# Euroopa Liidu C 321/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.321.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 321 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide4. november 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.321.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 321

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide4. november 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 321/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 321/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 321/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,5 % 1. november 2011 – Euro vahetuskurss | 2 |
| 2011/C 321/03 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2011/C 321/04 | Euro vahetuskurss | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 321/05 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel | 5 |
| 2011/C 321/06 | Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel | 6 |
| 2011/C 321/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 321/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,5 % 1. november 2011 – Euro vahetuskurss

2

2011/C 321/03

Euro vahetuskurss

3

2011/C 321/04

Euro vahetuskurss

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 321/05

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

5

2011/C 321/06

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

6

2011/C 321/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 321/08 | Taotlusvoor – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Arendamine, levitamine, müügiedendus ja koolitus – i2i Audiovisual | 8 |
| 2011/C 321/09 | Taotluskutse – EACEA/25/11 – Tempus IV – Kõrghariduse reform ülikoolide rahvusvahelise koostöö kaudu | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 321/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 321/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |
| 2011/C 321/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 17 |
| 2011/C 321/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 321/14 | Koondumisteatise tühistamine (Juhtum COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  ) | 19 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 321/15 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 20 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 321/08

Taotlusvoor – EACEA/24/11 – MEDIA 2007 – Arendamine, levitamine, müügiedendus ja koolitus – i2i Audiovisual

8

2011/C 321/09

Taotluskutse – EACEA/25/11 – Tempus IV – Kõrghariduse reform ülikoolide rahvusvahelise koostöö kaudu

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2011/C 321/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group) (
  1
  )

1

15

2011/C 321/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

2011/C 321/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6394 – Gilde/Eismann) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

17

2011/C 321/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services) (
  1
  )

1

18

2011/C 321/14

Koondumisteatise tühistamine (Juhtum COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV) (
  1
  )

1

19

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2011/C 321/15

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6356 – GE/IR/UEC/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/01

27. oktoobril 2011 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6356 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32011M6356 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/2

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

1,5 % 1. november 2011

Euro vahetuskurss (2)

1. november 2011

2011/C 321/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3627 |
| JPY | Jaapani jeen | 106,58 |
| DKK | Taani kroon | 7,4414 |
| GBP | Inglise nael | 0,85515 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0625 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2174 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,758 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,03 |
| HUF | Ungari forint | 309,48 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7037 |
| PLN | Poola zlott | 4,4774 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3528 |
| TRY | Türgi liir | 2,4508 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3237 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3855 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,592 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7152 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7402 |
| KRW | Korea won | 1 529,33 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,1484 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6613 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,501 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 121,45 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2525 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,289 |
| RUB | Vene rubla | 42,14 |
| THB | Tai baht | 42,162 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3945 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6867 |
| INR | India ruupia | 67,154 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3627

JPY

Jaapani jeen

106,58

DKK

Taani kroon

7,4414

GBP

Inglise nael

0,85515

SEK

Rootsi kroon

9,0625

CHF

Šveitsi frank

1,2174

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,758

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,03

HUF

Ungari forint

309,48

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7037

PLN

Poola zlott

4,4774

RON

Rumeenia leu

4,3528

TRY

Türgi liir

2,4508

AUD

Austraalia dollar

1,3237

CAD

Kanada dollar

1,3855

HKD

Hongkongi dollar

10,592

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7152

SGD

Singapuri dollar

1,7402

KRW

Korea won

1 529,33

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,1484

CNY

Hiina jüaan

8,6613

HRK

Horvaatia kuna

7,501

IDR

Indoneesia ruupia

12 121,45

MYR

Malaisia ringit

4,2525

PHP

Filipiini peeso

58,289

RUB

Vene rubla

42,14

THB

Tai baht

42,162

BRL

Brasiilia reaal

2,3945

MXN

Mehhiko peeso

18,6867

INR

India ruupia

67,154

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/3

---

Euro vahetuskurss (1)

2. november 2011

2011/C 321/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3809 |
| JPY | Jaapani jeen | 107,78 |
| DKK | Taani kroon | 7,441 |
| GBP | Inglise nael | 0,8619 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,073 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2166 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7585 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,145 |
| HUF | Ungari forint | 305,36 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,703 |
| PLN | Poola zlott | 4,3725 |
| RON | Rumeenia leu | 4,348 |
| TRY | Türgi liir | 2,4528 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3303 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3977 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,7303 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7387 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7587 |
| KRW | Korea won | 1 547,96 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,0139 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7785 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,499 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 331,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,325 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,097 |
| RUB | Vene rubla | 42,135 |
| THB | Tai baht | 42,504 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6495 |
| INR | India ruupia | 67,92 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3809

JPY

Jaapani jeen

107,78

DKK

Taani kroon

7,441

GBP

Inglise nael

0,8619

SEK

Rootsi kroon

9,073

CHF

Šveitsi frank

1,2166

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7585

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,145

HUF

Ungari forint

305,36

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,703

PLN

Poola zlott

4,3725

RON

Rumeenia leu

4,348

TRY

Türgi liir

2,4528

AUD

Austraalia dollar

1,3303

CAD

Kanada dollar

1,3977

HKD

Hongkongi dollar

10,7303

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7387

SGD

Singapuri dollar

1,7587

KRW

Korea won

1 547,96

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,0139

CNY

Hiina jüaan

8,7785

HRK

Horvaatia kuna

7,499

IDR

Indoneesia ruupia

12 331,89

MYR

Malaisia ringit

4,325

PHP

Filipiini peeso

59,097

RUB

Vene rubla

42,135

THB

Tai baht

42,504

BRL

Brasiilia reaal

2,4

MXN

Mehhiko peeso

18,6495

INR

India ruupia

67,92

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/4

---

Euro vahetuskurss (1)

3. november 2011

2011/C 321/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3773 |
| JPY | Jaapani jeen | 107,33 |
| DKK | Taani kroon | 7,4411 |
| GBP | Inglise nael | 0,85930 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0272 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2156 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,7210 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,911 |
| HUF | Ungari forint | 302,90 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7029 |
| PLN | Poola zlott | 4,3463 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3523 |
| TRY | Türgi liir | 2,4230 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3215 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3874 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,7009 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7325 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7464 |
| KRW | Korea won | 1 550,10 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,8292 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7544 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4997 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 351,18 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3171 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,421 |
| RUB | Vene rubla | 42,1525 |
| THB | Tai baht | 42,311 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3675 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,3560 |
| INR | India ruupia | 67,6870 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3773

JPY

Jaapani jeen

107,33

DKK

Taani kroon

7,4411

GBP

Inglise nael

0,85930

SEK

Rootsi kroon

9,0272

CHF

Šveitsi frank

1,2156

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,7210

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,911

HUF

Ungari forint

302,90

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7029

PLN

Poola zlott

4,3463

RON

Rumeenia leu

4,3523

TRY

Türgi liir

2,4230

AUD

Austraalia dollar

1,3215

CAD

Kanada dollar

1,3874

HKD

Hongkongi dollar

10,7009

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7325

SGD

Singapuri dollar

1,7464

KRW

Korea won

1 550,10

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,8292

CNY

Hiina jüaan

8,7544

HRK

Horvaatia kuna

7,4997

IDR

Indoneesia ruupia

12 351,18

MYR

Malaisia ringit

4,3171

PHP

Filipiini peeso

59,421

RUB

Vene rubla

42,1525

THB

Tai baht

42,311

BRL

Brasiilia reaal

2,3675

MXN

Mehhiko peeso

18,3560

INR

India ruupia

67,6870

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/5

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel

2011/C 321/05

| Liikmesriik | Kreeka |
| --- | --- |
| Lennuliin | — | Ateena–Astypálaia |

Liikmesriik

Kreeka

Lennuliin

—

Ateena–Astypálaia

| — | Ateena–Ikaría |
| --- | --- |

—

Ateena–Ikaría

| — | Ateena–Léros |
| --- | --- |

—

Ateena–Léros

| — | Ateena–Mílos |
| --- | --- |

—

Ateena–Mílos

| — | Thessaloníki–Sámos |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Sámos

| — | Thessaloníki–Chíos |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Chíos

| — | Limnos–Mytilini–Chíos–Samos–Rhodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mytilini–Chíos–Samos–Rhodos

| — | Rhodos–Kárpathos–Kásos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kárpathos–Kásos–Sitia

| — | Alexandroúpoli–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroúpoli–Sitia

| — | Aktion–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktion–Sitia

| — | Ateena–Kýthira |
| --- | --- |

—

Ateena–Kýthira

| — | Ateena–Náxos |
| --- | --- |

—

Ateena–Náxos

| — | Ateena–Páros |
| --- | --- |

—

Ateena–Páros

| — | Ateena–Kárpathos |
| --- | --- |

—

Ateena–Kárpathos

| — | Ateena–Sitia |
| --- | --- |

—

Ateena–Sitia

| — | Ateena–Skíathos |
| --- | --- |

—

Ateena–Skíathos

| — | Thessaloníki–Kérkyra |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Kérkyra

| — | Rhodos–Kos–Léros–Astypálaia |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kos–Léros–Astypálaia

| — | Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos |
| --- | --- |

—

Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos

| — | Ateena–Kálymnos |
| --- | --- |

—

Ateena–Kálymnos

| — | Thessaloníki–Kalamáta |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Kalamáta

| — | Ateena–Skýros |
| --- | --- |

—

Ateena–Skýros

| — | Thessaloníki–Skýros |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Skýros

| — | Rhodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kastelorizo

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kuupäev

Alates 1. aprillist 2012

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada avaliku teenindamise kohustuse teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

| Hellenic Civil Aviation Authority |
| --- |
| Directorate-General for Air Transport |
| Directorate for Air Operations |
| Department Β |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tel +30 2108916149 / 2108916121 |
| Faks +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate-General for Air Transport

Directorate for Air Operations

Department Β

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tel +30 2108916149 / 2108916121

Faks +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/6

---

Komisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Pakkumismenetlus seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

2011/C 321/06

| Liikmesriik | Kreeka |
| --- | --- |
| Lennuliin | — | Ateena–Astypalaia |

Liikmesriik

Kreeka

Lennuliin

—

Ateena–Astypalaia

| — | Ateena–Ikaría |
| --- | --- |

—

Ateena–Ikaría

| — | Ateena–Léros |
| --- | --- |

—

Ateena–Léros

| — | Ateena–Mílos |
| --- | --- |

—

Ateena–Mílos

| — | Thessaloníki–Sámos |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Sámos

| — | Thessaloníki–Chíos |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Chíos

| — | Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos |
| --- | --- |

—

Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos

| — | Rhodos–Kárpathos–Kásos–Sitia |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kárpathos–Kásos–Sitia

| — | Alexandroúpoli–Sitia |
| --- | --- |

—

Alexandroúpoli–Sitia

| — | Aktion–Sitia |
| --- | --- |

—

Aktion–Sitia

| — | Ateena–Kýthira |
| --- | --- |

—

Ateena–Kýthira

| — | Ateena–Náxos |
| --- | --- |

—

Ateena–Náxos

| — | Ateena–Páros |
| --- | --- |

—

Ateena–Páros

| — | Ateena–Kárpathos |
| --- | --- |

—

Ateena–Kárpathos

| — | Ateena–Sitia |
| --- | --- |

—

Ateena–Sitia

| — | Ateena–Skíathos |
| --- | --- |

—

Ateena–Skíathos

| — | Thessaloníki–Kérkyra |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Kérkyra

| — | Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kos–Kálymnos–Léros–Astypálaia

| — | Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos–Kýthira |
| --- | --- |

—

Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos–Kýthira

| — | Ateena–Kálymnos |
| --- | --- |

—

Ateena–Kálymnos

| — | Thessaloníki–Kalamáta |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Kalamáta

| — | Ateena–Skýros |
| --- | --- |

—

Ateena–Skýros

| — | Thessaloníki–Skýros |
| --- | --- |

—

Thessaloníki–Skýros

| — | Rhodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kastelorizo

Lepingu kehtivusaeg

1. aprill 2012–31. märts 2016

Pakkumiste esitamise lõpptähtaeg

61 päeva pärast avaliku teeninduse kohustuse teatise avaldamist

Aadress, millelt on võimalik tasuta saada pakkumiskutse teksti ning pakkumismenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

| Hellenic Civil Aviation Authority |
| --- |
| Directorate-General for Air Transport |
| Directorate for Air Operations |
| Department Β |
| Vassileos Georgiou 1 |
| 166 04 Elliniko |
| GREECE |
| Tel +30 2108916149 / 2108916121 |
| Faks +30 2108947132 |
| Internet: http://www.hcaa.gr |

Hellenic Civil Aviation Authority

Directorate-General for Air Transport

Directorate for Air Operations

Department Β

Vassileos Georgiou 1

166 04 Elliniko

GREECE

Tel +30 2108916149 / 2108916121

Faks +30 2108947132

Internet: http://www.hcaa.gr

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/7

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2011/C 321/07

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 28.9.2011 |
| --- | --- |
| Kestus | 28.9.2011–31.12.2011 |
| Liikmesriik | Läti |
| Kalavaru või kalavarude rühm | PRA/N3L. |
| Liik | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| Piirkond | NAFO 3L |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

28.9.2011

Kestus

28.9.2011–31.12.2011

Liikmesriik

Läti

Kalavaru või kalavarude rühm

PRA/N3L.

Liik

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Piirkond

NAFO 3L

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/8

---

TAOTLUSVOOR – EACEA/24/11

MEDIA 2007 – Arendamine, levitamine, müügiedendus ja koolitus

i2i Audiovisual

2011/C 321/08

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesolev projektikonkurss põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusel nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007).

Kõnealuse otsusega ettenähtud meetmed hõlmavad ka tootmisprojektide arendamist.

Toetuse eemärgiks on hõlbustada Euroopa sõltumatute tootjate juurdepääsu krediidi- ja finantseerimisasutuste poolsele rahastamisele, kaasfinantseerides osa järgmistest kuludest:

| — | audiovisuaalse toodangu kindlustus: moodul 1 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Kindlustus”; |
| --- | --- |

—

audiovisuaalse toodangu kindlustus: moodul 1 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Kindlustus”;

| — | audiovisuaalteose tootmise lõpetamise tagatis: moodul 2 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Lõpetamise tagatis”; |
| --- | --- |

—

audiovisuaalteose tootmise lõpetamise tagatis: moodul 2 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Lõpetamise tagatis”;

| — | krediidi finantseerimine audiovisuaalteose tootmisel: moodul 3 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Finantseerimiskulud”. |
| --- | --- |

—

krediidi finantseerimine audiovisuaalteose tootmisel: moodul 3 – toetus tootmiseelarve kirjesse „Finantseerimiskulud”.

2.   Abikõlblikud kandidaadid

Käesolevas projektikonkursis võivad osaleda Euroopa tootjad, kelle tegevus on seotud nimetatud eesmärkidega, eeskätt sõltumatud audiovisuaaltoodete tootjad.

Kandidaadid peavad olema registreeritud ühes järgmistest riikidest:

| — | 27 Euroopa Liidu liikmesriiki, |
| --- | --- |

—

27 Euroopa Liidu liikmesriiki,

| — | EMP riigid, |
| --- | --- |

—

EMP riigid,

| — | Šveits ja Horvaatia. |
| --- | --- |

—

Šveits ja Horvaatia.

3.   Abikõlblikud tegevused

Esitatud audiovisuaalteos peab olema:

| — | fiktsioon, animatsioon või loominguline dokumentaalteos, mille valdavas osas on loonud tootjad, kes on registreeritud ühes programmi MEDIA osalejariigis; |
| --- | --- |

—

fiktsioon, animatsioon või loominguline dokumentaalteos, mille valdavas osas on loonud tootjad, kes on registreeritud ühes programmi MEDIA osalejariigis;

| — | toodetud programmi MEDIA osalejariikide kodanikest või residentidest professionaalide märkimisväärsel osalusel. |
| --- | --- |

—

toodetud programmi MEDIA osalejariikide kodanikest või residentidest professionaalide märkimisväärsel osalusel.

Projekti maksimaalne kestus on 30 kuud.

Käesolev projektikonkurss kehtib projektide kohta, mida alustatakse ajavahemikus 1. juuli 2011–6. juuni 2012.

4.   Toetuse maksmise kriteeriumid

Abikõlblikke kandidaate/projekte hinnatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

| 1. | Projektid, mis saavad MEDIA programmi toetust individuaalsete projektide arendamiseks suurtes riikides, ja/või selliste riikide projektiloetelud, milles on audiovisuaalteoste tootmismaht väike: 25 punkti. |
| --- | --- |

1.

Projektid, mis saavad MEDIA programmi toetust individuaalsete projektide arendamiseks suurtes riikides, ja/või selliste riikide projektiloetelud, milles on audiovisuaalteoste tootmismaht väike: 25 punkti.

| 2. | Projektid, mis saavad krediidilepingu: maksimaalselt 25 punkti.






  2.1. | Krediidileping: 20 punkti. |
| --- | --- | --- |

2.

Projektid, mis saavad krediidilepingu: maksimaalselt 25 punkti.

2.1.

Krediidileping: 20 punkti.

| 2.2. | Väljastatud ELi krediidi- ja/või finantsinstitutsiooni poolt, mis baseerub taotleja firmast erinevas riigis: 5 punkti. |
| --- | --- |

2.2.

Väljastatud ELi krediidi- ja/või finantsinstitutsiooni poolt, mis baseerub taotleja firmast erinevas riigis: 5 punkti.

| 3. | Projektid, mis on pärit audiovisuaalteoste väikese tootmismahuga riikidest: 25 punkti. |
| --- | --- |

3.

Projektid, mis on pärit audiovisuaalteoste väikese tootmismahuga riikidest: 25 punkti.

| 4. | Projektid pärinevad liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 2004 või pärast 2004 (Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia) ja Horvaatia: 15 punkti. |
| --- | --- |

4.

Projektid pärinevad liikmesriikides, kes ühinesid ELiga 2004 või pärast 2004 (Bulgaaria, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia) ja Horvaatia: 15 punkti.

| 5. | Euroopa mõõtmega projektid: kaastoodang, mis hõlmab üle ühe programmis MEDIA osaleva riigi: maksimaalselt 10 punkti.






  5.1. | Kaastootmisleping: 5 punkti. |
| --- | --- | --- |

5.

Euroopa mõõtmega projektid: kaastoodang, mis hõlmab üle ühe programmis MEDIA osaleva riigi: maksimaalselt 10 punkti.

5.1.

Kaastootmisleping: 5 punkti.

| 5.2. | Kaasprodutsent (d) pärinevad liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga 2004 või pärast 2004 ja Horvaatia: 2 punkti kaastootja kohta. |
| --- | --- |

5.2.

Kaasprodutsent (d) pärinevad liikmesriikidele, kes ühinesid ELiga 2004 või pärast 2004 ja Horvaatia: 2 punkti kaastootja kohta.

| 5.3. | Kaastootja(d) pärinevad kõrge audiovisuaalvõimekusega/madala audiovisuaalvõimekusega riikidest: 1 punkt kaastootja kohta. |
| --- | --- |

5.3.

Kaastootja(d) pärinevad kõrge audiovisuaalvõimekusega/madala audiovisuaalvõimekusega riikidest: 1 punkt kaastootja kohta.

| 5.4. | Kaastootja mitte MEDIA programmis osalevast riigist: 0,5 punkti ühe kaastootja kohta. |
| --- | --- |

5.4.

Kaastootja mitte MEDIA programmis osalevast riigist: 0,5 punkti ühe kaastootja kohta.

Nimetatud kriteeriumide alusel kõige rohkem punkte kogunud projektid saavad eraldatud eelarve piires finantstoetust.

Kui nimetatud tingimustel saavad mitu projekti võrdse punktisumma, hinnatakse neid järgmiste kriteeriumide alusel.

Rahvusvaheline levipotentsiaal: maksimaalselt 10 punkti.

| — | Lepingutega kaetud ülemaailmne geograafiline levi: maksimaalsed 10 punkti. |
| --- | --- |

—

Lepingutega kaetud ülemaailmne geograafiline levi: maksimaalsed 10 punkti.

| — | Lepingutega kaetud mittekodumaine geograafiline levi: 5 punkti. |
| --- | --- |

—

Lepingutega kaetud mittekodumaine geograafiline levi: 5 punkti.

Ülemaailmsete levilepingutega kaetud projektid saavad maksimaalsed 10 punkti.

5.   Eelarve

Projektidele kaasrahastamiseks eraldatud hinnanguline kogueelarve on 3 miljonit eurot. Finantstoetus ei tohi ületada 50 %–60 % abikõlblikest kuludest. Toetus on vahemikus 5 000–50 000 eurot. Ühele projektile eraldatav suurim toetussumma on 50 000 eurot.

6.   Taotluste esitamise kuupäev

Taotlused tuleb esitada hiljemalt järgmistel kuupäevadel:

| — | 6. jaanuar 2012 projektidele varaseima alguskuupäevaga 1. juuli 2011. |
| --- | --- |

—

6. jaanuar 2012 projektidele varaseima alguskuupäevaga 1. juuli 2011.

| — | 6. juuni 2012 projektidele varaseima alguskuupäevaga 1. detsember 2011. |
| --- | --- |

—

6. juuni 2012 projektidele varaseima alguskuupäevaga 1. detsember 2011.

Taotlused tuleb saata aadressil:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Call for Proposals EACEA/24/11 |
| Mr Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Call for Proposals EACEA/24/11

Mr Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Arvesse võetakse ainult nõuetekohasel vormil esitatud ja kõiki nõutavaid andmeid sisaldavaid pakkumisi, mis on varustatud kuupäeva ja taotlevat asutust õiguspäraselt esindava isiku allkirjaga.

Faksi või elektronposti teel esitatud pakkumisi arvesse ei võeta.

7.   Lisateave

Konkursikutse suunised ja kandideerimisvormid on kättesaadavad veebilehel

http://ec.europa.eu/media

Taotlus peab tingimata vastama projektikonkursi täistekstis sätestatud tingimustele, taotluse esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vormi ning taotlus peab sisaldama kõiki nõutud lisasid ja andmeid.

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/11

---

TAOTLUSKUTSE – EACEA/25/11

Tempus IV – Kõrghariduse reform ülikoolide rahvusvahelise koostöö kaudu

2011/C 321/09

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Programmi Tempus neljas faas hõlmab aastaid 2007–2013.

Programmi üldeesmärk on toetada kõrghariduse kaasajastamist ELi naabruses. Programm Tempus edendab institutsionaalset koostööd ja keskendub partnerriikide kõrgharidussüsteemide reformimisele ja kaasajastamisele. Programm aitab kaasa koostöö edendamisele kõrghariduses, kaasates Euroopa Liidu liikmesriike ja tema partnerriike laiemas ümbruses. Programm aitab eelkõige edendada vabatahtlikku lähenemist Euroopa Liidu hariduspoliitikale, eeskätt selle saavutustele kõrghariduse valdkonnas, mis tulenevad Euroopa 2020. aasta strateegiast, strateegilisest raamistikust üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020) ja Bologna protsessist.

Käesoleva taotluskutse eesmärk on soodustada Euroopa Liidu liikmesriikide ja partnerriikide kõrgkoolide, asutuste ja organisatsioonide vahelist mitmepoolset koostööd kõrghariduse reformimisel ja kaasajastamisel.

Taotluskutse menetlemise eest vastutab Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”), keda on selleks volitanud Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”).

2.   Sobivad taotlejad

Toetuse taotlejad peavad olema juriidilised isikud, kes on Euroopa Liidus või Tempuse partnerriigis tegutsenud rohkem kui viis aastat.

Ühisprojektide taotlejad peavad olema riiklikult tunnustatud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud kõrgkoolid või kõrgkoolide ühendused, organisatsioonid või võrgustikud, kes tegelevad kõrghariduse edendamise, parendamise ja reformimisega.

Struktuurimeetmete taotlejad peavad olema eespool ühisprojektide puhul nimetatud juriidilised isikud või riiklikud või rahvusvahelised rektorite, õppejõudude või üliõpilaste organisatsioonid.

Tempuse programmis võivad partnerite/kaastoetusesaajatena osaleda nii kõrgkoolid ja nendega seotud organisatsioonid kui ka mitte-akadeemilised asutused ja organisatsioonid nagu valitsusvälised organisatsioonid, äriühingud, tööstusettevõtted ja riigiasutused.

Need asutused ja organisatsioonid peavad olema ühest järgmisest neljast riikide rühmast:

| — | 27 Euroopa Liidu liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

27 Euroopa Liidu liikmesriiki;

| — | 4 Lääne-Balkani piirkonna riiki: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia ning Kosovo (1); |
| --- | --- |

—

4 Lääne-Balkani piirkonna riiki: Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro, Serbia ning Kosovo (1);

| — | 17 Euroopa Liidu lõuna- ja idapoolset naaberriiki: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, okupeeritud Palestiina alad, Süüria, Tuneesia, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova, Venemaa Föderatsioon ja Ukraina; |
| --- | --- |

—

17 Euroopa Liidu lõuna- ja idapoolset naaberriiki: Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, okupeeritud Palestiina alad, Süüria, Tuneesia, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova, Venemaa Föderatsioon ja Ukraina;

| — | 5 Kesk-Aasia vabariiki: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan. |
| --- | --- |

—

5 Kesk-Aasia vabariiki: Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan.

3.   Toetuskõlblikud tegevused

Tempuse programmi taotluskutse on suunatud kahele järgmisele peamisele koostöömeetmele:

| — | ühisprojektid: nn alt-üles lähenemisega projektid, mille eesmärk on kõrghariduse kaasajastamine ja reformimine asutuse tasandil. Ühisprojektide eesmärk on teadmiste vahetamine Euroopa Liidu ja partnerriikide kõrgkoolide, organisatsioonide ja asutuste ning partnerriikide endi asutuste vahel; |
| --- | --- |

—

ühisprojektid: nn alt-üles lähenemisega projektid, mille eesmärk on kõrghariduse kaasajastamine ja reformimine asutuse tasandil. Ühisprojektide eesmärk on teadmiste vahetamine Euroopa Liidu ja partnerriikide kõrgkoolide, organisatsioonide ja asutuste ning partnerriikide endi asutuste vahel;

| — | struktuurimeetmed: projektid, mille eesmärk on aidata kaasa partnerriikide kõrgharidussüsteemide arendamisele ja reformimisele, tõsta hariduse kvaliteeti ja tuua seda Euroopa Liidu arengusuundadele lähemale. Struktuurimeetmed on ette nähtud kasutamiseks riigi tasandil, et toetada kõrgharidussüsteemi reformimist ja strateegilise raamistiku arendamist. |
| --- | --- |

—

struktuurimeetmed: projektid, mille eesmärk on aidata kaasa partnerriikide kõrgharidussüsteemide arendamisele ja reformimisele, tõsta hariduse kvaliteeti ja tuua seda Euroopa Liidu arengusuundadele lähemale. Struktuurimeetmed on ette nähtud kasutamiseks riigi tasandil, et toetada kõrgharidussüsteemi reformimist ja strateegilise raamistiku arendamist.

Käesoleva taotluskutse alusel rahastatakse riiklikke või mitut riiki kaasavaid projekte.

Riiklikes projektides tuleb lähtuda riikide prioriteetidest, mis määratakse kindlaks koostöös Euroopa Liidu delegatsioonidega ja partnerriikide vastavate ametiasutustega.

| — | Riiklike projektide puhul peab taotluse esitama asutuste grupp, kuhu kuulub






  — | vähemalt kolm kõrgkooli partnerriigist (Montenegro ja Kosovo puhul piisab nende kõrgharidussektori väiksust arvestades ühest ülikoolist); |
| --- | --- | --- |

—

Riiklike projektide puhul peab taotluse esitama asutuste grupp, kuhu kuulub

—

vähemalt kolm kõrgkooli partnerriigist (Montenegro ja Kosovo puhul piisab nende kõrgharidussektori väiksust arvestades ühest ülikoolist);

| — | vähemalt kolm kõrgkooli Euroopa Liidust, kõik eri liikmesriikidest. |
| --- | --- |

—

vähemalt kolm kõrgkooli Euroopa Liidust, kõik eri liikmesriikidest.

Mitut riiki kaasavad projektid peavad vastama piirkondlikele prioriteetidele, mis põhinevad Euroopa Liidu koostööpoliitikal naaberriikide piirkondadega, nagu see on määratletud strateegiadokumentides, (2) mis käsitlevad naaberriike, sh Euroopa Liidu kandidaatriike (3) ja Kesk-Aasia riike, (4) ning mis on ühised kõigi konkreetse piirkonna partnerriikidele või seotud osalevate partnerriikide jaoks ühise riikliku prioriteediga.

| — | Mitut riiki kaasavate projektide puhul peab taotluse esitama asutuste grupp, kuhu kuulub






  — | vähemalt kaks kõrgkooli igast partnerriigist (v.a Kosovo ja Montenegro, kust kummastki piisab ühest kõrgkoolist), kes on taotlusesse kaasatud (projektis peab osalema vähemalt kaks partnerriiki); |
| --- | --- | --- |

—

Mitut riiki kaasavate projektide puhul peab taotluse esitama asutuste grupp, kuhu kuulub

—

vähemalt kaks kõrgkooli igast partnerriigist (v.a Kosovo ja Montenegro, kust kummastki piisab ühest kõrgkoolist), kes on taotlusesse kaasatud (projektis peab osalema vähemalt kaks partnerriiki);

| — | vähemalt kolm kõrgkooli Euroopa Liidu eri liikmesriikidest. |
| --- | --- |

—

vähemalt kolm kõrgkooli Euroopa Liidu eri liikmesriikidest.

Struktuurimeetmete puhul kehtib lisatingimus: struktuurimeetme projektis peab/peavad partneri(te)na osalema partnerriigi/partnerriikide kõrghariduse eest vastutav(ad) ministeerium(id).

Projektide maksimaalne kestus on 24 kuud või 36 kuud. Kulude toetuskõlblikkuse periood algab 15. oktoobrist 2012.

4.   Toetuse andmise kriteeriumid

Ühisprojektide ja struktuurimeetmete taotlusi hindavad sõltumatud väliseksperdid lähtuvalt järgmistest kriteeriumidest:

| — | projekti eesmärkide selgus ja ühtsus; nende olulisus partnerriikide kõrghariduse reformistrateegiate seisukohalt ning nende mõju partnerriikide kõrgharidusreformidele, asutustele või süsteemidele ja kokkukuuluvus riigis/piirkonnas määratletud riiklike või piirkondlike temaatiliste prioriteetidega (25 % kogu arvust); |
| --- | --- |

—

projekti eesmärkide selgus ja ühtsus; nende olulisus partnerriikide kõrghariduse reformistrateegiate seisukohalt ning nende mõju partnerriikide kõrgharidusreformidele, asutustele või süsteemidele ja kokkukuuluvus riigis/piirkonnas määratletud riiklike või piirkondlike temaatiliste prioriteetidega (25 % kogu arvust);

| — | partnerluse kvaliteet (oskused, tunnustatud teadmised ja pädevus tegevuskava kõigi aspektide elluviimiseks, sobiv tööjaotus, tõhus kommunikatsioon ja koostöö) (20 % kogu arvust); |
| --- | --- |

—

partnerluse kvaliteet (oskused, tunnustatud teadmised ja pädevus tegevuskava kõigi aspektide elluviimiseks, sobiv tööjaotus, tõhus kommunikatsioon ja koostöö) (20 % kogu arvust);

| — | projekti sisu kvaliteet ja kasutatav metoodika, sh projekti tulemuste ja seotud tegevuste asjakohasus projekti idee ja konkreetsemate eesmärkide suhtes, kavandamise loogilisus ja usaldusväärsus (loogiline raamistik ja tööplaan), kavandatud kvaliteedikontroll, projekti jälgimine ja juhtimine (indikaatorid ja võrdlusindeksid) (25 % kogu arvust); |
| --- | --- |

—

projekti sisu kvaliteet ja kasutatav metoodika, sh projekti tulemuste ja seotud tegevuste asjakohasus projekti idee ja konkreetsemate eesmärkide suhtes, kavandamise loogilisus ja usaldusväärsus (loogiline raamistik ja tööplaan), kavandatud kvaliteedikontroll, projekti jälgimine ja juhtimine (indikaatorid ja võrdlusindeksid) (25 % kogu arvust);

| — | projekti jätkusuutlikkus või kestev mõju asutustele, sihtrühmadele ja/või kõrgharidussüsteemile, sh projekti tegevuste ja tulemuste levitamine ja kasutamine (15 % kogu arvust); |
| --- | --- |

—

projekti jätkusuutlikkus või kestev mõju asutustele, sihtrühmadele ja/või kõrgharidussüsteemile, sh projekti tegevuste ja tulemuste levitamine ja kasutamine (15 % kogu arvust);

| — | eelarve ja kulutõhusus, sh tööjõu kavandamine päevamäärade alusel, sobilike vahendite soetamine, mobiilsusperioodide tõhus kasutamine, õiglane eelarve jaotus; tegevuse teostus peab jääma määratletud eelarve piiresse (15 % kogu arvust). |
| --- | --- |

—

eelarve ja kulutõhusus, sh tööjõu kavandamine päevamäärade alusel, sobilike vahendite soetamine, mobiilsusperioodide tõhus kasutamine, õiglane eelarve jaotus; tegevuse teostus peab jääma määratletud eelarve piiresse (15 % kogu arvust).

5.   Eelarve

Projektide kaasrahastamiseks eraldatud kogueelarve on 78,1 miljonit eurot (lisaks täendav summa 12,5 miljonit eurot lõuna- ja idapoolsete naaberriikide jaoks, eeldusel, et Euroopa Komisjon kiidab lähtuvalt Euroopa Naabruspoliitika revisjonist heaks vastava rahastamisotsuse).

Euroopa Liidu finantsabi ei tohi ületada 90 % projekti toetuskõlblikest kogukuludest. Kaasrahastada tuleb vähemalt 10 % toetuskõlblikest kogukuludest.

Väikseim toetussumma on nii ühisprojektide kui ka struktuurimeetmete puhul 500 000 eurot. Suurim toetussumma on 1 500 000 eurot. Kosovo ja Montenegro puhul on mõlemat liiki riiklike projektide väikseim toetussumma 300 000 eurot.

Täitevasutus jätab endale õiguse mitte jaotada kõiki vahendeid.

6.   Taotluste esitamise tähtaeg

Ühisprojektide ja struktuurimeetmete taotlused tuleb esitada täitevasutusele hiljemalt 23. veebruaril 2012 kell 12.00 Brüsseli aja järgi.

Ainult elektroonilisi taotlusi, mis on koostatud inglise, prantsuse või saksa keeles, on esitatud kasutades ametlikku elektroonilist vormi (eForm) ja sisaldavad kõiki taotluskutses nimetatud andmeid ja lisasid ning on nõuetekohaselt allkirjastatud isiku poolt, kes on taotleva asutuse poolt õiguslikult volitatud lepingut allkirjastama, võetakse vastu.

Elektrooniline vorm on põhikoopia. Täiendavad õigus- ja haldusdokumendid (vt taotluste esitamise juhised) tuleb saata posti teel programmibüroole 23. veebruariks 2012 (postitempli kuupäev) järgmisel aadressil:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries |
| Call for proposals — EACEA/25/11 |
| Office: BOUR 2/17 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

Tempus & Bilateral Cooperation with Industrialised Countries

Call for proposals — EACEA/25/11

Office: BOUR 2/17

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi või e-posti teel saadetud taotlusi arvesse ei võeta.

7.   Täielikud detailid

Juhend ja taotluste vormid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://eacea.ec.europa.eu/tempus

Taotlused peavad vastama taotluste esitamise juhendis esitatud tingimustele ning olema esitatud selleks ette nähtud vormil.

---

(1)  Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukoguresolutsioonile 1244/1999.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1638/2006, 24. oktoober 2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta; http://ec.europa.eu/world/enp/pdf/oj_l310_et.pdf

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/oj/2006/l_210/l_21020060731et00820093.pdf

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1905/2006, 18. detsember 2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2006R1905:20091018:ET:PDF

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/10

| 1. | 26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Astrium Holding SAS (edaspidi „Astrium”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Mobsat Group Holding Sàrl ja selle tütarettevõtjate (edaspidi koos „Vizada Group”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Astrium Holding SAS (edaspidi „Astrium”, Prantsusmaa) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Mobsat Group Holding Sàrl ja selle tütarettevõtjate (edaspidi koos „Vizada Group”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Astrium on kaudselt ettevõtja EADS NV (Madalmaad) tütarettevõtja, kes pakub kosmosetehnoloogia tooteid ja teenuseid kõikjal maailmas. Tema kolm peamist tegevusvaldkonda on: i) Astrium Space Transportation: kanderaketid ja orbiidiinfrastruktuur; ii) Astrium Satellites: kosmose segment ja maapealne segment; ning iii) Astrium Services: ulatuslikud läbivlahendused, mis hõlmavad turvalisi ja kommertslikke satelliitsideteenuseid ja võrke, kõrgetele turvanõuetele vastavat satelliitsidevarustust, eriotstarbelisi geograafilise informatsiooni ja navigatsiooniteenuseid kõikjal maailmas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Astrium on kaudselt ettevõtja EADS NV (Madalmaad) tütarettevõtja, kes pakub kosmosetehnoloogia tooteid ja teenuseid kõikjal maailmas. Tema kolm peamist tegevusvaldkonda on: i) Astrium Space Transportation: kanderaketid ja orbiidiinfrastruktuur; ii) Astrium Satellites: kosmose segment ja maapealne segment; ning iii) Astrium Services: ulatuslikud läbivlahendused, mis hõlmavad turvalisi ja kommertslikke satelliitsideteenuseid ja võrke, kõrgetele turvanõuetele vastavat satelliitsidevarustust, eriotstarbelisi geograafilise informatsiooni ja navigatsiooniteenuseid kõikjal maailmas;

| — | Vizada Group on sõltumatu tarnija, kes pakub satelliidipõhist mobiilsideteenust klientidele eri sektorites, kaasa arvatud merendus, lennundus, maismaa, meedia, valitsusvälised organisatsioonid ning valitsus/kaitsevaldkond. Satelliitoperaatorite võrgustiku kaudu pakub ta mobiil- ja tavaühenduse teenuseid (maismaal, merel, lennu ajal) nii otse kui ka üle 400st edasimüüjast koosneva turustusvõrgu kaudu. Vizada Group tegutseb kõikjal maailmas ning tal on tütarettevõtjad Euroopas, Ameerika Ühendriikides, Lähis-Idas, Aafrikas ja Vaikse ookeani piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Vizada Group on sõltumatu tarnija, kes pakub satelliidipõhist mobiilsideteenust klientidele eri sektorites, kaasa arvatud merendus, lennundus, maismaa, meedia, valitsusvälised organisatsioonid ning valitsus/kaitsevaldkond. Satelliitoperaatorite võrgustiku kaudu pakub ta mobiil- ja tavaühenduse teenuseid (maismaal, merel, lennu ajal) nii otse kui ka üle 400st edasimüüjast koosneva turustusvõrgu kaudu. Vizada Group tegutseb kõikjal maailmas ning tal on tütarettevõtjad Euroopas, Ameerika Ühendriikides, Lähis-Idas, Aafrikas ja Vaikse ookeani piirkonnas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6393 – Astrium Holding/Vizada Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/11

| 1. | 26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni CVC kuuluv ettevõtja C1000 B.V. („C1000”, Madalmaad) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe Madalmaades asuva selvehalli, mis praegu tegutseb nime Super de Boer formula all („SdB Supermarket”), üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames kontserni CVC kuuluv ettevõtja C1000 B.V. („C1000”, Madalmaad) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühe Madalmaades asuva selvehalli, mis praegu tegutseb nime Super de Boer formula all („SdB Supermarket”), üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | C1000: tarbekaupade hankimine, hulgimüük ja jaemüük ning sellega seotud teenused Madalmaades; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

C1000: tarbekaupade hankimine, hulgimüük ja jaemüük ning sellega seotud teenused Madalmaades;

| — | SdB Supermarket: tarbekaupade jaemüük. |
| --- | --- |

—

SdB Supermarket: tarbekaupade jaemüük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6378 – C1000/SdB Supermarket):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/17

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6394 – Gilde/Eismann)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/12

| 1. | 25. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gilde Buy-Out Management Holding B.V. („Gilde”, Madalmaad) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eismann AG („Eismann”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Gilde Buy-Out Management Holding B.V. („Gilde”, Madalmaad) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Eismann AG („Eismann”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Gilde: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on spetsialiseerunud juhtkonna poolt väljaostmise investeeringutele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Gilde: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on spetsialiseerunud juhtkonna poolt väljaostmise investeeringutele;

| — | Eismann: külmutatud toitude jaemüük ja tarnimine otse ostjale koju. |
| --- | --- |

—

Eismann: külmutatud toitude jaemüük ja tarnimine otse ostjale koju.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6394 – Gilde/Eismann):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6394 – Gilde/Eismann):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/13

| 1. | 26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ArcelorMittal Netherlands BV („ArcelorMittal”) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja ATIC Services Group („ATIC”) üle aktsiate või osade omandamise teel. |
| --- | --- |

1.

26. oktoobril 2011 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja ArcelorMittal Netherlands BV („ArcelorMittal”) omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Prantsusmaa ettevõtja ATIC Services Group („ATIC”) üle aktsiate või osade omandamise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja ArcelorMittal kuulub kontserni ArcelorMittal Group, mis tegutseb üleilmselt terase ja maavarade kaevandamise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja ArcelorMittal kuulub kontserni ArcelorMittal Group, mis tegutseb üleilmselt terase ja maavarade kaevandamise valdkonnas;

| — | ATIC osutab teenuseid peamiselt kivisöe ja rauamaagi impordi ja sisemaatranspordi kogu logistilise ahela ulatuses ning väiksemas ulatuses valmis terastoodete ekspordile Euroopa Liidust. ATIC osutab peamiselt järgmisi teenuseid: i) meresadama terminaliteenused puistlastikaupadele Rotterdami, Amsterdami, Zeelandi, Fos-sur-Meri, Dunkerque'i, Le Havre'i ja Gdynia sadamates; ii) süvamere puistlastivedude operaator ja sellega seonduvad logistikateenused; iii) siseveeteede logistika ja iv) kivisöega kauplemise teenused. |
| --- | --- |

—

ATIC osutab teenuseid peamiselt kivisöe ja rauamaagi impordi ja sisemaatranspordi kogu logistilise ahela ulatuses ning väiksemas ulatuses valmis terastoodete ekspordile Euroopa Liidust. ATIC osutab peamiselt järgmisi teenuseid: i) meresadama terminaliteenused puistlastikaupadele Rotterdami, Amsterdami, Zeelandi, Fos-sur-Meri, Dunkerque'i, Le Havre'i ja Gdynia sadamates; ii) süvamere puistlastivedude operaator ja sellega seonduvad logistikateenused; iii) siseveeteede logistika ja iv) kivisöega kauplemise teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6376 – ArcelorMittal/ATIC Services):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/19

---

Koondumisteatise tühistamine

(Juhtum COMP/M.6262 – AGRANA/RWA/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2011/C 321/14

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004)

30. septembril 2011 sai Euroopa Komisjon teatise ettevõtjate AGRANA ja RWA kavandatava koondumise kohta. 27. oktoobril 2011 teavitasid teatise esitajad komisjoni teatise tühistamisest.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.11.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 321/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 321/20

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 321/15

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„DÜSSELDORFER MOSTERT”/„DÜSSELDORFER SENF MOSTERT”/„DÜSSELDORFER URTYP MOSTERT”/„AECHTER DÜSSELDORFER MOSTERT”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0799-24.02.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 2.6 | Sinepipasta |
| --- | --- |

Klass 2.6

Sinepipasta

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” (edaspidi ka lühendatult „Düsseldorfer Mostert”) on toidu maitsestamiseks kasutatav valmispasta. Toote „Düsseldorfer Mostert” valmistamiseks kasutatakse üksnes jahvatatud pruune ja kollaseid sinepiseemneid, Düsseldorfis toodetud filtreerimata veiniäädikat, Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikast vett, soola, suhkrut ja vürtse. Tootel on läikiv kreemjas konsistents ja linnasepruun värvus. „Düsseldorfer Mostert” sisaldab väga peeneks purustatud seemnekesti (täpikesi). Tootele „Düsseldorfer Mostert” on omane sinepiseemnete kestade kolmekordse jahvatamisega saadud terav linnaseline vürtsikas maitse. Toode on omandanud iseloomuliku terava linnaselise vürtsika maitse kohalikel traditsioonidel põhinevas tootmisprotsessis, mis on ainuomane kõnealusele geograafilisele piirkonnale ja milles kasutatakse kolmekordselt jahvatatud pruune ja kollaseid sinepiseemneid, erilist leotamisprotsessi, graniitkividega lõppjahvatamist ning Düsseldorfis toodetud Düsseldorfi filtreerimata veiniäädikat ja Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikast vett. „Düsseldorfer Mostert” on valmistatud üksnes looduslikest koostisosadest. Toote „Düsseldorfer Mostert” valmistamisel ei ole kasutatud säilitusaineid, lõhnaaineid ega paksendajaid.

Valmistoote „Düsseldorfer Mostert” analüüsinäidud peavad olema järgmised:

| — | kuivainesisaldus: vähemalt 25 %; |
| --- | --- |

—

kuivainesisaldus: vähemalt 25 %;

| — | pH-väärtus < 4,1; |
| --- | --- |

—

pH-väärtus < 4,1;

| — | üldine happesus (mõõdetud äädikhappena) > 2,3 %; |
| --- | --- |

—

üldine happesus (mõõdetud äädikhappena) > 2,3 %;

| — | söögisool (mõõdetud naatriumkloriidina) > 3,5 %. |
| --- | --- |

—

söögisool (mõõdetud naatriumkloriidina) > 3,5 %.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

Toote „Düsseldorfer Mostert” tooraineks on pruunid ja kollased sinepiseemned, Düsseldorfis toodetud filtreerimata veiniäädikas, Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikas vesi, sool, suhkur ja vürtsid.

„Düsseldorfer Mostert” ei tohi sisaldada säilitusaineid, lõhnaaineid ega paksendajaid.

Toote „Düsseldorfer Mostert” kõrge kvaliteedi ja värskuse, tema piirkonnaga seotuse, organoleptiliste omaduste ja maine säilitamiseks kasutatakse nimetatud toote valmistamiseks üksnes Düsseldorfi vett ja Düsseldorfis toodetud filtreerimata Düsseldorfi veiniäädikat, mille valmistamiseks on samuti kasutatud vett, mis pärineb Düsseldorfist, määratletud geograafilisest piirkonnast.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote „Düsseldorfer Mostert” tooraineks on pruunid ja kollased sinepiseemned, Düsseldorfis toodetud filtreerimata veiniäädikas, Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikas vesi, sool, suhkur ja vürtsid.

„Düsseldorfer Mostert” ei tohi sisaldada säilitusaineid, lõhnaaineid ega paksendajaid.

Enne jahvatamist eraldatakse juba pestud ja sõelutud pruunid ja kollased sinepiseemned üksteisest. Pruuni sinepimassi saamiseks segatakse eeljahvatatud pruunid ja kollased sinepiseemned, samuti sool, suhkur ja vürtsid Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikka veega ning Düsseldorfi filtreerimata veiniäädikaga ja leotatakse.

Seejärel jahvatatakse sinepimassi veel kaks korda. Graniitkividega käsitsi lõppjahvatamine aitab toote „Düsseldorfer Mostert” struktuuri ühtlustada ja õhust vabastada. Väga väikesed seemnekestade osakesed jäävad nähtavaks. Pärast laagerdumisfaasi omandab „Düsseldorfer Mostert” talle iseloomuliku terava linnaselise vürtsika aroomi. Seejärel pakendatakse toode erinevatesse pakenditesse.

Toote „Düsseldorfer Mostert” säilivusaeg on üksnes kümme kuud. Selle aja jooksul säilivad toote organoleptilised omadused.

Toote „Düsseldorfer Mostert” kõik tootmisetapid, st pesemine, sõelumine, eeljahvatamine, koostisainete segamine leotamisprotsessis, teine jahvatamine, kolmas jahvatamine graniitkividega ja laagerdamine, peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Sellega tagatakse tootele iseloomulik terav linnaseline vürtsikas maitse, organoleptilised omadused, kvaliteet, piirkondlik päritolu, jälgitavus ja kontroll kogu tootmisprotsessi jooksul.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Toote pakendamisprotsess, sealhulgas selle villimine, pakendamine ja märgistamine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

See on vajalik, kuna sinepi terav maitse võib kergesti halveneda. Seetõttu jälgitakse temperatuuri tähelepanelikult toote kogu laagerdusperioodi vältel. Temperatuuri reguleerimise viis laagerdumise ajal ja laagerdusperioodi pikkus mõjutavad oluliselt lõpptoote maitseomaduste kvaliteeti. Üksnes tootjate juures töötavad kogenud spetsialistid (kohalikud sinepimeistrid) oskavad kindlaks määrata kõige sobivama aja toodete villimiseks, et nende kõrge kvaliteet oleks jätkuvalt tagatud. Seetõttu peab see kvaliteedi seisukohalt väga oluline tootmisprotsessi osa toimuma geograafilises piirkonnas tootja järelevalve all.

Sellega tagatakse tootele iseloomulik terav linnaseline vürtsikas maitse ja ka toote organoleptilised omadused, kvaliteet, piirkondlik päritolu, jälgitavus ja kontroll kogu tootmisprotsessi jooksul.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Allpool esitatud märgistamiseeskirjadega tõendatakse tarbijate ning tootmisprotsessi seiret teostavate ja nõuete järgimist kontrollivate inspektorite jaoks toote „Düsseldorfer Mostert” päritolu ja autentsust. Eeskirjade abil tagatakse märgistamise ühtsus ja seeläbi ka toote „Düsseldorfer Mostert” päritolu ja jälgitavus.

„Düsseldorfer Mostert” tuleb kõigis müügikohtades märgistada kui:

„Düsseldorfer Mostert”,

„Düsseldorfer Senf Mostert”,

„Düsseldorfer Urtyp Mostert” ja/või

„Aechter Düsseldorfer Mostert”.

See märgistus võib sisaldada ka märget „KGT” ja/või „kaitstud geograafiline tähis”.

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” peab olema märgistatud nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 kohase värvilise või mustvalge ühenduse sümboliga.

Spetsifikatsiooninõuetele vastavate toodete kaitse ühing peab korrapäraselt uuendatavat nimekirja toodet „Düsseldorfer Mostert” valmistavate ettevõtete kohta. Schutzgemeinschaft für spezifikationskonforme Produkte (spetsifikatsiooninõuetele vastavate toodete kaitse ühing) lubab oma liikmetel ja kõigil ettevõtjatel, kes on toote „Düsseldorfer Mostert” deklareeritud tootjad, kasutada Schutzgemeinschaft Düsseldorfer Senfi (Düsseldorfi sinepi kaitse ühing) järgmist sõna-/kujutismärki kirjatüübis „Arial Regular” sõnade „Senfspezialität aus Düsseldorf” jaoks allpool esitatud versioonides:

värviliselt neljavärvitrükis CMYK-koodiga 12C 27M 56Y 0K (kuldne), kuldse spot-värviga ja/või kuldses fooliumtrükis ankur, lõvi kontuur ja logo raam ja/või värviliselt neljavärvitrükis CMYK-koodiga 12C 27M 56Y 0K (kuldne), kuldse spot-värviga ja/või kuldses fooliumtrükis ankur, lõvi ja logo raam ja/või mustvalgena neljavärvitrükis CMYK-koodiga 0C 0M 0Y 100K (must) ankur, lõvi kontuur ja logo raam ja/või mustvalgena neljavärvitrükis CMYK-koodiga 0C 0M 0Y 100K (must) ankur, lõvi ja logo raam.

Taustavärv logo sees võib olla erinev. Logo suurus võib olla sõltuvalt kasutuskohast erinev.

Neid märgistuseeskirju kohaldatakse ka toodetele, milles „Düsseldorfer Mostert” on asjaomase tootekategooria ainus koostisosa, mida kasutatakse koos muude toiduainete ja toodetega.

| | |
| --- | --- |
| | |

Image

Image

Image

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond hõlmab liidumaa pealinna Düsseldorfi. Piirkonda nimetatakse „Düsseldorfiks”.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geograafiline piirkond hõlmab liidumaa pealinna Düsseldorfi. Piirkonda nimetatakse „Düsseldorfiks”. Toode „Düsseldorfer Mostert” leiutati geograafilises piirkonnas. Geograafiline piirkond on tuntud Düsseldorfi sinepitööstuse pikaaegse tootmistraditsiooni poolest. Geograafiline piirkond erineb naaberpiirkondadest oluliselt oma nimetuse, leiutise päritolu, pikaaegse tootmistraditsiooni, geograafilises piirkonnas väljatöötatud ja rakendatava spetsiaalse veetootmisprotsessi ning maitset andvate koostisosade, eriti Düsseldorfi kõrge lubjasisaldusega vees sisalduvate mineraalide poolest, aga ka Düsseldorfi veiniäädika bakterikultuuri poolest, mille loomiseks on kasutatud sinepitehase lähinaabrusest pärinevaid ning alates 1969. aastast muutumatul kujul kasutatud äädikhappebaktereid.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Düsseldorfer Mostert” valmistamiseks kasutatakse üksnes jahvatatud pruune ja kollaseid sinepiseemneid, Düsseldorfis toodetud filtreerimata veiniäädikat, Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikast vett, soola, suhkrut ja vürtse. Tootel on läikiv kreemjas konsistents ja linnasepruun värvus. Toode „Düsseldorfer Mostert” sisaldab väga peeneks purustatud seemnekesti (täpikesed).

Tootele „Düsseldorfer Mosterti” on omane sinepiseemnete kestade kolmekordse jahvatamisega saadud terav linnaseline vürtsikas maitse. Toode on omandanud talle iseloomuliku terava linnaselise vürtsika aroomi kohalikel traditsioonidel põhinevas tootmisprotsessis, mis on ainuomane kõnealusele geograafilisele piirkonnale ja milles kasutatakse kolmekordselt jahvatatud pruune ja kollaseid sinepiseemneid, erilist leotamisprotsessi, graniitkividega lõppjahvatamist ning Düsseldorfis toodetud filtreerimata Düsseldorfi veiniäädikat ja Düsseldorfi erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikast vett. „Düsseldorfer Mostert” on valmistatud üksnes looduslikest koostisosadest. Toote „Düsseldorfer Mostert” valmistamisel ei ole kasutatud säilitusaineid, lõhnaaineid ega paksendajaid.

Nende organoleptiliste omaduste tõttu on „Düsseldorfer Mostert” omandanud piirkondliku eritoote maine. Võib isegi öelda, et toote „Düsseldorfer Mostert” hea maine on üks tema omadustest, mille ta on saanud tänu oma maitsele, kvaliteedile ja eripärale.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Ajalooline taust/ajalugu

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” on Düsseldorfis välja töötatud pikaaegse ajaloolise ja piirkondliku traditsiooniga eritooted.

Seda tõestab kogu Düsseldorfi sinepitootmise ajalugu. Saksamaa esimene sinepitehas asutati Düsseldorfis 1726. aastal. Selle eritooteks sai terav linnaseline vürtsikas kreemjas läikiv jahvatatud pruun sinep „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”. Toode „Düsseldorfer Mostert” sai peatselt tuntuks ka väljaspool Saksamaad ja pani aluse Düsseldorfi kui sinepimetropoli mainele.

1800. aastaks oli „Aechter Düsseldorfer Mostert” tänu oma headele müügitulemustele kodu- ja välismaise tarbijaskonna hulgas laialdaselt tuntuks saanud. 1884. aastal muutis Vincent van Goghi maal „Vaikelu savinõude, pudelite ja sahtliga” toote „Düsseldorfer Mostert” osaks kunstiajaloost.

1896. aastal oli Düsseldorfis kaheksa sinepitehast. Juba 1826. aastal mainiti äriuudistes, reisikirjanduses ja linnatutvustustes Düsseldorfi sinepitööstust.

1920. aastal algas Düsseldorfis sinepi jaoks uus ajajärk. Lorraine’ist pärit ärimees Otto Frenzel asutas 1920. aasta lõpus Düsseldorfis oma sinepitehase. Ta andis seal valmistatavale väga teravale sinepile, esimesele heledavärvilisele sinepile üldse, nimetuse „Löwensenf” ning austusavaldusena linnavapile valis selle logoks lõvipea kujutise. Seda tüüpi heledat sinepit ei olnud Saksamaal varem toodetud. Ostjate esialgne reageering uudistootele oli erinev, ulatudes skeptitsismist kuni tagasilükkamiseni. Kuid „Düsseldorfer Mostert” ja „Düsseldorfer Senf” said oma kanguse ja iseloomulike vürtside tõttu peagi tuntuks. „Löwensenfiks” nimetatud uus sinep andis selle leiutajale Otto Frenzelile tarbijate hulgas peatselt hea maine. Nii algas Otto Frenzeli uue Düsseldorfi sinepitööstuse edulugu. Frenzeli edu aluseks olid toodete „Düsseldorfer Mostert” ja „Düsseldorfer Senf” puhtusele esitatavad nõuded, mille kohaselt tohtis nimetatud toodete valmistamiseks kasutada üksnes kõige paremaid koostisaineid ning kõik tooted tuli valmistada ülitäpselt retsepti järgi, ilma retseptiväliseid lisaaineid kasutamata.

1930. aastal hakkasid Düsseldorfi sinepitehased valmistama keskmise kangusega „Düsseldorfer Tafelsenfi”. Saksamaa ja välismaised tarbijad õppisid peagi hindama seda mahedamat mõõdukalt vürtsist kollakasrohelist meeldiva läikega Düsseldorfi sinepit. 1938. aastal hakkas Düsseldorfi sinepitööstus eksportima tooteid „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” teistesse Euroopa riikidesse, USAsse, Kanadasse, Lõuna-Ameerikasse, Aafrikasse, Jaapanisse ja Austraaliasse.

Düsseldorfi kuulsate sinepitehaste Adam Bernhard Bergrath sel. Wwe ja Otto Frenzel Senfindustrie kõrval etendasid Düsseldorfi ajaloos olulist rolli veel piirkonnas tegutsevad, kuid ka kogu riigi ulatuses ja rahvusvahelisel tasandil tegevust arendavad Düsseldorfi sinepitehased Senffabrik Ludwig Mackenstein, Dampf-Senffabrik Steinberg & Hild, Dampf-Senffabrik Carl Dick, Senffabrik Paul Eisenhardt, Senffabrik Ernst Roesberger, Senffabrik Carl von der Heiden, Senfvertrieb Wilhelm Pabelick, Senffabrik Geschwister Bramhoff ja Senffabrik Johann Waldorf. Mitmed neist sinepitootjatest kasutasid Düsseldorfi ankrut ja/või Düsseldorfi lõvi nende poolt Düsseldorfis valmistatud toodete „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” sildil.

Looduslik seos/keskkonnatingimused

Toodete „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” organoleptilistel omadustel on looduslik seos geograafilise piirkonnaga.

Toote „Düsseldorfer Mostert” oluliseks koostisaineks olev Düsseldorfi vesi võetakse Reini jõest. Kohati kuni 30 meetri paksustest liiva- ja kruusakihtidest koosnevate kallaste vahel voolav jõevesi on väga lubjarikas ning sisaldab seetõttu rohkesti mineraale. Düsseldorfis kasutatakse vee töötlemiseks spetsiaalset protsessi, mis on Düsseldorfis välja töötatud. Düsseldorfi vee kõrge lubjasisaldus ja sellest tulenev mineraaliderikkus on aidanud kujundada toote „Düsseldorfer Mostert” erilist maitset.

Düsseldorfis toodetud filtreerimata veiniäädikal on samuti mõju toote „Düsseldorfer Mostert” maitsele. Lisaks piirkondliku kultuurina sinepitehase lähiümbruses kasvatatavale äädikabakteritüvele, mida on Düsseldorfi veiniäädikatootmises kasutatud 1969. aastast alates, kasutatakse Düsseldorfi veiniäädika valmistamiseks ka erilise koostisega lubja- ja mineraaliderikast Düsseldorfi vett.

Praegune seos/maine

Käesoleva ajani on tootel „Düsseldorfer Mostert” olnud hea maine piirkondliku eritootena, mida tunnevad hästi tarbijad nii omas piirkonnas kui ka kaugemal.

Toote hea maine tõestuseks on tarbijate reageering. Tarbijate jaoks on „Düsseldorfer Mostert” praeguseks saavutanud kindla turuseisundi.

Nagu ilmneb ka tootenimetustest „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” on „Düsseldorfer Mosterti” ajalooliseks ja geograafiliseks sünnikohaks Düsseldorf. Juba Düsseldorf kui leiutamiskoht ise annab linna sinepieritoodetele hea maine.

Maine aluseks on eelkõige toodete „Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” pikaajaline tootmine Düsseldorfis ning nende organoleptilised omadused. Düsseldorfi nimetatakse sageli tema pika ja värvika sinepitootmise ajaloo tõttu sinepilinnaks ehk „Mostertstadtiks”.

Düsseldorfi sinepieritooteid hinnatakse nii kõrgelt, et linnas on neile pühendatud eraldi muuseum. Düsseldorfi sinepitootmise pikaajalist traditsiooni kajastavad linna sinepitööstuses sinepivalmistamisest tehtud arvukad fotod. „Düsseldorfer Mosterti” maine, mille see Düsseldorfi piirkondliku eritootena oma piirkonnas ja laiemalt on omandanud, on dokumenteeritud mitmetes varasemates ja praegustes Düsseldorfi sinepit käsitlevates väljaannetes.

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” on osa Düsseldorfi ajaloost ja traditsioonilisest köögist. Näiteks kuulub Düsseldorfi vanalinna õllepruulimiskodade menüüsse klassikaline „Düsseldorfer Senfrostbraten”, Düsseldorfi sinepiga määritud ja seejärel grillitud antrekoot. Düsseldorfi köögi osaks on ka nn Reinimaa võileib, „Röggelchen”, ehk kukkel, mille vahel on juust Düsseldorfi sinepiga.

On kaks vana traditsiooni, mis tõestavad, et Düsseldorf on omalaadne sinepilinn ja et toode „Düsseldorfer Mostert” nagu ka õlu „Düsseldorfer Alt” omab endiselt head mainet tarbijate hulgas tänu oma geograafilisele päritolule ja sellega seotud organoleptilistele omadustele ning nendest tulenevale maitsele.

Ka praegu serveeritakse Düsseldorfi sinepit linna traditsioonilistes restoranides, „Düsseldorfer Alti” pruulivates kesklinna õllepruulimiskodades ja piirkonnas elavate tarbijate kodudes traditsioonilisel viisil, Düsseldorfi spetsiaalsetes savist sinepipottides. Arvukad „Düsseldorfer Alti” pruulimiskodade külastajad ja linna traditsioonilise köögiga tutvujad on juba aastakümneid osanud hinnata toodet „Düsseldorfer Mostert” kui piirkondlikku eritoodet, mis on koheselt äratuntav oma maitse ja serveerimiseks kasutatavate savipottide tõttu.

Düsseldorfis on kaks vanamoodsat kauplust, kus müüakse toodet „Düsseldorfer Mostert” lahtisel kujul. Iga päev käib seal rohkesti kohalikke tarbijaid oma traditsioonilise märgistusega nõusid, enamasti savipotte „Düsseldorfer Mostertiga” täitmas.

Tänapäeval on „Düsseldorfer Mostert” piirkondliku eritootena tuntud ka väljaspool Saksamaad. Alates 1938. aastast on tooteid „Düsseldorfer Mostert”, „Düsseldorfer Senf” ja „Düsseldorfer Tafelsenf” eksporditud kui „ehtsat Düsseldorfis valmistatud sinepit” muudesse Euroopa riikidesse ja väljapoole Euroopat, eriti USAsse. USAsse eksporditavate toodete lai valik iseloomustab seda arengut väga hästi. Düsseldorf on üks väheseid linnu maailmas, millel on selline pikaajaline ja kuulsusrikas sinepiga seotud traditsioon. Düsseldorfi kui sinepimetropoli kuulsus on levinud väljapoole oma piirkonda. Maailma erinevates kohtades elavatelt tarbijatelt saabub arvukalt ostusoove, mis tõestavad, et Düsseldorfi sinepieritooted ei ole kuulsad üksnes Saksamaal.

Konkreetseks põhjuseks, miks „Düsseldorfer Mostert” tarbijate hulgas nii suure populaarsuse on võitnud, on see, et erinevalt väljaspool geograafilist piirkonda valmistatud sinepipastadest ei sisalda Düsseldorfi sinepieritoode säilitusaineid.

Majanduslik seos/tähtsus

„Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” on endiselt Düsseldorfi majanduse jaoks väga oluline. Toote „Düsseldorfer Mostert” suurest populaarsusest räägivad selget keelt toote suurepärased müüginäitajad geograafilise piirkonna, Saksamaa ja muu maailma toiduainete jaemüügikauplustes, lihapoodides ja restoranides.

Düsseldorfi geograafilises piirkonnas toodetakse igal aastal hinnanguliselt 65 tonni toodet „Düsseldorfer Mostert”. Need iga-aastased müügitulemused kinnitavad, et „Düsseldorfer Mosterti” kui tüüpilise piirkondliku eritoote hea maine tarbijate hulgas põhineb toote päritolul ja sellega seotud organoleptilistel omadustel.

Seos tootmisega/organoleptiline kvaliteet: Ligi 300 aastat on Düsseldorfi piirkondlikud tootjad valmistanud toodet „Düsseldorfer Mostert”/„Düsseldorfer Senf Mostert”/„Düsseldorfer Urtyp Mostert”/„Aechter Düsseldorfer Mostert” linnas välja töötatud tootmisprotsessi kohaselt. Toode „Düsseldorfer Mostert” on saanud oma geograafiliselt määratletud organoleptilised omadused tänu põlvest põlve pärandatud teadmistele, kogemustele ja oskustele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Markenblatt Vol. 07, 19. veebruar 2010, osa 7c, lk 2509

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/11252)

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---