumų informacijoje gali būti asmens duomenų ir kiek (10).

| 13. | Jei numatytas asmens duomenų tvarkymas, gali prireikti imtis konkrečių apsaugos priemonių, pavyzdžiui, susijusių su duomenų saugojimo tikslu, saugojimo laikotarpiu ir potencialiais informacijos gavėjais. Atsižvelgiant į šių duomenų esmę, jų apsaugos priemones reikėtų tiesiogiai išdėstyti pasiūlyto reglamento tekste, o ne deleguotuosiuose aktuose. |
| --- | --- |

13.

Jei numatytas asmens duomenų tvarkymas, gali prireikti imtis konkrečių apsaugos priemonių, pavyzdžiui, susijusių su duomenų saugojimo tikslu, saugojimo laikotarpiu ir potencialiais informacijos gavėjais. Atsižvelgiant į šių duomenų esmę, jų apsaugos priemones reikėtų tiesiogiai išdėstyti pasiūlyto reglamento tekste, o ne deleguotuosiuose aktuose.

| 14. | Jei, priešingai, tvarkyti asmens duomenų nenumatoma (arba jie būtų tvarkomi tik išskirtiniais atvejais ir apsiribojant retais atvejais, kai didmeninis energijos prekiautojas būtų asmuo, o ne juridinis subjektas), tai reikėtų aiškiai apibrėžti pačiame pasiūlyme, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje. |
| --- | --- |

14.

Jei, priešingai, tvarkyti asmens duomenų nenumatoma (arba jie būtų tvarkomi tik išskirtiniais atvejais ir apsiribojant retais atvejais, kai didmeninis energijos prekiautojas būtų asmuo, o ne juridinis subjektas), tai reikėtų aiškiai apibrėžti pačiame pasiūlyme, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje.

II.2.   Duomenų apsauga ir funkcinis patikimumas (9 straipsnis)

Atitinkamos nuostatos

| 15. | 9 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad tvarkydama pagal 7 straipsnį gaunamą informaciją (t. y. operacijų įrašus ir pajėgumų informaciją, surinktą vykdant rinkos stebėseną) ACER „užtikrina konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą“. Be to, 9 straipsnyje nustatyta, kad, „jei reikia“, tvarkydama asmens duomenis pagal 7 straipsnį ACER „vadovausis“ Reglamentu (EB) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

15.

9 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad tvarkydama pagal 7 straipsnį gaunamą informaciją (t. y. operacijų įrašus ir pajėgumų informaciją, surinktą vykdant rinkos stebėseną) ACER „užtikrina konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą“. Be to, 9 straipsnyje nustatyta, kad, „jei reikia“, tvarkydama asmens duomenis pagal 7 straipsnį ACER „vadovausis“ Reglamentu (EB) Nr. 45/2001.

| 16. | Be to, 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ACER „nustato funkcinės rizikos šaltinius ir ją mažina kurdama atitinkamas sistemas, kontrolę ir tvarką“. |
| --- | --- |

16.

Be to, 9 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad ACER „nustato funkcinės rizikos šaltinius ir ją mažina kurdama atitinkamas sistemas, kontrolę ir tvarką“.

| 17. | Galiausiai pagal 9 straipsnio 2 dalį ACER gali viešinti dalį turimos informacijos, „jeigu komerciniu požiūriu neskelbtina informacija apie atskirus rinkos dalyvius ir atskiras operacijas nebus atskleista“. |
| --- | --- |

17.

Galiausiai pagal 9 straipsnio 2 dalį ACER gali viešinti dalį turimos informacijos, „jeigu komerciniu požiūriu neskelbtina informacija apie atskirus rinkos dalyvius ir atskiras operacijas nebus atskleista“.

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 18. | EDAPP pritaria tam, kad 9 straipsnis iš dalies yra skirtas duomenims apsaugoti ir kad pasiūlytame reglamente ACER konkrečiai nurodyta laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

18.

EDAPP pritaria tam, kad 9 straipsnis iš dalies yra skirtas duomenims apsaugoti ir kad pasiūlytame reglamente ACER konkrečiai nurodyta laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001.

a)   Reglamento (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyvos 95/46/EB taikytinumas

| 19. | Tačiau EDAPP pabrėžia, kad Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ACER tvarkant asmens duomenis visada yra taikomas visas remiantis šiuo reglamentu. Todėl pasiūlyme turėtų būti priminta, kad Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 turi būti taikomas ne tik tada, kai ACER tvarko duomenis pagal 7 straipsnį, bet ir visais kitais atvejais, ypač ACER tvarkant duomenis, susijusius su įtariamu piktnaudžiavimu rinka ir (arba) jos pažeidimais pagal 11 straipsnį. Be to, konkrečiau kalbant, EDAPP rekomenduoja vietoje termino „jei reikia“, kuriuo apibūdinamos situacijos, kai ACER turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, vartoti frazę „visada tvarkant asmens duomenis“. |
| --- | --- |

19.

Tačiau EDAPP pabrėžia, kad Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ACER tvarkant asmens duomenis visada yra taikomas visas remiantis šiuo reglamentu. Todėl pasiūlyme turėtų būti priminta, kad Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 turi būti taikomas ne tik tada, kai ACER tvarko duomenis pagal 7 straipsnį, bet ir visais kitais atvejais, ypač ACER tvarkant duomenis, susijusius su įtariamu piktnaudžiavimu rinka ir (arba) jos pažeidimais pagal 11 straipsnį. Be to, konkrečiau kalbant, EDAPP rekomenduoja vietoje termino „jei reikia“, kuriuo apibūdinamos situacijos, kai ACER turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, vartoti frazę „visada tvarkant asmens duomenis“.

| 20. | Be to, reikėtų remtis Direktyva 95/46/EB, nes ji yra taikoma susijusioms nacionalinėms institucijoms tvarkant asmens duomenis. Iš tiesų, kad būtų aiškiau, EDAPP rekomenduoja pasiūlytame reglamente bendrais bruožais užsiminti (bent jau konstatuojamojoje jo dalyje), kad ACER turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, o susijusioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms taikoma Direktyva 95/46/EB. |
| --- | --- |

20.

Be to, reikėtų remtis Direktyva 95/46/EB, nes ji yra taikoma susijusioms nacionalinėms institucijoms tvarkant asmens duomenis. Iš tiesų, kad būtų aiškiau, EDAPP rekomenduoja pasiūlytame reglamente bendrais bruožais užsiminti (bent jau konstatuojamojoje jo dalyje), kad ACER turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 45/2001, o susijusioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms taikoma Direktyva 95/46/EB.

b)   Atskaitingumas

| 21. | EDAPP pritaria reikalavimui, kad ACER turėtų nustatyti funkcinės rizikos šaltinius ir ją mažinti kurdama atitinkamas sistemas, kontrolę ir tvarką. Siekiant toliau stiprinti atskaitingumo principą (11), jei duomenų tvarkymo reikšmė yra didelė, pasiūlytame reglamente turėtų būti konkretus reikalavimas ACER nustatyti aiškią atskaitingumo sistemą, kuria būtų užtikrinama duomenų apsauga ir pateikiami jos įrodymai. Šią aiškią ACER sukurtą sistemą turėtų sudaryti tokie elementai,






  — | duomenų apsaugos politikos patvirtinimas ir atnaujinimas, jei reikia, remiantis poveikio vertinimu (į kurį taip pat būtų įtrauktas pavojaus duomenų saugumui vertinimas); be to, į šią duomenų apsaugos politiką reikėtų įtraukti apsaugos planą, |
| --- | --- | --- |

21.

EDAPP pritaria reikalavimui, kad ACER turėtų nustatyti funkcinės rizikos šaltinius ir ją mažinti kurdama atitinkamas sistemas, kontrolę ir tvarką. Siekiant toliau stiprinti atskaitingumo principą (11), jei duomenų tvarkymo reikšmė yra didelė, pasiūlytame reglamente turėtų būti konkretus reikalavimas ACER nustatyti aiškią atskaitingumo sistemą, kuria būtų užtikrinama duomenų apsauga ir pateikiami jos įrodymai. Šią aiškią ACER sukurtą sistemą turėtų sudaryti tokie elementai,

—

duomenų apsaugos politikos patvirtinimas ir atnaujinimas, jei reikia, remiantis poveikio vertinimu (į kurį taip pat būtų įtrauktas pavojaus duomenų saugumui vertinimas); be to, į šią duomenų apsaugos politiką reikėtų įtraukti apsaugos planą,

| — | periodinių auditų atlikimas siekiant įvertinti, ar duomenų apsaugos politika yra toliau tinkama ir ar jos laikomasi (įskaitant apsaugos plano auditą), ir |
| --- | --- |

—

periodinių auditų atlikimas siekiant įvertinti, ar duomenų apsaugos politika yra toliau tinkama ir ar jos laikomasi (įskaitant apsaugos plano auditą), ir

| — | šių auditų viešinimas (bent dalinis) siekiant suinteresuotuosius subjektus užtikrinti, kad laikomasi duomenų apsaugos reikalavimų, ir |
| --- | --- |

—

šių auditų viešinimas (bent dalinis) siekiant suinteresuotuosius subjektus užtikrinti, kad laikomasi duomenų apsaugos reikalavimų, ir

| — | pranešimai apie duomenų tvarkymo pažeidimus ir kitus duomenų apsaugos incidentus Komisijos DAP, nukentėjusiems duomenų subjektams ir, kai reikia, kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir institucijoms (12). |
| --- | --- |

—

pranešimai apie duomenų tvarkymo pažeidimus ir kitus duomenų apsaugos incidentus Komisijos DAP, nukentėjusiems duomenų subjektams ir, kai reikia, kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir institucijoms (12).

| 22. | Be to, tokie patys reikalavimai turėtų būti taikomi nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir kitoms susijusioms ES institucijoms. |
| --- | --- |

22.

Be to, tokie patys reikalavimai turėtų būti taikomi nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir kitoms susijusioms ES institucijoms.

c)   ACER skelbiama informacija

| 23. | Atsižvelgdamas į 9 straipsnio 2 dalies reikalavimą ACER viešinti dalį turimos informacijos, EDAPP supranta, kad šios nuostatos tikslas nėra leisti ACER skelbti duomenis siekiant „nurodyti ir sugėdyti“ ar viešai atskleisti įmonių ir asmenų nusižengimus. |
| --- | --- |

23.

Atsižvelgdamas į 9 straipsnio 2 dalies reikalavimą ACER viešinti dalį turimos informacijos, EDAPP supranta, kad šios nuostatos tikslas nėra leisti ACER skelbti duomenis siekiant „nurodyti ir sugėdyti“ ar viešai atskleisti įmonių ir asmenų nusižengimus.

| 24. | Taigi pasiūlyme nenurodyta, ar siekiama viešai atskleisti kokius nors asmens duomenis. Todėl, siekiant išvengti neaiškumų, pasiūlytame reglamente reikėtų konkrečiai nurodyti, kad skelbiamoje informacijoje nėra jokių asmens duomenų, arba patikslinti, kokius asmens duomenis galima atskleisti, jei apskritai reikia tai daryti. |
| --- | --- |

24.

Taigi pasiūlyme nenurodyta, ar siekiama viešai atskleisti kokius nors asmens duomenis. Todėl, siekiant išvengti neaiškumų, pasiūlytame reglamente reikėtų konkrečiai nurodyti, kad skelbiamoje informacijoje nėra jokių asmens duomenų, arba patikslinti, kokius asmens duomenis galima atskleisti, jei apskritai reikia tai daryti.

| 25. | Jei skelbiami bet kokie asmens duomenys, reikia atidžiai apsvarstyti atskleidimo (pvz., skaidrumo tikslais) poreikį ir palyginti jį su kitais aspektais, pavyzdžiui, poreikiu apginti privatumo teises ir susijusių asmenų asmens duomenų apsauga. |
| --- | --- |

25.

Jei skelbiami bet kokie asmens duomenys, reikia atidžiai apsvarstyti atskleidimo (pvz., skaidrumo tikslais) poreikį ir palyginti jį su kitais aspektais, pavyzdžiui, poreikiu apginti privatumo teises ir susijusių asmenų asmens duomenų apsauga.

| 26. | Taigi visada prieš atskleidžiant duomenis reikėtų įvertinti proporcingumą, atsižvelgiant į kriterijus, kuriuos Europos Teisingumo Teismas nustatė nagrinėdamas Schecke bylą (13). Šioje byloje ETT pabrėžė, kad leidžiančios nukrypti nuostatos ir apribojimai, susiję su asmens duomenų apsauga, turi būti taikomi tik tiek, kiek tai yra reikalinga. ETT toliau teigė, jog Europos institucijos turėtų išnagrinėti įvairius informacijos skelbimo metodus, kad išsiaiškintų, kuris iš jų atitinka skelbimo tikslą ir kuriuo mažiausiai pažeidžiamos duomenų subjekto asmeninio gyvenimo teisės ir duomenų apsauga. |
| --- | --- |

26.

Taigi visada prieš atskleidžiant duomenis reikėtų įvertinti proporcingumą, atsižvelgiant į kriterijus, kuriuos Europos Teisingumo Teismas nustatė nagrinėdamas Schecke bylą (13). Šioje byloje ETT pabrėžė, kad leidžiančios nukrypti nuostatos ir apribojimai, susiję su asmens duomenų apsauga, turi būti taikomi tik tiek, kiek tai yra reikalinga. ETT toliau teigė, jog Europos institucijos turėtų išnagrinėti įvairius informacijos skelbimo metodus, kad išsiaiškintų, kuris iš jų atitinka skelbimo tikslą ir kuriuo mažiausiai pažeidžiamos duomenų subjekto asmeninio gyvenimo teisės ir duomenų apsauga.

II.3.   Įgaliojimai atlikti tyrimus (10 straipsnis)

Atitinkamos nuostatos

| 27. | Pasiūlyme numatyta, kad atlikus rinkos stebėseną ir įtarus piktnaudžiavimą rinka bus atliekamas tyrimas ir gali būti taikomos atitinkamos sankcijos. Visų pirma pagal 10 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad valstybės narės nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteiktų būtinus įgaliojimus atlikti tyrimus siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos reglamento nuostatos dėl naudojimosi viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (14). |
| --- | --- |

27.

Pasiūlyme numatyta, kad atlikus rinkos stebėseną ir įtarus piktnaudžiavimą rinka bus atliekamas tyrimas ir gali būti taikomos atitinkamos sankcijos. Visų pirma pagal 10 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad valstybės narės nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteiktų būtinus įgaliojimus atlikti tyrimus siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos reglamento nuostatos dėl naudojimosi viešai neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka (14).

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 28. | EDAPP pritaria 10 straipsnio 1 dalies patikslinimui, kad i) įgaliojimais atlikti tyrimus bus naudojamasi (tik) siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos reglamento nuostatos dėl naudojimosi viešai neatskleista informacija bei manipuliavimo rinka (3 ir 4 straipsniai) ir kad ii) šiais įgaliojimais būtų naudojamasi proporcingai. |
| --- | --- |

28.

EDAPP pritaria 10 straipsnio 1 dalies patikslinimui, kad i) įgaliojimais atlikti tyrimus bus naudojamasi (tik) siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos reglamento nuostatos dėl naudojimosi viešai neatskleista informacija bei manipuliavimo rinka (3 ir 4 straipsniai) ir kad ii) šiais įgaliojimais būtų naudojamasi proporcingai.

| 29. | Taigi pasiūlymu turėtų būti labiau užtikrintas teisinis aiškumas ir tinkamas asmens duomenų apsaugos lygis. Kaip nurodyta toliau, yra dvi pagrindinės problemos dėl pasiūlyto 10 straipsnio teksto. Pirma, 10 straipsnyje nepakankamai aiškiai nurodytas įgaliojimų atlikti tyrimus mastas; pavyzdžiui, nepakankamai aišku, ar galima reikalauti privačių telefono skambučių įrašų ir atlikti patikrinimus vietoje asmens namuose. Antra, 10 straipsnyje taip pat nenurodytos būtinos procedūrinės apsaugos priemonės, taikytinos siekiant išvengti nepagrįsto kišimosi į privatumą ar netinkamo duomenų naudojimo; pavyzdžiui, nereikalaujama teisminės institucijos orderio. |
| --- | --- |

29.

Taigi pasiūlymu turėtų būti labiau užtikrintas teisinis aiškumas ir tinkamas asmens duomenų apsaugos lygis. Kaip nurodyta toliau, yra dvi pagrindinės problemos dėl pasiūlyto 10 straipsnio teksto. Pirma, 10 straipsnyje nepakankamai aiškiai nurodytas įgaliojimų atlikti tyrimus mastas; pavyzdžiui, nepakankamai aišku, ar galima reikalauti privačių telefono skambučių įrašų ir atlikti patikrinimus vietoje asmens namuose. Antra, 10 straipsnyje taip pat nenurodytos būtinos procedūrinės apsaugos priemonės, taikytinos siekiant išvengti nepagrįsto kišimosi į privatumą ar netinkamo duomenų naudojimo; pavyzdžiui, nereikalaujama teisminės institucijos orderio.

| 30. | Ir įgaliojimų atlikti tyrimus mastas, ir būtinos apsaugos priemonės, matyt, paliktos nustatyti nacionalinėje teisėje. Iš tiesų pagal 10 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi daug galimybių rinktis, nes joje nustatyta, kad įgaliojimus atlikti tyrimus galima vykdyti „a) tiesiogiai, b) bendradarbiaujant su kitomis institucijomis ar rinkos įmonėmis arba c) pagal prašymą kompetentingoms teisminėms institucijoms“. Taigi valstybės gali elgtis skirtingai, pavyzdžiui, spręsdamos, kada ir kokiomis aplinkybėmis reikalingas teisminės institucijos orderis. |
| --- | --- |

30.

Ir įgaliojimų atlikti tyrimus mastas, ir būtinos apsaugos priemonės, matyt, paliktos nustatyti nacionalinėje teisėje. Iš tiesų pagal 10 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi daug galimybių rinktis, nes joje nustatyta, kad įgaliojimus atlikti tyrimus galima vykdyti „a) tiesiogiai, b) bendradarbiaujant su kitomis institucijomis ar rinkos įmonėmis arba c) pagal prašymą kompetentingoms teisminėms institucijoms“. Taigi valstybės gali elgtis skirtingai, pavyzdžiui, spręsdamos, kada ir kokiomis aplinkybėmis reikalingas teisminės institucijos orderis.

| 31. | Kai kuriuose nacionalinės teisės aktuose jau gali būti nustatytos atitinkamos procedūrinės ir duomenų apsaugos priemonės, tačiau, siekiant užtikrinti duomenų subjektams teisinį aiškumą, pasiūlytame reglamente reikėtų pateikti konkrečius paaiškinimus ir išdėstyti konkrečius būtiniausius ES lygmens procedūrinių ir apsaugos priemonių reikalavimus, kaip bus aptarta toliau. |
| --- | --- |

31.

Kai kuriuose nacionalinės teisės aktuose jau gali būti nustatytos atitinkamos procedūrinės ir duomenų apsaugos priemonės, tačiau, siekiant užtikrinti duomenų subjektams teisinį aiškumą, pasiūlytame reglamente reikėtų pateikti konkrečius paaiškinimus ir išdėstyti konkrečius būtiniausius ES lygmens procedūrinių ir apsaugos priemonių reikalavimus, kaip bus aptarta toliau.

| 32. | Apskritai EDAPP pabrėžia, kad kai ES teisės aktuose valstybėms narėms nurodyta imtis pagrindinėms teisėms (pavyzdžiui, teisei į privatumą ir asmens duomenų apsaugą) poveikį turinčių nacionalinio lygmens priemonių, teisės aktuose taip pat turėtų būti nurodyta vienu metu taikyti veiksmingas priemones ir ribojamąsias priemones siekiant užtikrinti pagrindinių teisių, kurioms kyla pavojus, apsaugą. Kitaip tariant, remiantis geriausia patirtimi, reikėtų suderinti ne tik priemones, kuriomis potencialiai galima pažeisti privatumą, pavyzdžiui, įgaliojimus atlikti tyrimus, bet ir atitinkamas procedūrines ir duomenų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

32.

Apskritai EDAPP pabrėžia, kad kai ES teisės aktuose valstybėms narėms nurodyta imtis pagrindinėms teisėms (pavyzdžiui, teisei į privatumą ir asmens duomenų apsaugą) poveikį turinčių nacionalinio lygmens priemonių, teisės aktuose taip pat turėtų būti nurodyta vienu metu taikyti veiksmingas priemones ir ribojamąsias priemones siekiant užtikrinti pagrindinių teisių, kurioms kyla pavojus, apsaugą. Kitaip tariant, remiantis geriausia patirtimi, reikėtų suderinti ne tik priemones, kuriomis potencialiai galima pažeisti privatumą, pavyzdžiui, įgaliojimus atlikti tyrimus, bet ir atitinkamas procedūrines ir duomenų apsaugos priemones.

| 33. | Taikant šį metodą būtų galima išvengti pernelyg didelių nacionalinio lygmens skirtumų ir užtikrinti didesnę bei vienodesnę asmens duomenų apsaugą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

33.

Taikant šį metodą būtų galima išvengti pernelyg didelių nacionalinio lygmens skirtumų ir užtikrinti didesnę bei vienodesnę asmens duomenų apsaugą visoje Europos Sąjungoje.

| 34. | Jei būtiniausių apsaugos priemonių suderinti šiuo etapu negalima, EDAPP rekomenduoja į pasiūlytą reglamentą įtraukti bent jau konkretų reikalavimą, kad valstybės narės priimtų įgyvendinimo priemones būtinoms procedūrinėms ir duomenų apsaugos priemonėms užtikrinti. Tai ypač svarbu, nes pasirinkta teisinės priemonės forma yra reglamentas, kuris tiesiogiai taikomas ir kuriam įgyvendinti valstybės narės paprastai neturi taikyti jokių kitų įgyvendinimo priemonių. |
| --- | --- |

34.

Jei būtiniausių apsaugos priemonių suderinti šiuo etapu negalima, EDAPP rekomenduoja į pasiūlytą reglamentą įtraukti bent jau konkretų reikalavimą, kad valstybės narės priimtų įgyvendinimo priemones būtinoms procedūrinėms ir duomenų apsaugos priemonėms užtikrinti. Tai ypač svarbu, nes pasirinkta teisinės priemonės forma yra reglamentas, kuris tiesiogiai taikomas ir kuriam įgyvendinti valstybės narės paprastai neturi taikyti jokių kitų įgyvendinimo priemonių.

II.4.   Patikrinimai vietoje (10 straipsnio 2 dalies c punktas)

Atitinkamos nuostatos

| 35. | Pasiūlyme nustatyta, kad į nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteikiamus įgaliojimus reikia konkrečiai įtraukti įgaliojimus atlikti patikrinimus vietoje (10 straipsnio 2 dalies c punktas). |
| --- | --- |

35.

Pasiūlyme nustatyta, kad į nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteikiamus įgaliojimus reikia konkrečiai įtraukti įgaliojimus atlikti patikrinimus vietoje (10 straipsnio 2 dalies c punktas).

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 36. | Neaišku, ar būtų tikrinama tik rinkos dalyvio įmonės nuosavybė (patalpos, žemės valdos ir transporto priemonės), ar taip pat galima tikrinti asmenų privačią nuosavybę (patalpas, žemės valdas ar transporto priemones). Be to, neaišku, ar galima atlikti patikrinimus iš anksto neįspėjus (netikėtus patikrinimus). |
| --- | --- |

36.

Neaišku, ar būtų tikrinama tik rinkos dalyvio įmonės nuosavybė (patalpos, žemės valdos ir transporto priemonės), ar taip pat galima tikrinti asmenų privačią nuosavybę (patalpas, žemės valdas ar transporto priemones). Be to, neaišku, ar galima atlikti patikrinimus iš anksto neįspėjus (netikėtus patikrinimus).

| 37. | Jei Komisija numatys reikalavimą, kad valstybės narės leistų reguliavimo institucijoms atlikti asmenų privačios nuosavybės patikrinimus vietoje arba atlikti netikėtus patikrinimus, visų pirma tai reikėtų aiškiai nurodyti. |
| --- | --- |

37.

Jei Komisija numatys reikalavimą, kad valstybės narės leistų reguliavimo institucijoms atlikti asmenų privačios nuosavybės patikrinimus vietoje arba atlikti netikėtus patikrinimus, visų pirma tai reikėtų aiškiai nurodyti.

| 38. | Antra, EDAPP taip pat pabrėžia, kad privačios nuosavybės patikrinimų vietoje (pavyzdžiui, privačiuose asmens namuose) proporcingumas tikrai nėra akivaizdus ir, jei jis numatomas, jį reikėtų konkrečiai pagrįsti. |
| --- | --- |

38.

Antra, EDAPP taip pat pabrėžia, kad privačios nuosavybės patikrinimų vietoje (pavyzdžiui, privačiuose asmens namuose) proporcingumas tikrai nėra akivaizdus ir, jei jis numatomas, jį reikėtų konkrečiai pagrįsti.

| 39. | Trečia, šiuo atveju gali prireikti ir papildomų apsaugos priemonių, ypač atsižvelgiant į sąlygas, kuriomis galima atlikti tokius patikrinimus. Pavyzdžiui, pasiūlyme, be apribojimų turėtų būti nurodyta, jog patikrinimus vietoje asmens namuose galima atlikti tik tada, jei yra pagrįstas ir konkretus įtarimas, kad įrodymai, kurie yra svarbūs norint įrodyti šiurkštų reglamento 3 ir 4 straipsnių (t. y. nuostatų dėl draudimo naudotis viešai neatskleista informacija ir manipuliuoti rinka) pažeidimą, yra laikomi konkrečiuose namuose. Be to, svarbu, kad pasiūlyme būtų reikalaujama gauti teisminės institucijos orderį visose valstybėse narėse (15). |
| --- | --- |

39.

Trečia, šiuo atveju gali prireikti ir papildomų apsaugos priemonių, ypač atsižvelgiant į sąlygas, kuriomis galima atlikti tokius patikrinimus. Pavyzdžiui, pasiūlyme, be apribojimų turėtų būti nurodyta, jog patikrinimus vietoje asmens namuose galima atlikti tik tada, jei yra pagrįstas ir konkretus įtarimas, kad įrodymai, kurie yra svarbūs norint įrodyti šiurkštų reglamento 3 ir 4 straipsnių (t. y. nuostatų dėl draudimo naudotis viešai neatskleista informacija ir manipuliuoti rinka) pažeidimą, yra laikomi konkrečiuose namuose. Be to, svarbu, kad pasiūlyme būtų reikalaujama gauti teisminės institucijos orderį visose valstybėse narėse (15).

| 40. | Ketvirta, siekiant užtikrinti proporcingumą ir išvengti pernelyg didelio kišimosi į privatų gyvenimą, patikrinimams privačiuose namuose, apie kuriuos nepranešama, turėtų būti taikoma papildoma sąlyga, kad pranešus apie apsilankymą įrodymai greičiausiai būtų sunaikinti arba sugadinti. Pasiūlytame reglamente reikėtų tai aiškiai numatyti. |
| --- | --- |

40.

Ketvirta, siekiant užtikrinti proporcingumą ir išvengti pernelyg didelio kišimosi į privatų gyvenimą, patikrinimams privačiuose namuose, apie kuriuos nepranešama, turėtų būti taikoma papildoma sąlyga, kad pranešus apie apsilankymą įrodymai greičiausiai būtų sunaikinti arba sugadinti. Pasiūlytame reglamente reikėtų tai aiškiai numatyti.

II.5.   Įgaliojimai reikalauti „esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų“ (10 straipsnio 2 dalies d punktas)

Atitinkamos nuostatos

| 41. | 10 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyta, kad į nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimus taip pat reikėtų konkrečiai įtraukti įgaliojimus „reikalauti esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų“. |
| --- | --- |

41.

10 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyta, kad į nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimus taip pat reikėtų konkrečiai įtraukti įgaliojimus „reikalauti esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų“.

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 42. | EDAPP supranta telefonų skambučių ir duomenų srauto įrašų reikšmę naudojimosi viešai neatskleista informacija atvejais, ypač siekiant nustatyti viešai neatskleistos informacijos turėtojų ir prekiautojų ryšius. Taigi šių įgaliojimų mastas nepakankamai aiškus ir nėra numatytų tinkamų procedūrinių ir duomenų apsaugos priemonių. Todėl EDAPP rekomenduoja patikslinti pasiūlymą, kaip aptariama toliau. Ypač svarbu atsižvelgti į šias problemas: |
| --- | --- |

42.

EDAPP supranta telefonų skambučių ir duomenų srauto įrašų reikšmę naudojimosi viešai neatskleista informacija atvejais, ypač siekiant nustatyti viešai neatskleistos informacijos turėtojų ir prekiautojų ryšius. Taigi šių įgaliojimų mastas nepakankamai aiškus ir nėra numatytų tinkamų procedūrinių ir duomenų apsaugos priemonių. Todėl EDAPP rekomenduoja patikslinti pasiūlymą, kaip aptariama toliau. Ypač svarbu atsižvelgti į šias problemas:

a)   Kokio pobūdžio telefonų skambučių ir duomenų srauto įrašų galima reikalauti?

| 43. | Siekiant teisinio apibrėžtumo, pasiūlyme pirmiausia turėtų būti paaiškinta, kokio pobūdžio įrašų, kai reikia, institucijos gali reikalauti. |
| --- | --- |

43.

Siekiant teisinio apibrėžtumo, pasiūlyme pirmiausia turėtų būti paaiškinta, kokio pobūdžio įrašų, kai reikia, institucijos gali reikalauti.

| 44. | Pasiūlyme įgaliojimų atlikti tyrimus mastas turėtų būti konkrečiai apribotas ir apimti i) telefono skambučių, e. laiškų ir kitų duomenų srauto įrašų, kuriuos prekiautojai įprastai ir teisėtai renka verslo tikslais operacijoms įrodyti, turinį ir b) srauto duomenis (pavyzdžiui, kas skambino ar siuntė informaciją, kam ir kada), kuriuos jau galima gauti iš susijusių rinkos dalyvių (prekiautojų). |
| --- | --- |

44.

Pasiūlyme įgaliojimų atlikti tyrimus mastas turėtų būti konkrečiai apribotas ir apimti i) telefono skambučių, e. laiškų ir kitų duomenų srauto įrašų, kuriuos prekiautojai įprastai ir teisėtai renka verslo tikslais operacijoms įrodyti, turinį ir b) srauto duomenis (pavyzdžiui, kas skambino ar siuntė informaciją, kam ir kada), kuriuos jau galima gauti iš susijusių rinkos dalyvių (prekiautojų).

| 45. | Be to, pasiūlyme taip pat turėtų būti nurodyta, kad įrašus reikia rinkti teisėtais tikslais ir laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų, įskaitant atitinkamos informacijos teikimą duomenų subjektams pagal Direktyvos 95/46/EB 10 ir 11 straipsnius. |
| --- | --- |

45.

Be to, pasiūlyme taip pat turėtų būti nurodyta, kad įrašus reikia rinkti teisėtais tikslais ir laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų, įskaitant atitinkamos informacijos teikimą duomenų subjektams pagal Direktyvos 95/46/EB 10 ir 11 straipsnius.

b)   Kam taikoma išlyga „esamas“?

| 46. | EDAPP pritaria tam, kad šie įgaliojimai taikomi tik „esamiems“ įrašams ir todėl nenurodoma naudojantis reguliavimo institucijų įgaliojimais įpareigoti prekiautoją ar trečiąją šalį konkrečiai sustabdyti, stebėti, įrašyti telefonų skambučių ar duomenų srauto tyrimo tikslais. |
| --- | --- |

46.

EDAPP pritaria tam, kad šie įgaliojimai taikomi tik „esamiems“ įrašams ir todėl nenurodoma naudojantis reguliavimo institucijų įgaliojimais įpareigoti prekiautoją ar trečiąją šalį konkrečiai sustabdyti, stebėti, įrašyti telefonų skambučių ar duomenų srauto tyrimo tikslais.

| 47. | Tačiau siekiant išvengti bet kokių neaiškumų, šį siekį reikėtų patikslinti, bent jau konstatuojamoje pasiūlymo dalyje. Neturėtų likti jokio pagrindo pasiūlyto reglamento interpretacijoms, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų teisinį pagrindą nutraukti, stebėti, įrašyti telefonų skambučius ar duomenų perdavimus tiek slaptai ar atvirai, tiek su orderiu ar be jo. |
| --- | --- |

47.

Tačiau siekiant išvengti bet kokių neaiškumų, šį siekį reikėtų patikslinti, bent jau konstatuojamoje pasiūlymo dalyje. Neturėtų likti jokio pagrindo pasiūlyto reglamento interpretacijoms, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų teisinį pagrindą nutraukti, stebėti, įrašyti telefonų skambučius ar duomenų perdavimus tiek slaptai ar atvirai, tiek su orderiu ar be jo.

c)   Ar galima reikalauti ir telefonų pokalbių, ir duomenų srauto turinio, ar tik srauto duomenų?

| 48. | Pasiūlymo tekste kalbama apie „esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašus“. Nepakankamai aišku, ar gali prireikti ir esamų duomenų bei telefono pokalbių turinio, ir srauto duomenų (pvz., kas skambimo ar siuntė informaciją, kam ir kada). |
| --- | --- |

48.

Pasiūlymo tekste kalbama apie „esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašus“. Nepakankamai aišku, ar gali prireikti ir esamų duomenų bei telefono pokalbių turinio, ir srauto duomenų (pvz., kas skambimo ar siuntė informaciją, kam ir kada).

| 49. | Pasiūlyto reglamento nuostatose reikėtų tai patikslinti. Kaip nurodyta 43–45 punktuose, reikėtų konkrečiai paaiškinti, kokio pobūdžio įrašų gali būti reikalaujama, be to, pirmiausia reikėtų užtikrinti, kad šie įrašai būtų surenkami laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų. |
| --- | --- |

49.

Pasiūlyto reglamento nuostatose reikėtų tai patikslinti. Kaip nurodyta 43–45 punktuose, reikėtų konkrečiai paaiškinti, kokio pobūdžio įrašų gali būti reikalaujama, be to, pirmiausia reikėtų užtikrinti, kad šie įrašai būtų surenkami laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų.

d)   Ar galima reikalauti įrašų iš interneto paslaugų teikėjų ir telekomunikacijos įmonių?

| 50. | Pasiūlyme turėtų būti nedviprasmiškai patikslinta, iš ko nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti įrašų. Atsižvelgdamas į tai EDAPP supranta, kad 10 straipsnio 2 dalies d punktu nesiekiama leisti nacionalinėms institucijoms reikalauti srauto duomenų iš „viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų“ (16) teikėjų (pavyzdžiui, telefono paslaugų įmonių ar interneto paslaugų teikėjų). |
| --- | --- |

50.

Pasiūlyme turėtų būti nedviprasmiškai patikslinta, iš ko nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti įrašų. Atsižvelgdamas į tai EDAPP supranta, kad 10 straipsnio 2 dalies d punktu nesiekiama leisti nacionalinėms institucijoms reikalauti srauto duomenų iš „viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų“ (16) teikėjų (pavyzdžiui, telefono paslaugų įmonių ar interneto paslaugų teikėjų).

| 51. | Iš tiesų pasiūlyme visiškai neužsimenama apie tokius teikėjus, be to, nevartojamas terminas „srauto duomenys“. Svarbu ir tai, kad jame nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neužsimenama, jog bus naudojamos leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodytos E. privatumo direktyvoje (17), kurioje nustatytas bendrasis principas, kad srauto duomenis toliau tvarkyti galima tik tada, kai reikia abonementams pateikti sąskaitas ir atsiskaityti už tinklų sujungimą. |
| --- | --- |

51.

Iš tiesų pasiūlyme visiškai neužsimenama apie tokius teikėjus, be to, nevartojamas terminas „srauto duomenys“. Svarbu ir tai, kad jame nei tiesiogiai, nei netiesiogiai neužsimenama, jog bus naudojamos leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodytos E. privatumo direktyvoje (17), kurioje nustatytas bendrasis principas, kad srauto duomenis toliau tvarkyti galima tik tada, kai reikia abonementams pateikti sąskaitas ir atsiskaityti už tinklų sujungimą.

| 52. | Siekiant išvengti bet kokių neaiškumų, EDAPP rekomenduoja pasiūlyto reglamento tekste, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje, aiškiai nurodyti, kad jame nėra jokio teisinio pagrindo reikalauti duomenų iš viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų. |
| --- | --- |

52.

Siekiant išvengti bet kokių neaiškumų, EDAPP rekomenduoja pasiūlyto reglamento tekste, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje, aiškiai nurodyti, kad jame nėra jokio teisinio pagrindo reikalauti duomenų iš viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų.

e)   Ar galima reikalauti įrašų iš kitų trečiųjų šalių?

| 53. | Pasiūlyme reikėtų patikslinti, ar nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti įrašų tik iš tiriamo rinkos dalyvio, ar jos taip pat turi įgaliojimus reikalauti įrašų iš trečiųjų šalių (pavyzdžiui, iš šalies, vykdančios operaciją su tiriamu rinkos dalyviu, ar viešbučio, kuriame buvo apsistojęs asmuo, įtariamas pasinaudojęs viešai neatskleista informacija). |
| --- | --- |

53.

Pasiūlyme reikėtų patikslinti, ar nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti įrašų tik iš tiriamo rinkos dalyvio, ar jos taip pat turi įgaliojimus reikalauti įrašų iš trečiųjų šalių (pavyzdžiui, iš šalies, vykdančios operaciją su tiriamu rinkos dalyviu, ar viešbučio, kuriame buvo apsistojęs asmuo, įtariamas pasinaudojęs viešai neatskleista informacija).

f)   Ar galima reikalauti kokių nors privačių įrašų?

| 54. | Galiausiai pasiūlyme taip pat reikėtų patikslinti, ar institucijos gali reikalauti asmenų, pavyzdžiui, darbuotojų ar tiriamo rinkos dalyvio vadovo, privačių įrašų (pavyzdžiui, teksto pranešimų, išsiųstų iš asmeninių mobiliųjų įrenginių, ar namų kompiuteryje saugomos naršymo internete istorijos). |
| --- | --- |

54.

Galiausiai pasiūlyme taip pat reikėtų patikslinti, ar institucijos gali reikalauti asmenų, pavyzdžiui, darbuotojų ar tiriamo rinkos dalyvio vadovo, privačių įrašų (pavyzdžiui, teksto pranešimų, išsiųstų iš asmeninių mobiliųjų įrenginių, ar namų kompiuteryje saugomos naršymo internete istorijos).

| 55. | Privačių įrašų reikalavimo proporcingumas yra abejotinas, o jei jis yra numatytas, jį reikėtų konkrečiai pagrįsti. |
| --- | --- |

55.

Privačių įrašų reikalavimo proporcingumas yra abejotinas, o jei jis yra numatytas, jį reikėtų konkrečiai pagrįsti.

| 56. | Kaip ir vykdant patikrinimus vietoje (žr. 35–41 punktus), pasiūlyme reikėtų nurodyti gauti orderį iš teisminės institucijos ir naudoti kitas konkrečias apsaugos priemones, jei institucijos reikalauja kokių nors privačių įrašų. |
| --- | --- |

56.

Kaip ir vykdant patikrinimus vietoje (žr. 35–41 punktus), pasiūlyme reikėtų nurodyti gauti orderį iš teisminės institucijos ir naudoti kitas konkrečias apsaugos priemones, jei institucijos reikalauja kokių nors privačių įrašų.

II.6.   Pranešimas apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka (11 straipsnis). Tikslo ribojimas ir duomenų saugojimas

Atitinkamos nuostatos

| 57. | Kalbant apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ACER suteiktas svarbus vaidmuo – įspėti nacionalines reguliavimo institucijas apie galimą piktnaudžiavimą rinka ir palengvinti keitimąsi informacija. Siekiant supaprastinti bendradarbiavimą, 11 straipsnio 2 dalyje, be to, nurodyta, kad, pagrįstai įtardamos bet kokį pasiūlyto reglamento pažeidimą, nacionalinės reguliavimo institucijos „kuo aiškiau“ turi pranešti ACER. Be to, kad metodas būtų suderintas, 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog nacionalinės reguliavimo institucijos, kompetentingos finansų institucijos, ACER ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) (18) turi dalytis informacija. |
| --- | --- |

57.

Kalbant apie tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ACER suteiktas svarbus vaidmuo – įspėti nacionalines reguliavimo institucijas apie galimą piktnaudžiavimą rinka ir palengvinti keitimąsi informacija. Siekiant supaprastinti bendradarbiavimą, 11 straipsnio 2 dalyje, be to, nurodyta, kad, pagrįstai įtardamos bet kokį pasiūlyto reglamento pažeidimą, nacionalinės reguliavimo institucijos „kuo aiškiau“ turi pranešti ACER. Be to, kad metodas būtų suderintas, 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta, jog nacionalinės reguliavimo institucijos, kompetentingos finansų institucijos, ACER ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI) (18) turi dalytis informacija.

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 58. | Laikantis tikslo ribojimo principo (19), pasiūlyme turėtų būti aiškiai nurodyta, kad bet kokie pagal pasiūlyto reglamento 11 straipsnį perduodami duomenys (pranešimai apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka) turėtų būti naudojami tik pranešto įtariamo piktnaudžiavimo rinka tyrimo tikslais. Bet kokiu atveju informacija neturėtų būti naudojama su tuo tikslu nesuderinamais tikslais. |
| --- | --- |

58.

Laikantis tikslo ribojimo principo (19), pasiūlyme turėtų būti aiškiai nurodyta, kad bet kokie pagal pasiūlyto reglamento 11 straipsnį perduodami duomenys (pranešimai apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka) turėtų būti naudojami tik pranešto įtariamo piktnaudžiavimo rinka tyrimo tikslais. Bet kokiu atveju informacija neturėtų būti naudojama su tuo tikslu nesuderinamais tikslais.

| 59. | Be to, duomenys neturėtų būti ilgai saugomi. Tai dar svarbiau tais atvejais, kai galima įrodyti, jog pradiniai įtarimai buvo nepagrįsti. Tokiais atvejais reikia konkrečiai pagrįsti tolesnį saugojimą (20). |
| --- | --- |

59.

Be to, duomenys neturėtų būti ilgai saugomi. Tai dar svarbiau tais atvejais, kai galima įrodyti, jog pradiniai įtarimai buvo nepagrįsti. Tokiais atvejais reikia konkrečiai pagrįsti tolesnį saugojimą (20).

| 60. | Taigi pasiūlyme pirmiausia reikėtų nurodyti ilgiausią leistiną saugojimo laikotarpį, kurį ACER ir kiti informacijos gavėjai gali laikyti duomenis, atsižvelgdami į duomenų saugojimo tikslus. Praėjus nurodytam laikotarpiui visus asmens duomenis, susijusius su praneštu įtariamu piktnaudžiavimu rinka, reikėtų ištrinti iš visų gavėjų įrašų, išskyrus atvejus, kai dėl įtariamo piktnaudžiavimo rinka buvo pradėtas konkretus tyrimas ir jis dar tęsiamas. EDAPP mano, kad duomenis reikėtų ištrinti praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo pranešimo apie įtarimą, nebent ilgesnis saugojimo laikotarpis yra aiškiai pagrįstas (21). |
| --- | --- |

60.

Taigi pasiūlyme pirmiausia reikėtų nurodyti ilgiausią leistiną saugojimo laikotarpį, kurį ACER ir kiti informacijos gavėjai gali laikyti duomenis, atsižvelgdami į duomenų saugojimo tikslus. Praėjus nurodytam laikotarpiui visus asmens duomenis, susijusius su praneštu įtariamu piktnaudžiavimu rinka, reikėtų ištrinti iš visų gavėjų įrašų, išskyrus atvejus, kai dėl įtariamo piktnaudžiavimo rinka buvo pradėtas konkretus tyrimas ir jis dar tęsiamas. EDAPP mano, kad duomenis reikėtų ištrinti praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo pranešimo apie įtarimą, nebent ilgesnis saugojimo laikotarpis yra aiškiai pagrįstas (21).

| 61. | Paaiškėjus, kad įtarimai nepagrįsti ir (arba) tyrimas nutraukiamas nesiimant tolesnių veiksmų, pasiūlyme turėtų būti įpareigojimas reguliavimo institucijai, ACER ir bet kuriai kitai šaliai, galinčiai prieiti prie informacijos apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka, greitai informuoti šias šalis, kad jos galėtų atitinkamai atnaujinti savo įrašus (ir (arba) iš karto arba praėjus atitinkamam proporcingam saugojimo laikotarpiui iš savo įrašų ištrinti informaciją apie praneštą įtarimą) (22). |
| --- | --- |

61.

Paaiškėjus, kad įtarimai nepagrįsti ir (arba) tyrimas nutraukiamas nesiimant tolesnių veiksmų, pasiūlyme turėtų būti įpareigojimas reguliavimo institucijai, ACER ir bet kuriai kitai šaliai, galinčiai prieiti prie informacijos apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka, greitai informuoti šias šalis, kad jos galėtų atitinkamai atnaujinti savo įrašus (ir (arba) iš karto arba praėjus atitinkamam proporcingam saugojimo laikotarpiui iš savo įrašų ištrinti informaciją apie praneštą įtarimą) (22).

| 62. | Šiomis nuostatomis turėtų būti užtikrinta, kad nepatvirtinus įtarimų (ar net tiriant toliau) ar nustačius, kad įtarimai nepagrįsti, nenusižengę asmenys pernelyg ilgai nebūtų įtraukti į juodąjį sąrašą ir įtariami (žr. Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio e punktą ir atitinkamą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio e punktą). |
| --- | --- |

62.

Šiomis nuostatomis turėtų būti užtikrinta, kad nepatvirtinus įtarimų (ar net tiriant toliau) ar nustačius, kad įtarimai nepagrįsti, nenusižengę asmenys pernelyg ilgai nebūtų įtraukti į juodąjį sąrašą ir įtariami (žr. Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio e punktą ir atitinkamą Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio e punktą).

II.7.   Duomenų perdavimas trečiosioms valstybėms (14 straipsnis)

Atitinkamos nuostatos

| 63. | Pasiūlyto reglamento 7, 8 ir 11 straipsniuose nustatyta, kad duomenimis ir informacija gali keistis ACER, EVPRI ir valstybių narių institucijos. 14 straipsnyje („Santykiai su trečiosiomis valstybėmis“) teigiama, kad ACER „gali sudaryti administracinius susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų valstybių administracijomis“. Taigi asmens duomenys gali būti perduoti iš ACER ir galbūt taip pat iš EVPRI ir (arba) kitų valstybių narių institucijų tarptautinėms organizacijoms ir trečiųjų valstybių institucijoms. |
| --- | --- |

63.

Pasiūlyto reglamento 7, 8 ir 11 straipsniuose nustatyta, kad duomenimis ir informacija gali keistis ACER, EVPRI ir valstybių narių institucijos. 14 straipsnyje („Santykiai su trečiosiomis valstybėmis“) teigiama, kad ACER „gali sudaryti administracinius susitarimus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų valstybių administracijomis“. Taigi asmens duomenys gali būti perduoti iš ACER ir galbūt taip pat iš EVPRI ir (arba) kitų valstybių narių institucijų tarptautinėms organizacijoms ir trečiųjų valstybių institucijoms.

EDAPP pastabos ir rekomendacijos

| 64. | EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 14 straipsnyje patikslinti, kad asmens duomenis galima perduoti tik pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 9 straipsnį ir Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsnius. Visų pirma tarptautiniai perdavimai bus galimi tik tada, jeigu trečioji valstybė užtikrins atitinkamą apsaugos lygį, o juridiniams asmenims ir asmenims trečiosiose valstybėse, kuriose nėra tinkamos apsaugos, duomenis perduoti galima tik tada, jeigu duomenų valdytojas pateikia tinkamas apsaugos priemones asmenų privatumui bei pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti ir atitinkamoms teisėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

64.

EDAPP rekomenduoja pasiūlymo 14 straipsnyje patikslinti, kad asmens duomenis galima perduoti tik pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 9 straipsnį ir Direktyvos 95/46/EB 25 ir 26 straipsnius. Visų pirma tarptautiniai perdavimai bus galimi tik tada, jeigu trečioji valstybė užtikrins atitinkamą apsaugos lygį, o juridiniams asmenims ir asmenims trečiosiose valstybėse, kuriose nėra tinkamos apsaugos, duomenis perduoti galima tik tada, jeigu duomenų valdytojas pateikia tinkamas apsaugos priemones asmenų privatumui bei pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti ir atitinkamoms teisėms įgyvendinti.

| 65. | EDAPP pabrėžia, kad leidžiančiomis nukrypti nuostatomis (pavyzdžiui, minimomis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 9 straipsnio 6 dalyje ir direktyvos 26 straipsnio 1 dalyje), iš esmės neturėtų būti naudojamasi masiniam, sisteminiam ir (arba) struktūriniam duomenų perdavimui trečiosioms valstybėms pateisinti. |
| --- | --- |

65.

EDAPP pabrėžia, kad leidžiančiomis nukrypti nuostatomis (pavyzdžiui, minimomis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 9 straipsnio 6 dalyje ir direktyvos 26 straipsnio 1 dalyje), iš esmės neturėtų būti naudojamasi masiniam, sisteminiam ir (arba) struktūriniam duomenų perdavimui trečiosioms valstybėms pateisinti.

II.8.   Išankstinė ACER tyrimų koordinavimo veiklos patikra

| 66. | Kai kuriuose su pažeidimais susijusiuose duomenyse, kuriais dalijasi ACER, EVPRI ir įvairios valstybių narių institucijos, gali būti asmens duomenų, pavyzdžiui, įtariamų nusikaltimo vykdytojų ar kitų susijusių asmenų (pvz., liudininkų, apie pažeidimus pranešusių asmenų, darbuotojų ir kitų su prekyba susijusių įmonių vardu veikiančių asmenų) tapatybės. |
| --- | --- |

66.

Kai kuriuose su pažeidimais susijusiuose duomenyse, kuriais dalijasi ACER, EVPRI ir įvairios valstybių narių institucijos, gali būti asmens duomenų, pavyzdžiui, įtariamų nusikaltimo vykdytojų ar kitų susijusių asmenų (pvz., liudininkų, apie pažeidimus pranešusių asmenų, darbuotojų ir kitų su prekyba susijusių įmonių vardu veikiančių asmenų) tapatybės.

| 67. | Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „tvarkymo veiksmus, galinčius kelti konkrečią riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms dėl jų pobūdžio, jų apimties ar tikslų, iš anksto patikrintų Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas“. 27 straipsnio 2 dalyje konkrečiai patvirtinta, kad „tvarkant duomenis, susijusius su „įtariamais pažeidimais“ ir „pažeidimais“, kyla toks pavojus ir todėl reikalinga išankstinė patikra“. Atsižvelgiant į ACER numatytą tyrimų koordinavimo vaidmenį, gali būti, kad ji tvarkys duomenis, susijusius su „įtariamais pažeidimais“, ir dėl to jos veikla bus tikrinama iš anksto (23). |
| --- | --- |

67.

Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad „tvarkymo veiksmus, galinčius kelti konkrečią riziką duomenų subjektų teisėms ir laisvėms dėl jų pobūdžio, jų apimties ar tikslų, iš anksto patikrintų Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas“. 27 straipsnio 2 dalyje konkrečiai patvirtinta, kad „tvarkant duomenis, susijusius su „įtariamais pažeidimais“ ir „pažeidimais“, kyla toks pavojus ir todėl reikalinga išankstinė patikra“. Atsižvelgiant į ACER numatytą tyrimų koordinavimo vaidmenį, gali būti, kad ji tvarkys duomenis, susijusius su „įtariamais pažeidimais“, ir dėl to jos veikla bus tikrinama iš anksto (23).

| 68. | Vykdydamas išankstinio patikrinimo procedūrą, EDAPP gali pateikti ACER nurodymų ir konkrečių rekomendacijų dėl duomenų apsaugos taisyklių laikymosi. Be to, išankstinis ACER veiklos tikrinimas gali turėti pridėtinės vertės, nes reglamente (EB) Nr. 713/2009, kuriuo buvo įsteigta ACER, nėra jokių nurodymų dėl asmens duomenų apsaugos ir dėl jo nebuvo pateikta EDAPP teisinė nuomonė. |
| --- | --- |

68.

Vykdydamas išankstinio patikrinimo procedūrą, EDAPP gali pateikti ACER nurodymų ir konkrečių rekomendacijų dėl duomenų apsaugos taisyklių laikymosi. Be to, išankstinis ACER veiklos tikrinimas gali turėti pridėtinės vertės, nes reglamente (EB) Nr. 713/2009, kuriuo buvo įsteigta ACER, nėra jokių nurodymų dėl asmens duomenų apsaugos ir dėl jo nebuvo pateikta EDAPP teisinė nuomonė.

III.   IŠVADOS

| 69. | Pasiūlyme turėtų būti patikslinta, ar atliekant rinkos stebėseną ir teikiant ataskaitas galima tvarkyti kokius nors asmens duomenis, ir nurodyta, kokios apsaugos priemonės bus taikomos. Jei, priešingai, tvarkyti asmens duomenų nenumatoma (arba jie būtų tvarkomi tik išskirtiniais atvejais ir apsiribojant retais atvejais, kai didmeninis energijos prekiautojas būtų asmuo, o ne juridinis subjektas), tai reikėtų aiškiai apibrėžti pačiame pasiūlyme, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje. |
| --- | --- |

69.

Pasiūlyme turėtų būti patikslinta, ar atliekant rinkos stebėseną ir teikiant ataskaitas galima tvarkyti kokius nors asmens duomenis, ir nurodyta, kokios apsaugos priemonės bus taikomos. Jei, priešingai, tvarkyti asmens duomenų nenumatoma (arba jie būtų tvarkomi tik išskirtiniais atvejais ir apsiribojant retais atvejais, kai didmeninis energijos prekiautojas būtų asmuo, o ne juridinis subjektas), tai reikėtų aiškiai apibrėžti pačiame pasiūlyme, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje.

| 70. | Nuostatas dėl duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir atskaitingumo reikėtų patikslinti ir toliau stiprinti, ypač jei duomenų tvarkymo reikšmė yra didesnė. Komisija turėtų užtikrinti tinkamas kontrolės priemones, skirtas duomenų apsaugai užtikrinti ir įrodymams pateikti („atskaitingumas“). |
| --- | --- |

70.

Nuostatas dėl duomenų apsaugos, duomenų saugumo ir atskaitingumo reikėtų patikslinti ir toliau stiprinti, ypač jei duomenų tvarkymo reikšmė yra didesnė. Komisija turėtų užtikrinti tinkamas kontrolės priemones, skirtas duomenų apsaugai užtikrinti ir įrodymams pateikti („atskaitingumas“).

| 71. | Pasiūlyme turėtų būti patikslinta, ar galima atlikti tik rinkos dalyvio įmonės nuosavybės (patalpų ir transporto priemonių), ar taip pat asmenų privačios nuosavybės (patalpų ir transporto priemonių) patikrinimus vietoje. Antruoju atveju reikėtų aiškiai pagrįsti šių įgaliojimų būtinumą ir proporcingumą, be to, turėtų būti reikalaujama teisminės institucijos orderio ir papildomų apsaugos priemonių. Pasiūlytame reglamente reikėtų tai aiškiai numatyti. |
| --- | --- |

71.

Pasiūlyme turėtų būti patikslinta, ar galima atlikti tik rinkos dalyvio įmonės nuosavybės (patalpų ir transporto priemonių), ar taip pat asmenų privačios nuosavybės (patalpų ir transporto priemonių) patikrinimus vietoje. Antruoju atveju reikėtų aiškiai pagrįsti šių įgaliojimų būtinumą ir proporcingumą, be to, turėtų būti reikalaujama teisminės institucijos orderio ir papildomų apsaugos priemonių. Pasiūlytame reglamente reikėtų tai aiškiai numatyti.

| 72. | Reikėtų patikslinti įgaliojimų reikalauti „esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų“ mastą. Pasiūlyme turėtų būti nedviprasmiškai nurodyta, kokių įrašų galima reikalauti ir iš ko. Pasiūlyto reglamento tekste, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje, reikėtų tiesiogiai paminėti, kad negalima reikalauti jokių duomenų iš viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų. Be to, pasiūlyme taip pat reikėtų patikslinti, ar institucijos gali reikalauti asmenų, pavyzdžiui, darbuotojų ar tiriamo rinkos dalyvio vadovo, privačių įrašų (pavyzdžiui, teksto pranešimų, išsiųstų iš asmeninių mobiliųjų įrenginių, ar naršymo internete namuose istorijos). Pastaruoju atveju reikėtų aiškiai pagrįsti šių įgaliojimų būtinumą ir proporcingumą, be to, pasiūlyme turėtų būti reikalaujama teisminės institucijos orderio. |
| --- | --- |

72.

Reikėtų patikslinti įgaliojimų reikalauti „esamų telefonų skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų“ mastą. Pasiūlyme turėtų būti nedviprasmiškai nurodyta, kokių įrašų galima reikalauti ir iš ko. Pasiūlyto reglamento tekste, bent jau konstatuojamojoje jo dalyje, reikėtų tiesiogiai paminėti, kad negalima reikalauti jokių duomenų iš viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų. Be to, pasiūlyme taip pat reikėtų patikslinti, ar institucijos gali reikalauti asmenų, pavyzdžiui, darbuotojų ar tiriamo rinkos dalyvio vadovo, privačių įrašų (pavyzdžiui, teksto pranešimų, išsiųstų iš asmeninių mobiliųjų įrenginių, ar naršymo internete namuose istorijos). Pastaruoju atveju reikėtų aiškiai pagrįsti šių įgaliojimų būtinumą ir proporcingumą, be to, pasiūlyme turėtų būti reikalaujama teisminės institucijos orderio.

| 73. | Kalbant apie pranešimą apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka, pasiūlyme turėtų būti tiesiogiai nurodyta, kad bet kokie šiuose pranešimuose esantys asmens duomenys turėtų būti naudojami tik pranešto įtariamo piktnaudžiavimo rinka tyrimo tikslais. Praėjus nurodytam laikotarpiui (jei nepagrįsta kitaip, ne daugiau kaip dvejiems metams nuo paskelbimo dienos) visus asmens duomenis, susijusius su praneštu įtariamu piktnaudžiavimu rinka, reikėtų ištrinti iš visų gavėjų įrašų, išskyrus atvejus, kai dėl įtariamo piktnaudžiavimo rinka buvo pradėtas tyrimas ir jis dar tęsiamas (arba paaiškėjo, kad įtarimai pagrįsti ir sėkmingai pradėtas tyrimas). Be to, apsikeitimo informacija šalys viena kitai turėtų išsiųsti informaciją, jei paaiškėja, kad įtarimai nepagrįsti ir (arba) tyrimas nutrauktas nesiimant tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

73.

Kalbant apie pranešimą apie įtariamą piktnaudžiavimą rinka, pasiūlyme turėtų būti tiesiogiai nurodyta, kad bet kokie šiuose pranešimuose esantys asmens duomenys turėtų būti naudojami tik pranešto įtariamo piktnaudžiavimo rinka tyrimo tikslais. Praėjus nurodytam laikotarpiui (jei nepagrįsta kitaip, ne daugiau kaip dvejiems metams nuo paskelbimo dienos) visus asmens duomenis, susijusius su praneštu įtariamu piktnaudžiavimu rinka, reikėtų ištrinti iš visų gavėjų įrašų, išskyrus atvejus, kai dėl įtariamo piktnaudžiavimo rinka buvo pradėtas tyrimas ir jis dar tęsiamas (arba paaiškėjo, kad įtarimai pagrįsti ir sėkmingai pradėtas tyrimas). Be to, apsikeitimo informacija šalys viena kitai turėtų išsiųsti informaciją, jei paaiškėja, kad įtarimai nepagrįsti ir (arba) tyrimas nutrauktas nesiimant tolesnių veiksmų.

| 74. | Kalbant apie asmens duomenų perdavimą trečiosioms valstybėms, pasiūlyme turėtų būti patikslinta, kad iš esmės perduoti informaciją juridiniams asmenims ir asmenims trečiosiose valstybėse, kuriose nėra tinkamos apsaugos, galima tik tada, jeigu duomenų valdytojas pateikia tinkamas apsaugos priemones asmenų privatumui bei pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti ir atitinkamoms teisėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

74.

Kalbant apie asmens duomenų perdavimą trečiosioms valstybėms, pasiūlyme turėtų būti patikslinta, kad iš esmės perduoti informaciją juridiniams asmenims ir asmenims trečiosiose valstybėse, kuriose nėra tinkamos apsaugos, galima tik tada, jeigu duomenų valdytojas pateikia tinkamas apsaugos priemones asmenų privatumui bei pagrindinėms teisėms ir laisvėms apsaugoti ir atitinkamoms teisėms įgyvendinti.

| 75. | ACER turėtų suteikti galimybę EDAPP iš anksto patikrinti savo asmens duomenų tvarkymo veiklą atsižvelgiant į tyrimų koordinavimo aspektą pagal pasiūlyto reglamento 11 straipsnį. |
| --- | --- |

75.

ACER turėtų suteikti galimybę EDAPP iš anksto patikrinti savo asmens duomenų tvarkymo veiklą atsižvelgiant į tyrimų koordinavimo aspektą pagal pasiūlyto reglamento 11 straipsnį.

Priimta Briuselyje 2011 m. birželio 21 d.

Giovanni BUTTARELLI

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno padėjėjas

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31 (toliau – Direktyva 95/46/EB).

1

(2)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1 (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 45/2001).

2

(3)  COM(2010) 726 galutinis.

3

(4)  ACER yra 2010 m. įsteigta Europos Sąjungos institucija. Jos užduotis – padėti nacionalinėms energijos reguliavimo institucijoms ES lygmeniu vykdyti reguliavimo užduotis, atliekamas valstybėse narėse, ir, jei reikia, koordinuoti jų veiksmus.

4

(5)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka), OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

5

(6)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl reikalavimų finansinių priemonių rinkoms, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 85/611/EEB ir 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB ir panaikinama Tarybos direktyva 93/22/EEB, OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

6

(7)  Daugiau informacijos apie susijusius teisės aktų pasiūlymus žr. EDAPP nuomonę dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų, pateiktą 2011 m. balandžio 19 d., ypač 4, 5 dalis ir p. 17–20.

7

(8)  Žr. Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punktą ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 2 straipsnio a punktą.

8

(9)  Žr. Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies c punktą ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio 1 dalies c punktą bei 5 straipsnio b punktą.

9

(10)  Pasiūlymo 9 straipsnio 1 dalyje, kurioje kalbama apie Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, teigiama, kad taip gali būti, tačiau nepateikiama daugiau informacijos. Daugiau apie tai žr. šios nuomonės II.2 skyriuje.

10

(11)  Žr. EDAPP nuomonės dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui („Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“), paskelbto 2011 m. sausio 14 d., 7 skyrių (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

11

(12)  Žr. minėtos 2011 m. sausio 14 d. EDAPP nuomonės 6.3 skyrių.

12

(13)  2010 m. lapkričio 9 d. ETT sprendimas, sujungtos bylos C-92/09 ir C-93/09 (Schecke ir Eifert), visų pirma žr. 81, 65 ir 86 punktus.

13

Schecke ir Eifert

(14)  Svarbu paminėti, kad pasiūlytame reglamente panašūs įgaliojimai atlikti tyrimus ACER nesuteikti. Be to, tokie ACER įgaliojimai nenumatyti 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2009, įsteigiančiame Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą, OL L 211, 2009 8 14, p. 1.

14

(15)  Žr., pavyzdžiui, 1993 m. vasario 25 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo byloje Funke prieš Prancūziją (byla Nr. 82/1991/334/407) 55–57 punktus.

15

Funke prieš Prancūziją

(16)  Žr. 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) 2 straipsnio c punktą, OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

16

(17)  Žr. 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) 6 straipsnio 1 dalį, OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

17

(18)  EVPRI yra nepriklausoma ES institucija, kuri prisideda prie Europos Sąjungos finansų sistemos stabilumo saugojimo, užtikrindama vertybinių popierių rinkų vientisumą, skaidrumą ir tinkamą veikimą bei padidindama investuotojų apsaugą.

18

(19)  Žr. Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punktą ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 4 straipsnio 1 dalies b punktą.

19

(20)  Pavyzdžiui, EDAPP šiuo atveju mini Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą byloje S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę (2008) (2008 m. gruodžio 4 d.), pagal kurį dėl ilgalaikio už baudžiamąjį nusikaltimą nenuteistų asmenų duomenų saugojimo pažeidžiama jų teisė į privatumą pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnį.

20

S. ir Marper

Jungtinę Karalystę (2008)

(21)  Jei įtarimai pagrįsti ir sėkmingai pradėtas tyrimas, pasiūlyme turėtų būti nustatytas konkretus, ne per ilgas, saugojimo laikotarpis baigus tyrimą.

21

(22)  Šią informaciją taip pat reikia pateikti susijusiam duomenų subjektui.

22

(23)  Reikia pažymėti, kad duomenis tvarkančios nacionalinės institucijos taip pat gali būti iš anksto tikrinamos nacionalinių arba regioninių duomenų apsaugos institucijų laikantis nacionalinių teisės aktų, priimtų pagal Direktyvos 95/46/EB 20 straipsnį.

23

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/28

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6349 – Motherson/Cross Industries/Peguform/Wethje)

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 279/04

2011 m. rugsėjo 16 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6349. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6349. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/28

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets)

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 279/05

2011 m. liepos 26 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6218. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32011M6218. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/29

---

Euro kursas (1)

2011 m. rugsėjo 22 d.

2011/C 279/06

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3448 |
| JPY | Japonijos jena | 102,59 |
| DKK | Danijos krona | 7,4458 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87325 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2762 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2275 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,8270 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,878 |
| HUF | Vengrijos forintas | 293,06 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7093 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4863 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3055 |
| TRY | Turkijos lira | 2,4636 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3691 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3894 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,4904 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7185 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7547 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 605,66 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,0754 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,6040 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4845 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 246,50 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,2744 |
| PHP | Filipinų pesas | 58,919 |
| RUB | Rusijos rublis | 43,2059 |
| THB | Tailando batas | 41,379 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,4887 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,6738 |
| INR | Indijos rupija | 66,6720 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3448

JPY

Japonijos jena

102,59

DKK

Danijos krona

7,4458

GBP

Svaras sterlingas

0,87325

SEK

Švedijos krona

9,2762

CHF

Šveicarijos frankas

1,2275

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,8270

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,878

HUF

Vengrijos forintas

293,06

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7093

PLN

Lenkijos zlotas

4,4863

RON

Rumunijos lėja

4,3055

TRY

Turkijos lira

2,4636

AUD

Australijos doleris

1,3691

CAD

Kanados doleris

1,3894

HKD

Honkongo doleris

10,4904

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7185

SGD

Singapūro doleris

1,7547

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 605,66

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,0754

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,6040

HRK

Kroatijos kuna

7,4845

IDR

Indonezijos rupija

12 246,50

MYR

Malaizijos ringitas

4,2744

PHP

Filipinų pesas

58,919

RUB

Rusijos rublis

43,2059

THB

Tailando batas

41,379

BRL

Brazilijos realas

2,4887

MXN

Meksikos pesas

18,6738

INR

Indijos rupija

66,6720

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/30

---

MEDIA 2007 – KŪRIMAS, PLATINIMAS, REKLAMAVIMAS IR MOKYMAS

Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/21/11

Parama vaidybinių, meninės dokumentikos ir animacinių filmų kūrimo projektų (vieno kūrinio projektų, projektų paketų ir II etapo projektų paketų) rengimui

2011/C 279/07

1.   Tikslai ir aprašymas

Šis kvietimas teikti paraiškas skelbiamas remiantis 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo.

Vienas programos tikslų yra remti nepriklausomų kūrėjų bendrovių Europos ir tarptautinėms rinkoms pateikiamų filmų kūrimo projektų (šių kategorijų: vaidybinių, meninės dokumentikos ir animacinių) parengiamuosius darbus.

2.   Remtini pareiškėjai

Šis pranešimas skirtas Europos bendrovėms, kurios savo veikla prisideda prie minėtų tikslų įgyvendinimo, ypač nepriklausomoms televizijos kūrinių kūrimo bendrovėms.

Kandidatai turi būti įsisteigę vienoje iš šių šalių:

| — | 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

27 Europos Sąjungos valstybėse narėse,

| — | EEE šalyse, Šveicarijoje arba Kroatijoje. |
| --- | --- |

—

EEE šalyse, Šveicarijoje arba Kroatijoje.

3.   Remtina veikla

Remiama tokių audiovizualinių kūrinių (filmų ar serialų) parengiamoji veikla:

| — | ne trumpesnės nei 50 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti vaidybinių filmų projektai, |
| --- | --- |

—

ne trumpesnės nei 50 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti vaidybinių filmų projektai,

| — | ne trumpesnės nei 25 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti meninės dokumentikos filmai (vienos serijos trukmė, jeigu tai serijinis projektas), |
| --- | --- |

—

ne trumpesnės nei 25 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti meninės dokumentikos filmai (vienos serijos trukmė, jeigu tai serijinis projektas),

| — | ne trumpesnės nei 24 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti animaciniai projektai. |
| --- | --- |

—

ne trumpesnės nei 24 minučių trukmės komerciniam naudojimui skirti animaciniai projektai.

Neremiama tokia parengiamoji ir gamybinė veikla:

| — | transliacijų įrašai, TV žaidimai, pokalbių laidos, realybės šou arba ugdomosios, mokomosios ir praktinės–šviečiamosios programos, |
| --- | --- |

—

transliacijų įrašai, TV žaidimai, pokalbių laidos, realybės šou arba ugdomosios, mokomosios ir praktinės–šviečiamosios programos,

| — | turizmą skatinantys dokumentiniai filmai, dokumentiniai filmai apie pramoginių laidų kūrimą, reportažai, reportažai apie gyvūnus, naujienų programos ir dokumentinės muilo operos, |
| --- | --- |

—

turizmą skatinantys dokumentiniai filmai, dokumentiniai filmai apie pramoginių laidų kūrimą, reportažai, reportažai apie gyvūnus, naujienų programos ir dokumentinės muilo operos,

| — | projektai, kuriuose tiesiogiai ar netiesiogiai skleidžiamos Europos Sąjungos politikos neatitinkančios mintys, pvz., projektai, prieštaraujantys visuomenės sveikatos apsaugos (dėl alkoholio, tabako ar narkotikų), žmogaus teisių, žmonių saugumo, išraiškos laisvės ir kt. principams, |
| --- | --- |

—

projektai, kuriuose tiesiogiai ar netiesiogiai skleidžiamos Europos Sąjungos politikos neatitinkančios mintys, pvz., projektai, prieštaraujantys visuomenės sveikatos apsaugos (dėl alkoholio, tabako ar narkotikų), žmogaus teisių, žmonių saugumo, išraiškos laisvės ir kt. principams,

| — | smurtą ir (arba) rasizmą skatinantys projektai ir (arba) pornografinio pobūdžio projektai, |
| --- | --- |

—

smurtą ir (arba) rasizmą skatinantys projektai ir (arba) pornografinio pobūdžio projektai,

| — | reklaminio pobūdžio darbai, |
| --- | --- |

—

reklaminio pobūdžio darbai,

| — | institucijų paruošti kūriniai, kuriais reklamuojama tam tikra organizacija arba jos veikla. |
| --- | --- |

—

institucijų paruošti kūriniai, kuriais reklamuojama tam tikra organizacija arba jos veikla.

Kvietime teikti paraiškas 21/11 nustatyti du galutiniai terminai. Kad paraiškai galiotų pirmasis galutinis terminas, paraiška paramai gauti agentūrai turi būti nusiųsta iki 2011 m. lapkričio 25 d. Kad paraiškai galiotų antrasis galutinis terminas, paraiška paramai gauti į agentūrą turi būti nusiųsta nuo 2011 m. lapkričio 26 d. iki 2012 m. balandžio 13 d. (paskutinė kvietimo teikti paraiškas galiojimo diena).

Projektai, kurių paraiškos paramai gauti pateiktos iki pirmojo termino, įgyvendinami ne vėliau nei iki 2014 m. birželio 30 d., o projektai, kurių paraiškos paramai gauti pateiktos laikantis antrojo termino – iki 2014 m. lapkričio 30 d. arba iki projekto įgyvendinimo pradžios (priklausomai nuo to, kuri iš šių dviejų datų yra ankstesnė).

4.   Paramos skyrimo kriterijai

Paraiškos vertinamos pagal 100 taškų sistemą, pagrįstą šiais kriterijais:

Vieno kūrinio projektas

| — | Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (40 taškų):






  — | parengiamųjų darbų strategijos kokybė (10), |
| --- | --- | --- |

—

Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (40 taškų):

—

parengiamųjų darbų strategijos kokybė (10),

| — | parengiamųjų darbų biudžeto nuoseklumas (10), |
| --- | --- |

—

parengiamųjų darbų biudžeto nuoseklumas (10),

| — | finansavimo strategijos kokybė (10), |
| --- | --- |

—

finansavimo strategijos kokybė (10),

| — | platinimo strategijos kokybė (10). |
| --- | --- |

—

platinimo strategijos kokybė (10).

| — | Pateiktam projektui taikomi kriterijai (60 taškų):






  — | projekto kokybė (40), |
| --- | --- | --- |

—

Pateiktam projektui taikomi kriterijai (60 taškų):

—

projekto kokybė (40),

| — | gamybos potencialas ir ekonominis projekto pagrįstumas (10), |
| --- | --- |

—

gamybos potencialas ir ekonominis projekto pagrįstumas (10),

| — | platinimo Europoje ir tarptautinėje rinkoje galimybės (10). |
| --- | --- |

—

platinimo Europoje ir tarptautinėje rinkoje galimybės (10).

Projektų paketas ir II etapo projektų paketas

| — | Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (60 taškų):






  — | bendrovės galimybės Europos lygiu atlikti parengiamuosius darbus ir vykdyti gamybą (15 taškų už projektų paketą, 30 taškų už II etapo projektų paketą), |
| --- | --- | --- |

—

Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (60 taškų):

—

bendrovės galimybės Europos lygiu atlikti parengiamuosius darbus ir vykdyti gamybą (15 taškų už projektų paketą, 30 taškų už II etapo projektų paketą),

| — | parengiamųjų darbų strategijos kokybė ir tų darbų biudžeto nuoseklumas (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą), |
| --- | --- |

—

parengiamųjų darbų strategijos kokybė ir tų darbų biudžeto nuoseklumas (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą),

| — | finansavimo strategijos kokybė (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą), |
| --- | --- |

—

finansavimo strategijos kokybė (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą),

| — | platinimo strategijos kokybė (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą). |
| --- | --- |

—

platinimo strategijos kokybė (15 taškų už projektų paketą, 10 taškų už II etapo projektų paketą).

| — | Pateiktiems projektams taikomi kriterijai (40 taškų):






  — | projektų kokybė (10), |
| --- | --- | --- |

—

Pateiktiems projektams taikomi kriterijai (40 taškų):

—

projektų kokybė (10),

| — | kūrybingos grupės galimybės (10), |
| --- | --- |

—

kūrybingos grupės galimybės (10),

| — | gamybos potencialas ir ekonominis projekto pagrįstumas (10), |
| --- | --- |

—

gamybos potencialas ir ekonominis projekto pagrįstumas (10),

| — | platinimo Europoje ir tarptautinėje rinkoje galimybės (10). |
| --- | --- |

—

platinimo Europoje ir tarptautinėje rinkoje galimybės (10).

5.   Biudžetas

Bendras projektams skiriamas biudžetas yra 17 mln. EUR. Finansinė parama teikiama kaip subsidija.

Didžiausia vienam projektui teikiama parama yra 10 000–60 000 EUR, išskyrus vaidybinio filmo trukmės animacinius filmus, skirtus premjerai kino teatre, kuriems galima skirti ne didesnę nei 80 000 EUR sumą. Finansinė parama jokiu būdu neviršys 50 % kūrėjo pateiktų remtinų išlaidų, (60 % Europos kultūrinę įvairovę skatinančių projektų atveju).

Didžiausias finansinis įnašas, kurį galima skirti projektų paketui ir II etapo projektų paketui, yra 70 000–190 000 EUR. Skirtas finansinis įnašas jokiu būdu negali būti didesnis nei 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, kurias yra nurodęs gamintojas.

Vykdomoji įstaiga pasilieka teisę neskirti visų turimų lėšų.

6.   Galutinis paraiškų pateikimo terminas

Paraiškas reikia pristatyti Vykdomajai agentūrai (EACEA) iki 2011 m. lapkričio 25 d. ir 2012 m. balandžio 13 d. (imtinai), visus būtinus dokumentus siunčiant paštu arba pateikiant elektroninę paraišką (žr. 3 punktą) šiuo adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Priimamos tik paraišką teikiančios įmonės vardu teisiškai įsipareigoti galinčio asmens pasirašytos užpildytos oficialios paraiškos formos.

Faksu arba elektroniniu paštu atsiųstos paraiškos bus atmestos.

7.   Išsami informacija

Išsamias konkurso gaires (angl. guidelines) ir paraiškos anketas (angl. application forms) rasite internete adresu: http://www.ec.europa.eu/media

Paraiškos turi būti parengtos kaip nurodyta konkurso gairėse užpildant internete pateiktą paraiškos anketą.

---

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/33

---

MEDIA 2007 – PARENGIAMIEJI DARBAI, PLATINIMAS, REKLAMAVIMAS IR MOKYMAS

Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/22/11

Parama prijungtiniu ir atjungtiniu būdais teikiamų interaktyviųjų kūrinių parengiamiesiems darbams

2011/C 279/08

1.   Tikslai ir aprašymas

Šis kvietimas teikti paraiškas skelbiamas remiantis 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo.

Vienas programos tikslų yra finansiškai remti nepriklausomų Europos gamybos bendrovių Europos ir tarptautinei rinkoms skirtų projektų parengiamuosius darbus.

2.   Paraiškas galintys teikti pareiškėjai

Šis pranešimas skirtas Europos bendrovėms, savo veikla padedančioms siekti minėto tikslo, ypač nepriklausomoms gamybos bendrovėms.

Pareiškėjai turi būti įsisteigę vienoje iš šių šalių:

| — | 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

27 Europos Sąjungos valstybėse narėse,

| — | EEE šalyse, Šveicarijoje arba Kroatijoje. |
| --- | --- |

—

EEE šalyse, Šveicarijoje arba Kroatijoje.

3.   Remtina veikla

Remtini tokių interaktyviųjų kūrinių kūrimo veikla:

Audiovizualinio projekto (dramos, kūrybinės dokumentikos ar animacijos) skaitmeninio sąveikaus turinio projekto rengimas (iki parengimo naudoti). Projektas turi būti specialiai parengtas vienai iš šių platformų:

| — | internetui, |
| --- | --- |

—

internetui,

| — | kompiuteriui, |
| --- | --- |

—

kompiuteriui,

| — | pultui, |
| --- | --- |

—

pultui,

| — | rankiniam prietaisui, |
| --- | --- |

—

rankiniam prietaisui,

| — | interaktyviai televizijai. |
| --- | --- |

—

interaktyviai televizijai.

Šis skaitmeninis turinys turi:

| — | būti iš esmės sąveikus su pasakojamuoju elementu, |
| --- | --- |

—

būti iš esmės sąveikus su pasakojamuoju elementu,

| — | būti originalus, kūrybiškas ir naujoviškas palyginti su esamais kūriniais ir |
| --- | --- |

—

būti originalus, kūrybiškas ir naujoviškas palyginti su esamais kūriniais ir

| — | turėti komercinį potencialą Europoje. |
| --- | --- |

—

turėti komercinį potencialą Europoje.

Siūlomas remti sąveikusis projektas turi būti skirtas šio pobūdžio komerciniam audiovizualiniam projektui:

| — | dramos kūriniui, kurio trukmė – bent 50 minučių (daugiaserijinio kūrinio atveju – visa kūrinio trukmė), |
| --- | --- |

—

dramos kūriniui, kurio trukmė – bent 50 minučių (daugiaserijinio kūrinio atveju – visa kūrinio trukmė),

| — | kūrybinės dokumentikos kūriniui, kurio trukmė – bent 25 minutės (serialo atveju – vieno epizodo trukmė), |
| --- | --- |

—

kūrybinės dokumentikos kūriniui, kurio trukmė – bent 25 minutės (serialo atveju – vieno epizodo trukmė),

| — | animaciniam filmui, kurio trukmė – bent 24 minutės (serialo atveju – visa kūrinio trukmė). |
| --- | --- |

—

animaciniam filmui, kurio trukmė – bent 24 minutės (serialo atveju – visa kūrinio trukmė).

Neremiama veikla:

Neremiama šių kategorijų kūrinių parengiamoji ir gamybinė veikla:

| — | žinynų (enciklopedijų, atlasų, katalogų, duomenų bazių ir pan.), |
| --- | --- |

—

žinynų (enciklopedijų, atlasų, katalogų, duomenų bazių ir pan.),

| — | pažintinių kūrinių (šviečiamųjų programų, vadovų ir pan.), |
| --- | --- |

—

pažintinių kūrinių (šviečiamųjų programų, vadovų ir pan.),

| — | priemonių ir programinės įrangos paslaugų, |
| --- | --- |

—

priemonių ir programinės įrangos paslaugų,

| — | informacinių ar grynai transakcinio pobūdžio paslaugų, |
| --- | --- |

—

informacinių ar grynai transakcinio pobūdžio paslaugų,

| — | informacinių programų ir žurnalų, |
| --- | --- |

—

informacinių programų ir žurnalų,

| — | turizmą skatinančių projektų, |
| --- | --- |

—

turizmą skatinančių projektų,

| — | meninių daugialypės terpės projektų, |
| --- | --- |

—

meninių daugialypės terpės projektų,

| — | tinklalapių palaikymas, arba dedikavimas specialiai socialinėms platformoms, socialiniams tinklams, interneto forumams, tinklaraščiams arba kitoms panašioms veikloms, |
| --- | --- |

—

tinklalapių palaikymas, arba dedikavimas specialiai socialinėms platformoms, socialiniams tinklams, interneto forumams, tinklaraščiams arba kitoms panašioms veikloms,

| — | projektų, kuriuose tiesiogiai ar netiesiogiai skleidžiamos Europos Sąjungos politikos neatitinkančios mintys, pvz., projektų, prieštaraujančių visuomenės sveikatos apsaugos (dėl alkoholio, tabako ar narkotikų), žmogaus teisių, žmonių saugumo, išraiškos laisvės ir kt. principams, |
| --- | --- |

—

projektų, kuriuose tiesiogiai ar netiesiogiai skleidžiamos Europos Sąjungos politikos neatitinkančios mintys, pvz., projektų, prieštaraujančių visuomenės sveikatos apsaugos (dėl alkoholio, tabako ar narkotikų), žmogaus teisių, žmonių saugumo, išraiškos laisvės ir kt. principams,

| — | smurtą ir (arba) rasizmą skatinančių projektų ir (arba) pornografinio turinio projektų, |
| --- | --- |

—

smurtą ir (arba) rasizmą skatinančių projektų ir (arba) pornografinio turinio projektų,

| — | reklaminio pobūdžio kūrinių (ypač prekybinių ženklų reklamos), |
| --- | --- |

—

reklaminio pobūdžio kūrinių (ypač prekybinių ženklų reklamos),

| — | institucijų kūrinių, kuriais reklamuojama tam tikra organizacija arba jos veikla. |
| --- | --- |

—

institucijų kūrinių, kuriais reklamuojama tam tikra organizacija arba jos veikla.

Kvietime teikti paraiškas 22/11 nustatyti du galutiniai terminai. Kad paraiškai galiotų pirmasis terminas, paraiška paramai gauti agentūrai turi būti nusiųsta nuo kvietimo paskelbimo dienos iki 2011 m. lapkričio 25 d. Kad paraiškai galiotų antrasis terminas, paraiška paramai gauti agentūrai turi būti nusiųsta nuo 2011 m. lapkričio 26 d. iki 2012 m. balandžio 13 d. (paskutinės paraiškų pateikimo dienos).

Projektai, kurių paraiškos paramai gauti pateikiamos laikantis pirmojo termino, turi būti baigti įgyvendinti ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d., o projektai, kurių paraiškos paramai gauti pateikiamos laikantis antrojo termino – ne vėliau kaip 2014 m. lapkričio 30 d. arba iki projekto įgyvendinimo pradžios (priklausomai nuo to, kuri iš šių dviejų datų yra ankstesnė).

4.   Paramos skyrimo kriterijai

Paraiškos vertinamos pagal 100 taškų toliau nurodytais kriterijais pagrįstą sistemą:

| — | Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (40 taškų):






  — | parengiamųjų darbų strategijos kokybė (10), |
| --- | --- | --- |

—

Keliami paraišką teikiančiai bendrovei kriterijai (40 taškų):

—

parengiamųjų darbų strategijos kokybė (10),

| — | parengiamųjų darbų biudžeto nuoseklumas (10), |
| --- | --- |

—

parengiamųjų darbų biudžeto nuoseklumas (10),

| — | bendrovės gebėjimas įgyvendinti projektą (10), |
| --- | --- |

—

bendrovės gebėjimas įgyvendinti projektą (10),

| — | finansavimo strategijos kokybė (10). |
| --- | --- |

—

finansavimo strategijos kokybė (10).

| — | Pateiktam projektui taikomi kriterijai (60 taškų):






  — | turinio kokybė ir koncepcijos originalumas palyginti su esamų kūrinių (20), |
| --- | --- | --- |

—

Pateiktam projektui taikomi kriterijai (60 taškų):

—

turinio kokybė ir koncepcijos originalumas palyginti su esamų kūrinių (20),

| — | kūrybinių metodų ir sąveikos kokybės naujoviškumas ir tinkamumas (20), |
| --- | --- |

—

kūrybinių metodų ir sąveikos kokybės naujoviškumas ir tinkamumas (20),

| — | panaudojimo Europoje potencialumas ir tinkamumas tikslinei auditorijai (20). |
| --- | --- |

—

panaudojimo Europoje potencialumas ir tinkamumas tikslinei auditorijai (20).

5.   Biudžetas

Bendras projektams skiriamas biudžetas yra 2,5 mln. EUR. Finansinė parama teikiama kaip subsidija.

Vienam projektui skiriama ne daugiau kaip 10 000–150 000 EUR.

Finansinė parama jokiu būdu neviršys 50 % pareiškėjo pateiktų remtinų išlaidų (60 % Europos kultūrinę įvairovę skatinančių projektų atveju).

Vykdomoji įstaiga pasilieka teisę neskirti visų turimų lėšų.

6.   Galutinis paraiškų pateikimo terminas

Paraiškas reikia pristatyti Vykdomajai agentūrai (EACEA) iki 2011 m. lapkričio 25 d. ir 2012 m. balandžio 13 d. (imtinai), visus būtinus dokumentus siunčiant paštu arba pateikiant elektroninę paraišką (žr. 3 punktą) šiuo adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA |
| --- |
| Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) — MEDIA

Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Priimamos tik paraišką teikiančios įmonės vardu teisiškai įsipareigoti galinčio asmens pasirašytos užpildytos oficialios paraiškos formos.

Faksu arba elektroniniu paštu atsiųstos paraiškos bus atmestos.

7.   Išsami informacija

Išsamias konkurso gaires (angl. guidelines) ir paraiškos anketas (angl. application forms) rasite internete adresu:

http://ec.europa.eu/media

Paraiškos turi būti parengtos kaip nurodyta konkurso gairėse užpildant internete pateiktą paraiškos anketą.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/36 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland)

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 279/09

| 1. | 2011 m. rugsėjo 15 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Hansa-Milch AG“ (toliau – „Hansa“, Vokietija), priklausanti įmonei „Arla Foods Amba“ (toliau – „Arla“, Danija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Allgäuland-Käsereien GmbH and AL Dienstleistungs-GmbH“ (toliau kartu – „Allgäuland“, Vokietija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2011 m. rugsėjo 15 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Hansa-Milch AG“ (toliau – „Hansa“, Vokietija), priklausanti įmonei „Arla Foods Amba“ (toliau – „Arla“, Danija), pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „Allgäuland-Käsereien GmbH and AL Dienstleistungs-GmbH“ (toliau kartu – „Allgäuland“, Vokietija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Arla“ – pienininkystės ūkiams priklausantis pieno kooperatyvas. Įmonė gamina ir parduoda įvairius pieno produktus. Vokietijoje „Arla“ vykdo veiklą per savo patronuojamąją įmonę „Hansa“, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Arla“ – pienininkystės ūkiams priklausantis pieno kooperatyvas. Įmonė gamina ir parduoda įvairius pieno produktus. Vokietijoje „Arla“ vykdo veiklą per savo patronuojamąją įmonę „Hansa“,

| — | „Allgäuland“ – pieno kooperatyvas, gaminantis įvairių rūšių aukštos kokybės sūrius ir kitus pieno produktus, daugiausia Vokietijoje. |
| --- | --- |

—

„Allgäuland“ – pieno kooperatyvas, gaminantis įvairių rūšių aukštos kokybės sūrius ir kitus pieno produktus, daugiausia Vokietijoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6348 – Arla Foods/Allgäuland adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---

| 23.9.2011 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2011

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/37

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.6392 – Gores/Mexx)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

2011/C 279/10

| 1. | 2011 m. rugsėjo 15 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Gores Group LLC“ (toliau – „Gores“, Jungtinės Valstijos) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Mexx European Holding BV“ (toliau –„Mexx“, Nyderlandai) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2011 m. rugsėjo 15 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Gores Group LLC“ (toliau – „Gores“, Jungtinės Valstijos) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą įmonės „Mexx European Holding BV“ (toliau –„Mexx“, Nyderlandai) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Gores“: privataus kapitalo investicinė bendrovė technologijų, telekomunikacijų, verslo paslaugų, pramonės ir drabužių pramonės sektoriuose, visų pirma Jungtinėse Valstijose ir Vakarų Europoje, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Gores“: privataus kapitalo investicinė bendrovė technologijų, telekomunikacijų, verslo paslaugų, pramonės ir drabužių pramonės sektoriuose, visų pirma Jungtinėse Valstijose ir Vakarų Europoje,

| — | „Mexx“: drabužių mažmeninė prekyba, avalynės ir aksesuarų mažmeninė prekyba bei drabužių ir avalynės didmeninė prekyba Europoje ir Šiaurės Amerikoje. |
| --- | --- |

—

„Mexx“: drabužių mažmeninė prekyba, avalynės ir aksesuarų mažmeninė prekyba bei drabužių ir avalynės didmeninė prekyba Europoje ir Šiaurės Amerikoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal EB susijungimų reglamentą (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6392 – Gores/Mexx adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.6392 – Gores/Mexx adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32 (Komunikatas dėl supaprastintos procedūros).

---