# Euroopa Liidu C 318/2011

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2011.318.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 318 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide29. oktoober 2011 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2011.318.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 318

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide29. oktoober 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011 |
| 2011/C 318/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa tööturu tulevik – otsides võimalusi demograafilistele muutustele tõhusaks reageerimiseks (ettevalmistav arvamus) | 1 |
| 2011/C 318/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine (ettevalmistav arvamus) | 9 |
| 2011/C 318/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Idapartnerlus ja ELi poliitika idamõõde, pöörates erilist tähelepanu ELi põllumajanduspoliitikale, toiduohutusele, takistusteta kaubavahetusele, tihedamale koostööle ja arenguabile ning strateegilise partnerlusele (ettevalmistav arvamus) | 19 |
| 2011/C 318/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Rahandusalane koolitus ja finantstoodete vastutustundlik tarbimine (omaalgatuslik arvamus) | 24 |
| 2011/C 318/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Intellektuaalomandi õigused muusikasektoris (omaalgatuslik arvamus) | 32 |
| 2011/C 318/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kosmeetikatoodetel esitatavate väidete ühtlustamine (omaalgatuslik arvamus) | 40 |
| 2011/C 318/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kriisist väljumise strateegiad ja tööstuse muutused: rohkem ebakindlaid või jätkusuutlikke töökohti? (omaalgatuslik arvamus) | 43 |
| 2011/C 318/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majanduskriis, haridus ja tööturg (omaalgatuslik arvamus) | 50 |
| 2011/C 318/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika läbivaatamine transpordisektoris (omaalgatuslik arvamus) | 56 |
| 2011/C 318/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Laevaehitusele antav riigiabi (täiendav arvamus) | 62 |
| 2011/C 318/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö sisserändajate integreerimisel (täiendav arvamus) | 69 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011

2011/C 318/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa tööturu tulevik – otsides võimalusi demograafilistele muutustele tõhusaks reageerimiseks (ettevalmistav arvamus)

1

2011/C 318/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine (ettevalmistav arvamus)

9

2011/C 318/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Idapartnerlus ja ELi poliitika idamõõde, pöörates erilist tähelepanu ELi põllumajanduspoliitikale, toiduohutusele, takistusteta kaubavahetusele, tihedamale koostööle ja arenguabile ning strateegilise partnerlusele (ettevalmistav arvamus)

19

2011/C 318/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Rahandusalane koolitus ja finantstoodete vastutustundlik tarbimine (omaalgatuslik arvamus)

24

2011/C 318/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Intellektuaalomandi õigused muusikasektoris (omaalgatuslik arvamus)

32

2011/C 318/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Kosmeetikatoodetel esitatavate väidete ühtlustamine (omaalgatuslik arvamus)

40

2011/C 318/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi kriisist väljumise strateegiad ja tööstuse muutused: rohkem ebakindlaid või jätkusuutlikke töökohti? (omaalgatuslik arvamus)

43

2011/C 318/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Majanduskriis, haridus ja tööturg (omaalgatuslik arvamus)

50

2011/C 318/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika läbivaatamine transpordisektoris (omaalgatuslik arvamus)

56

2011/C 318/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Laevaehitusele antav riigiabi (täiendav arvamus)

62

2011/C 318/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalomitee arvamus teemal Kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö sisserändajate integreerimisel (täiendav arvamus)

69

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE |
| | Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011 |
| 2011/C 318/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine KOM(2011) 25 lõplik | 76 |
| 2011/C 318/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raamesKOM(2010) 553 lõplik | 82 |
| 2011/C 318/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat käibemaksu tuleviku kohta. Lihtsama, kindlama ja tõhusama käibemaksusüsteemi suunasKOM(2010) 695 lõplik | 87 |
| 2011/C 318/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks KOM(2010) 769 lõplik | 95 |
| 2011/C 318/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELisKOM(2010) 571 lõplik | 99 |
| 2011/C 318/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks KOM(2010) 712 lõplik | 105 |
| 2011/C 318/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele KOM(2011) 20 lõplik | 109 |
| 2011/C 318/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamineKOM(2011) 15 lõplik | 113 |
| 2011/C 318/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat – probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamineKOM(2011) 48 lõplik | 121 |
| 2011/C 318/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus (Euratom), millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013)KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammiKOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) eriprogrammiKOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE) | 127 |
| 2011/C 318/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohtaKOM(2011) 142 lõplik – 2011/0062 (COD) | 133 |
| 2011/C 318/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõteKOM(2011) 224 lõplik – 2011/0091 (NLE) | 139 |
| 2011/C 318/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse KOM(2010) 682 lõplik | 142 |
| 2011/C 318/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole KOM(2010) 343 | 150 |
| 2011/C 318/26 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Energiatõhususe kava 2011 KOM(2011) 109 lõplik | 155 |
| 2011/C 318/27 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (uuesti sõnastatud) KOM(2011) 245 lõplik – 2011/0105 COD | 163 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011

2011/C 318/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine KOM(2011) 25 lõplik

KOM(2011) 25 lõplik

76

2011/C 318/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raamesKOM(2010) 553 lõplik

KOM(2010) 553 lõplik

82

2011/C 318/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat käibemaksu tuleviku kohta. Lihtsama, kindlama ja tõhusama käibemaksusüsteemi suunasKOM(2010) 695 lõplik

KOM(2010) 695 lõplik

87

2011/C 318/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks KOM(2010) 769 lõplik

KOM(2010) 769 lõplik

95

2011/C 318/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELisKOM(2010) 571 lõplik

KOM(2010) 571 lõplik

99

2011/C 318/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks KOM(2010) 712 lõplik

KOM(2010) 712 lõplik

105

2011/C 318/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele KOM(2011) 20 lõplik

KOM(2011) 20 lõplik

109

2011/C 318/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamineKOM(2011) 15 lõplik

KOM(2011) 15 lõplik

113

2011/C 318/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Roheline raamat – probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamineKOM(2011) 48 lõplik

KOM(2011) 48 lõplik

121

2011/C 318/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus (Euratom), millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013)KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammiKOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE) –Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) eriprogrammiKOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE)

KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE) –

KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE) –

KOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE) –

KOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE)

127

2011/C 318/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohtaKOM(2011) 142 lõplik – 2011/0062 (COD)

KOM(2011) 142 lõplik – 2011/0062 (COD)

133

2011/C 318/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõteKOM(2011) 224 lõplik – 2011/0091 (NLE)

KOM(2011) 224 lõplik – 2011/0091 (NLE)

139

2011/C 318/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse KOM(2010) 682 lõplik

KOM(2010) 682 lõplik

142

2011/C 318/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole KOM(2010) 343

KOM(2010) 343

150

2011/C 318/26

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Energiatõhususe kava 2011 KOM(2011) 109 lõplik

KOM(2011) 109 lõplik

155

2011/C 318/27

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (uuesti sõnastatud) KOM(2011) 245 lõplik – 2011/0105 COD

KOM(2011) 245 lõplik – 2011/0105 COD

163

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa tööturu tulevik – otsides võimalusi demograafilistele muutustele tõhusaks reageerimiseks” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 318/01

Raportöör: Wolfgang GREIF

30. novembri 2010. aasta kirjas palus Poola välisministeeriumi riigisekretär Mikołaj Dowgielewicz Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ELi eesistujariigi Poola nimel arvamus järgmisel teemal:

„Euroopa tööturu tulevik – otsides võimalusi demograafilistele muutustele tõhusaks reageerimiseks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 27. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 120, erapooletuks jäi 11.

1.   Järeldused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asetas käesolevas arvamuses kesksele kohale järgmised tööhõive ja tööturgudega seotud aspektid:






  a) | kõigi vanuserühmade olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine kui keskne lähtepunkt demograafiliste probleemidega toime tulemiseks; |
| --- | --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee asetas käesolevas arvamuses kesksele kohale järgmised tööhõive ja tööturgudega seotud aspektid:

a)

kõigi vanuserühmade olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine kui keskne lähtepunkt demograafiliste probleemidega toime tulemiseks;

| b) | eakamate inimeste tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalused ja vajadused ning „hõbedase generatsiooni” kasvav makromajanduslik tähtsus; |
| --- | --- |

b)

eakamate inimeste tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalused ja vajadused ning „hõbedase generatsiooni” kasvav makromajanduslik tähtsus;

| c) | vajaliku ümberkujundamise põhielemendid, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

c)

vajaliku ümberkujundamise põhielemendid, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele.

| 1.2 | Pidades silmas Euroopa rahvastiku vananemist seisneb kõige tõhusam strateegia olemasoleva tööhõivepotentsiaali võimalikult suures ärakasutamises. Seda on võimalik saavutada ainult sihipärase majanduskasvu poliitika ja kvaliteetsete, kohustusliku sotsiaalkindlustusega töökohtade arvu suurendamise kaudu.






  — | Jõupingutused lahendamaks eakamate inimeste tööhõivemäära suurendamise küsimust esmajoones pensionisüsteemidesse sekkumise teel, mis viib juurdepääsutingimuste ja nõudeõiguste halvenemiseni, eelkõige seadusliku pensioniea tõstmise ettepanekud, on ühiskonna vananemisele reageerimiseks ebapiisavad. |
| --- | --- | --- |

1.2

Pidades silmas Euroopa rahvastiku vananemist seisneb kõige tõhusam strateegia olemasoleva tööhõivepotentsiaali võimalikult suures ärakasutamises. Seda on võimalik saavutada ainult sihipärase majanduskasvu poliitika ja kvaliteetsete, kohustusliku sotsiaalkindlustusega töökohtade arvu suurendamise kaudu.

—

Jõupingutused lahendamaks eakamate inimeste tööhõivemäära suurendamise küsimust esmajoones pensionisüsteemidesse sekkumise teel, mis viib juurdepääsutingimuste ja nõudeõiguste halvenemiseni, eelkõige seadusliku pensioniea tõstmise ettepanekud, on ühiskonna vananemisele reageerimiseks ebapiisavad.

| — | Mittedemograafilised suhted (eakamate ja tööealiste inimeste vahel) määravad pensionikindlustuse edaspidise rahastamisvajaduse, pigem on otsustava tähtsusega majandusliku sõltuvusmäära areng, st toetusesaajate suhe aktiivsetesse töötajatesse. |
| --- | --- |

—

Mittedemograafilised suhted (eakamate ja tööealiste inimeste vahel) määravad pensionikindlustuse edaspidise rahastamisvajaduse, pigem on otsustava tähtsusega majandusliku sõltuvusmäära areng, st toetusesaajate suhe aktiivsetesse töötajatesse.

| — | Järelikult kui tulevaste aastakümnete jooksul õnnestub saavutada ELis tööealiste inimeste tunduvalt parem tööhõivesse kaasamine, püsib majandusliku sõltuvuse tõus taluvuse piires. |
| --- | --- |

—

Järelikult kui tulevaste aastakümnete jooksul õnnestub saavutada ELis tööealiste inimeste tunduvalt parem tööhõivesse kaasamine, püsib majandusliku sõltuvuse tõus taluvuse piires.

| 1.3 | Olemasoleva tööhõivepotentsiaali ärakasutamine nõuab osalusvõimalusi pakkuva poliitika laialdast järgimist. See hõlmab eakate inimeste vajadustele vastava tööelu kujundamist, hariduse ja koolituse väljaarendamist, kõrgekvaliteediliste ja viljakate töökohtade loomist, tõhusate sotsiaalkaitsesüsteemide tagamist, ulatuslikke meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks jne. |
| --- | --- |

1.3

Olemasoleva tööhõivepotentsiaali ärakasutamine nõuab osalusvõimalusi pakkuva poliitika laialdast järgimist. See hõlmab eakate inimeste vajadustele vastava tööelu kujundamist, hariduse ja koolituse väljaarendamist, kõrgekvaliteediliste ja viljakate töökohtade loomist, tõhusate sotsiaalkaitsesüsteemide tagamist, ulatuslikke meetmeid töö- ja pereelu ühitamiseks jne.

| 1.4 | Demograafilised muutused loovad ka majanduslikke ja tööhõivealaseid võimalusi. Ühelt poolt muutuvad vanemad inimesed klientidena üha tähtsamaks, mis loob ka teistele vanuserühmadele tööhõive võimalusi. Teisalt kätkeb ühiskonna vananemine endas ka märkimisväärset tööhõivepotentsiaali pakkumispoolel.






  — | „Eakate majanduslikust võimsusest” tulenevate töökohtade arv ja kvaliteet sõltuvad otsustaval määral sellest, kuidas hakatakse nn hõbedast majandust aktiivse teenustepoliitika kaudu kujundama. |
| --- | --- | --- |

1.4

Demograafilised muutused loovad ka majanduslikke ja tööhõivealaseid võimalusi. Ühelt poolt muutuvad vanemad inimesed klientidena üha tähtsamaks, mis loob ka teistele vanuserühmadele tööhõive võimalusi. Teisalt kätkeb ühiskonna vananemine endas ka märkimisväärset tööhõivepotentsiaali pakkumispoolel.

—

„Eakate majanduslikust võimsusest” tulenevate töökohtade arv ja kvaliteet sõltuvad otsustaval määral sellest, kuidas hakatakse nn hõbedast majandust aktiivse teenustepoliitika kaudu kujundama.

| — | Eelkõige ravi- ja hooldusvaldkonnas, aga ka teistes sektorites on oluline võtta kasvavat nõudlust võimalusena pakkuda siinkohal korralike töötingimustega ja õiglase tasu eest tööd ning ajakohastada ja muuta professionaalsemaks kutseoskuste profiili. |
| --- | --- |

—

Eelkõige ravi- ja hooldusvaldkonnas, aga ka teistes sektorites on oluline võtta kasvavat nõudlust võimalusena pakkuda siinkohal korralike töötingimustega ja õiglase tasu eest tööd ning ajakohastada ja muuta professionaalsemaks kutseoskuste profiili.

| 1.5 | Kes tahab, et inimesed läheksid hiljem pensionile, peab hoolitsema ka selle eest, et nad saaksid kauem töötada. See tähendab uute töökohtade loomist ja kujundamist nii, et korralise pensionieani oleks ka võimalik töötada. Selleks on nõutav järjekindel ümberkujundamine, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele.






  — | Seejuures ei ole tegemist ainult töökohtade sihipärase kujundamisega eakatest lähtuvalt, vaid töö korraldamisega sellisel viisil, et see oleks igal karjäärietapil kooskõlas vananemise protsessiga. |
| --- | --- | --- |

1.5

Kes tahab, et inimesed läheksid hiljem pensionile, peab hoolitsema ka selle eest, et nad saaksid kauem töötada. See tähendab uute töökohtade loomist ja kujundamist nii, et korralise pensionieani oleks ka võimalik töötada. Selleks on nõutav järjekindel ümberkujundamine, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele.

—

Seejuures ei ole tegemist ainult töökohtade sihipärase kujundamisega eakatest lähtuvalt, vaid töö korraldamisega sellisel viisil, et see oleks igal karjäärietapil kooskõlas vananemise protsessiga.

| — | Selleks, et iga vanuserühma inimestel oleks ka tegelikult võimalik töö leida ja seda pikema aja vältel teha, on tarvis vastavate meetmete kogumit. |
| --- | --- |

—

Selleks, et iga vanuserühma inimestel oleks ka tegelikult võimalik töö leida ja seda pikema aja vältel teha, on tarvis vastavate meetmete kogumit.

| — | Töötingimused ja töökeskkond on vaja kohandada erinevas vanuses töötajatele. Tuleb võidelda eakamate töötajate diskrimineerimise ja nende kohta käivate negatiivsete eelarvamuste vastu. |
| --- | --- |

—

Töötingimused ja töökeskkond on vaja kohandada erinevas vanuses töötajatele. Tuleb võidelda eakamate töötajate diskrimineerimise ja nende kohta käivate negatiivsete eelarvamuste vastu.

| — | Kõigi meetmete puhul on oluline riigiasutuste ja ettevõtete vastutus ning iga inimese valmisoleku ka pikemalt töötada, mille alla kuulub ka valmidus elukestvaks õppeks ja ennetav tervishoid. |
| --- | --- |

—

Kõigi meetmete puhul on oluline riigiasutuste ja ettevõtete vastutus ning iga inimese valmisoleku ka pikemalt töötada, mille alla kuulub ka valmidus elukestvaks õppeks ja ennetav tervishoid.

| 1.6 | Nõutav on tööelu ulatuslik kohandamine, mille puhul sotsiaalpartneritel on kõigil tasanditel eriline tähtsus. Käesoleva arvamuse punktis 6.5. esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee selles osas konkreetsete ettepanekute paketi, mis aitavad kaasa eakate inimeste vajadustele vastava tööelu kujundamisele. Seejuures on selge, et eeltoodu ei tohi endaga kaasa tuua kõrgendatud survet eakatele inimestele ega raskusi neile, kes ei ole enam suutelised töötama. |
| --- | --- |

1.6

Nõutav on tööelu ulatuslik kohandamine, mille puhul sotsiaalpartneritel on kõigil tasanditel eriline tähtsus. Käesoleva arvamuse punktis 6.5. esitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee selles osas konkreetsete ettepanekute paketi, mis aitavad kaasa eakate inimeste vajadustele vastava tööelu kujundamisele. Seejuures on selge, et eeltoodu ei tohi endaga kaasa tuua kõrgendatud survet eakatele inimestele ega raskusi neile, kes ei ole enam suutelised töötama.

2.   Eessõna

| 2.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba korduvalt võtnud demograafiliste suundumuste suhtes seisukohta ja rõhutanud seejuures muuhulgas, et ühiskonna vananemisega seotud probleemid nõuavad tööturgudel terviklikke strateegiaid. Seejuures vaadeldi erinevates kontekstides ka eakamate töötajate olukorda tööturul ja eakate ning tööturu teiste prioriteetsete rühmade tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalusi ja vajadusi (1). |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on juba korduvalt võtnud demograafiliste suundumuste suhtes seisukohta ja rõhutanud seejuures muuhulgas, et ühiskonna vananemisega seotud probleemid nõuavad tööturgudel terviklikke strateegiaid. Seejuures vaadeldi erinevates kontekstides ka eakamate töötajate olukorda tööturul ja eakate ning tööturu teiste prioriteetsete rühmade tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalusi ja vajadusi (1).

| 2.2 | Seoses demograafiliste muutuste mõjudega pensionidele on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lõpuks täie selgusega jäänud arvamusele, et sageli propageeritud üleminek kogumispensioniskeemidele on ühiskonna vananemisele reageerimiseks ebapiisav (2). Selle abil ei säästeta raha ega vähendata riske. Sellega ei kaasne ka kulude kokkuhoid, vaid tavaliselt lisakulud, parimal juhul kulude ümberpaigutused, lisaks ei loo üleminek ka suuremat kindlust, vaid sõltuvust kapitaliturgudest ning seoses sellega märkimisväärselt suuremad vanaduskindlustuse riskid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahtleb jätkuvalt sügavalt selles, kas seadusliku pensioniea tõstmises saab näha otstarbekohast panust demograafiliste probleemidega toimetulekusse. Eesmärgiks peab olema pigem tegeliku pensionile jäämise kooskõlastamine kehtiva seadusjärgse pensioniikka jõudmisega. |
| --- | --- |

2.2

Seoses demograafiliste muutuste mõjudega pensionidele on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lõpuks täie selgusega jäänud arvamusele, et sageli propageeritud üleminek kogumispensioniskeemidele on ühiskonna vananemisele reageerimiseks ebapiisav (2). Selle abil ei säästeta raha ega vähendata riske. Sellega ei kaasne ka kulude kokkuhoid, vaid tavaliselt lisakulud, parimal juhul kulude ümberpaigutused, lisaks ei loo üleminek ka suuremat kindlust, vaid sõltuvust kapitaliturgudest ning seoses sellega märkimisväärselt suuremad vanaduskindlustuse riskid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahtleb jätkuvalt sügavalt selles, kas seadusliku pensioniea tõstmises saab näha otstarbekohast panust demograafiliste probleemidega toimetulekusse. Eesmärgiks peab olema pigem tegeliku pensionile jäämise kooskõlastamine kehtiva seadusjärgse pensioniikka jõudmisega.

| 2.3 | Ennustatud demograafiliste muutuste taustal (tööealiste inimeste arvu samaks jäämine või vähenemine) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lisaks seisukohal, et olulised lähtepunktid vananeva ühiskonna probleemidega toimetulekuks on sihipärane majanduskasvu poliitika ja kvaliteetsete, kohustusliku sotsiaalkindlustusega töökohtade arvu suurendamine. See kehtib nii eakamate kui ka nooremate inimeste kohta. Sellest sõltub ka pensionide jätkusuutlik tagamine. Täielik tööhõive ja hea sissetulek on seega pensionisüsteemi parim kaitse. |
| --- | --- |

2.3

Ennustatud demograafiliste muutuste taustal (tööealiste inimeste arvu samaks jäämine või vähenemine) on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lisaks seisukohal, et olulised lähtepunktid vananeva ühiskonna probleemidega toimetulekuks on sihipärane majanduskasvu poliitika ja kvaliteetsete, kohustusliku sotsiaalkindlustusega töökohtade arvu suurendamine. See kehtib nii eakamate kui ka nooremate inimeste kohta. Sellest sõltub ka pensionide jätkusuutlik tagamine. Täielik tööhõive ja hea sissetulek on seega pensionisüsteemi parim kaitse.

| 2.4 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on selles kontekstis alati rõhutanud kõigi kasutamata tööhõivepotentsiaalide ärakasutamise vajadust (lastega naised, noored, koolist väljalangejad, madala kvalifikatsiooniga isikud, puudega isikud, terviserikkega isikud jne) ja seejuures nõudnud ka eakamate inimeste potentsiaali kasutusele võtmist. Kahetsusega on ka märgitud, et vaatamata olulisele turuosa suurenemisele ei saavutanud eakamate inimeste tööturul osalemine möödunud kümne aasta jooksul kaugeltki Euroopa püstitatud eesmärke. |
| --- | --- |

2.4

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on selles kontekstis alati rõhutanud kõigi kasutamata tööhõivepotentsiaalide ärakasutamise vajadust (lastega naised, noored, koolist väljalangejad, madala kvalifikatsiooniga isikud, puudega isikud, terviserikkega isikud jne) ja seejuures nõudnud ka eakamate inimeste potentsiaali kasutusele võtmist. Kahetsusega on ka märgitud, et vaatamata olulisele turuosa suurenemisele ei saavutanud eakamate inimeste tööturul osalemine möödunud kümne aasta jooksul kaugeltki Euroopa püstitatud eesmärke.

| 2.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on lisaks tööturule vaadelnud ka teisi, Euroopa ühiskonna demograafilisele arengule olulisi valdkondi (muuhulgas perepoliitika ja sündide arv, ränne ja integratsioon, põlvkondadevahelised suhted jne) (3). Neid teemasid käesolevas ettevalmistavas arvamuses enam eraldi ei käsitleta. Reageerides tulevase Poola eesistumisaja ülesannetele peavad kesksel kohal olema pigem järgmised tööhõive ja tööturgudega seotud aspektid:






  a) | kõigi vanuserühmade olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine kaasaval tööturul; |
| --- | --- | --- |

2.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on lisaks tööturule vaadelnud ka teisi, Euroopa ühiskonna demograafilisele arengule olulisi valdkondi (muuhulgas perepoliitika ja sündide arv, ränne ja integratsioon, põlvkondadevahelised suhted jne) (3). Neid teemasid käesolevas ettevalmistavas arvamuses enam eraldi ei käsitleta. Reageerides tulevase Poola eesistumisaja ülesannetele peavad kesksel kohal olema pigem järgmised tööhõive ja tööturgudega seotud aspektid:

a)

kõigi vanuserühmade olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine kaasaval tööturul;

| b) | eakamate inimeste tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalused ja vajadused ning „hõbedase generatsiooni” kasvav makromajanduslik tähtsus; |
| --- | --- |

b)

eakamate inimeste tööhõivepotentsiaali suurema kasutamise võimalused ja vajadused ning „hõbedase generatsiooni” kasvav makromajanduslik tähtsus;

| c) | põhielemendid vajalikuks ümberkujundamiseks, et muuta tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele. |
| --- | --- |

c)

põhielemendid vajalikuks ümberkujundamiseks, et muuta tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele.

| 2.6 | Komitee on seisukohal, et kuigi käesolevas arvamuses esitatud meetmepaketi rakendamine on peaasjalikult ELi liikmeriikide pädevusalas, võivad nad kasu saada ka koostööst Euroopa tasandil. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike üles tihendama koostööd Euroopa Komisjoni rahvastikuküsimusi käsitleva ekspertrühma, tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee vahel tagamaks, et mõlemad komiteed saaksid oma töös pidevalt kasu demograafilisi suundumusi puudutavatest ekspertarvamustest, analüüsidest, riiklikest parimatest tavadest igas vanuses inimeste – ja eriti eakate inimeste – tõhusa integreerimise kohta tööturule. |
| --- | --- |

2.6

Komitee on seisukohal, et kuigi käesolevas arvamuses esitatud meetmepaketi rakendamine on peaasjalikult ELi liikmeriikide pädevusalas, võivad nad kasu saada ka koostööst Euroopa tasandil. Seetõttu kutsub komitee liikmesriike üles tihendama koostööd Euroopa Komisjoni rahvastikuküsimusi käsitleva ekspertrühma, tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomitee vahel tagamaks, et mõlemad komiteed saaksid oma töös pidevalt kasu demograafilisi suundumusi puudutavatest ekspertarvamustest, analüüsidest, riiklikest parimatest tavadest igas vanuses inimeste – ja eriti eakate inimeste – tõhusa integreerimise kohta tööturule.

3.   Parem tööhõivesse kaasamine: keskne vastus rahvastiku vananemisele

| 3.1 | Tulevastel aastakümnetel kasvab kõigis ELi liikmesriikides vanemate inimeste arv tunduvalt. Samal ajal ennustatakse ELi lõikes tööealiste inimeste arvu vähenemist. Mõlemad asjaolud annavad alust oodata demograafilise sõltuvusmäära
   (4) olulist tõusu, mis peaks Eurostati rahvastikuprognooside kohaselt ELis 2050. aastaks umbes kahekordistuma praeguselt 26 protsendilt umbes 50 protsendile. |
| --- | --- |

3.1

Tulevastel aastakümnetel kasvab kõigis ELi liikmesriikides vanemate inimeste arv tunduvalt. Samal ajal ennustatakse ELi lõikes tööealiste inimeste arvu vähenemist. Mõlemad asjaolud annavad alust oodata demograafilise sõltuvusmäära
   (4) olulist tõusu, mis peaks Eurostati rahvastikuprognooside kohaselt ELis 2050. aastaks umbes kahekordistuma praeguselt 26 protsendilt umbes 50 protsendile.

| 3.2 | Eakate inimeste osakaalu suurt tõusu samastatakse sageli mõtlematult vastava sotsiaalsüsteemide koormuse tõusuga ja seejuures järeldatakse ka, et kehtivad pensionisüsteemid ei ole enam elujõulised. Üksnes demograafilised suhted ütlevad siiski vähe tegelike majanduslike tingimuste kohta. Sotsiaalriigi finantseerimise küsimuste seisukohast ei ole oluline mitte demograafiline, vaid majanduslik sõltuvusmäär, st eelkõige pensionäride, töövõime kaotuse tulemusena toetusesaajate ja töötute arvu suhe töötajate arvuga, kes rahastavad oma sotsiaalkindlustusmaksete ja maksudega toetusi. Lisaks sellele on otsustava tähtsusega ka makromajandusliku tööviljakuse tõus, sest see võimaldab suurendada „pala”, mida töötavate ja mittetöötavate inimeste vahel ära jagada saab. |
| --- | --- |

3.2

Eakate inimeste osakaalu suurt tõusu samastatakse sageli mõtlematult vastava sotsiaalsüsteemide koormuse tõusuga ja seejuures järeldatakse ka, et kehtivad pensionisüsteemid ei ole enam elujõulised. Üksnes demograafilised suhted ütlevad siiski vähe tegelike majanduslike tingimuste kohta. Sotsiaalriigi finantseerimise küsimuste seisukohast ei ole oluline mitte demograafiline, vaid majanduslik sõltuvusmäär, st eelkõige pensionäride, töövõime kaotuse tulemusena toetusesaajate ja töötute arvu suhe töötajate arvuga, kes rahastavad oma sotsiaalkindlustusmaksete ja maksudega toetusi. Lisaks sellele on otsustava tähtsusega ka makromajandusliku tööviljakuse tõus, sest see võimaldab suurendada „pala”, mida töötavate ja mittetöötavate inimeste vahel ära jagada saab.

| 3.3 | Demograafilise sõltuvusmäära segadusse ajav kasutamine ja tööealiste inimeste arvu samastamine töötajate arvuga ei arvesta tegelikkust ja takistab probleemile adekvaatse lahenduse leidmist. Majanduslik sõltuvus on hetkel üle kahe korra kõrgem kui üksnes demograafiline suhe 65-aastaste ja vanemate inimeste ning tööealiste inimeste vahel. Selle peamine põhjus on asjaolu, et kaugeltki mitte kõigil tööealistel inimestel ei ole töökohta:






  — | üle 23 miljoni inimese on hetkel ELis töötud; |
| --- | --- | --- |

3.3

Demograafilise sõltuvusmäära segadusse ajav kasutamine ja tööealiste inimeste arvu samastamine töötajate arvuga ei arvesta tegelikkust ja takistab probleemile adekvaatse lahenduse leidmist. Majanduslik sõltuvus on hetkel üle kahe korra kõrgem kui üksnes demograafiline suhe 65-aastaste ja vanemate inimeste ning tööealiste inimeste vahel. Selle peamine põhjus on asjaolu, et kaugeltki mitte kõigil tööealistel inimestel ei ole töökohta:

—

üle 23 miljoni inimese on hetkel ELis töötud;

| — | paljud tööealised inimesed on juba pensionil, seda eelkõige tervislikel põhjustel; |
| --- | --- |

—

paljud tööealised inimesed on juba pensionil, seda eelkõige tervislikel põhjustel;

| — | või ei ole nad muudel põhjustel tööellu kaasatud (õppurid, hooldajakohustustega inimesed, koduperenaised/koduperemehed jne); |
| --- | --- |

—

või ei ole nad muudel põhjustel tööellu kaasatud (õppurid, hooldajakohustustega inimesed, koduperenaised/koduperemehed jne);

| — | lisaks on ka mitmeid puuetega inimesi, kellel on raskusi tööturule pääsemisega, sh diskrimineerimise ja erivajadustele puudulike kohanduste tõttu. |
| --- | --- |

—

lisaks on ka mitmeid puuetega inimesi, kellel on raskusi tööturule pääsemisega, sh diskrimineerimise ja erivajadustele puudulike kohanduste tõttu.

| 3.4 | Majandusliku sõltuvussuhte põhiline mõte on see, et arvesse tuleb võtta mitte ainult vanust, vaid eelkõige tööturu arengut kui riigi demograafiliste muutuste mõjude hindamise olulist parameetrit (5). Selle taustal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vaatepunktist keskse tähtsusega tööturu arengu ja majandusliku sõltuvuse arengu vahelise seose tugevam väljatoomine, et leida demograafiaprobleemile õiged vastused. |
| --- | --- |

3.4

Majandusliku sõltuvussuhte põhiline mõte on see, et arvesse tuleb võtta mitte ainult vanust, vaid eelkõige tööturu arengut kui riigi demograafiliste muutuste mõjude hindamise olulist parameetrit (5). Selle taustal on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vaatepunktist keskse tähtsusega tööturu arengu ja majandusliku sõltuvuse arengu vahelise seose tugevam väljatoomine, et leida demograafiaprobleemile õiged vastused.

| 3.5 | Isegi kui vananemine aset leiab hetkel ennustatud ulatuses, tekivad tulevikus vastavalt tööturu arengule majandusliku sõltuvuse äärmiselt erinevad arengud: kui tulevaste aastakümnete jooksul õnnestub saavutada ELis tööealiste inimeste parem tööhõivesse kaasamine (tõus hetkel parimate ELi riikide tasemele), püsib majandusliku sõltuvusmäära tõus hoolimata ühiskonna olulisest vananemisest taluvuse piires (6). |
| --- | --- |

3.5

Isegi kui vananemine aset leiab hetkel ennustatud ulatuses, tekivad tulevikus vastavalt tööturu arengule majandusliku sõltuvuse äärmiselt erinevad arengud: kui tulevaste aastakümnete jooksul õnnestub saavutada ELis tööealiste inimeste parem tööhõivesse kaasamine (tõus hetkel parimate ELi riikide tasemele), püsib majandusliku sõltuvusmäära tõus hoolimata ühiskonna olulisest vananemisest taluvuse piires (6).

| 3.6 | Selles osas on ka Euroopa Komisjon juba aastate eest tuvastanud, et demograafiliste probleemidega toimetulekul ei ole oluline mitte niivõrd vanus, kuivõrd pigem tööealiste isikute tegelik hõiveseisund:
  „Aktiivse rahvastiku osa on tegelikult palju väiksem kui 15- kuni 64-aastaste vanuserühm. [...] See jätab märkimisväärsed võimalused tööhõive kasvuks enamikes liikmesriikides ja järelikult võimaluse saavutada palju parem töötava rahvastiku ja pensionile jäänud eakate vaheline tasakaal. [...] See näitab ELi tööhõive taseme tõstmise tähtsust. See on väidetavalt efektiivseim strateegia, millega riigid võivad valmistuda rahvastiku vananemiseks. Euroopa vananemise osas osutub seega olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine ka komisjoni vaatepunktist tõhusaimaks strateegiaks.
   (7)” |
| --- | --- |

3.6

Selles osas on ka Euroopa Komisjon juba aastate eest tuvastanud, et demograafiliste probleemidega toimetulekul ei ole oluline mitte niivõrd vanus, kuivõrd pigem tööealiste isikute tegelik hõiveseisund:

„Aktiivse rahvastiku osa on tegelikult palju väiksem kui 15- kuni 64-aastaste vanuserühm. [...] See jätab märkimisväärsed võimalused tööhõive kasvuks enamikes liikmesriikides ja järelikult võimaluse saavutada palju parem töötava rahvastiku ja pensionile jäänud eakate vaheline tasakaal. [...] See näitab ELi tööhõive taseme tõstmise tähtsust. See on väidetavalt efektiivseim strateegia, millega riigid võivad valmistuda rahvastiku vananemiseks. Euroopa vananemise osas osutub seega olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine ka komisjoni vaatepunktist tõhusaimaks strateegiaks.
   (7)”

| 3.7 | Euroopa vananemise osas osutub seega olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine tõhusaimaks strateegiaks ka komisjoni vaatepunktist. Samas on muidugi oluline suurendada edaspidigi tööviljakust, et tagada elatustaseme tõus. Arvestades mõlemat vajadust, on selge, et keskne vastus demograafilisele probleemile saab olla ainult sihipärane majanduskasvu poliitika ja tööhõive suurendamine. Nõutav tööjõupotentsiaal on enamikes ELi riikides põhimõtteliselt piisaval määral olemas. Eesmärgiks on eelkõige tööturu kaasamisprotsessi adekvaatne edendamine ja kontrollimine. |
| --- | --- |

3.7

Euroopa vananemise osas osutub seega olemasoleva tööhõivepotentsiaali järjekindel kasutamine tõhusaimaks strateegiaks ka komisjoni vaatepunktist. Samas on muidugi oluline suurendada edaspidigi tööviljakust, et tagada elatustaseme tõus. Arvestades mõlemat vajadust, on selge, et keskne vastus demograafilisele probleemile saab olla ainult sihipärane majanduskasvu poliitika ja tööhõive suurendamine. Nõutav tööjõupotentsiaal on enamikes ELi riikides põhimõtteliselt piisaval määral olemas. Eesmärgiks on eelkõige tööturu kaasamisprotsessi adekvaatne edendamine ja kontrollimine.

| 3.8 | Olemasolevate tööhõivepotentsiaalide ärakasutamise vajadus ei piirdu siiski eakatega, vaid puudutab kõiki vanuserühmi. Et parandada töötamise võimalusi kõigil inimrühmadel, kes on töötamise osas ebasoodsamas olukorras, on tarvis intensiivseid jõupingutusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seoses sellega juba sageli märkinud, demograafiliste muutustega toimetulekuks on vaja terviklikku lähenemist, mis arvestab paljusid majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi aspekte, kusjuures osaliseks lahenduseks võib olla ka seaduslik sisseränne (8). |
| --- | --- |

3.8

Olemasolevate tööhõivepotentsiaalide ärakasutamise vajadus ei piirdu siiski eakatega, vaid puudutab kõiki vanuserühmi. Et parandada töötamise võimalusi kõigil inimrühmadel, kes on töötamise osas ebasoodsamas olukorras, on tarvis intensiivseid jõupingutusi. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seoses sellega juba sageli märkinud, demograafiliste muutustega toimetulekuks on vaja terviklikku lähenemist, mis arvestab paljusid majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi aspekte, kusjuures osaliseks lahenduseks võib olla ka seaduslik sisseränne (8).

| 3.9 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele on selge, et olemasoleva tööhõivepotentsiaali ärakasutamine nõuab osalusvõimalusi pakkuva poliitika järjekindlat järgimist ja ettevõtete tegevust:






  — | töötuse ja tõrjutuse tekkimise ennetamine majanduslanguse ajal just eakate hulgas (vastava antitsüklilise nõudlust arvestava poliitika kaudu); |
| --- | --- | --- |

3.9

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele on selge, et olemasoleva tööhõivepotentsiaali ärakasutamine nõuab osalusvõimalusi pakkuva poliitika järjekindlat järgimist ja ettevõtete tegevust:

—

töötuse ja tõrjutuse tekkimise ennetamine majanduslanguse ajal just eakate hulgas (vastava antitsüklilise nõudlust arvestava poliitika kaudu);

| — | enamate ja paremate tööturule sisenemise võimaluste ja tööleidmise väljavaadete avamine noortele ja tööturul ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele; |
| --- | --- |

—

enamate ja paremate tööturule sisenemise võimaluste ja tööleidmise väljavaadete avamine noortele ja tööturul ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele;

| — | ulatuslike (ka töötamise kõrvalt võimelike) haridus- ja koolitusvõimaluste tagamine, (muuhulgas seadusega ette nähtud koolituspuhkuse võimaluste kaudu); |
| --- | --- |

—

ulatuslike (ka töötamise kõrvalt võimelike) haridus- ja koolitusvõimaluste tagamine, (muuhulgas seadusega ette nähtud koolituspuhkuse võimaluste kaudu);

| — | invaliidistumise vähendamine ettevõttesisese ja ettevõtteülese kvaliteetse tervisekaitse ja töötajate kaitse ning ulatuslike terviseedendus-, ennetus- ja rehabilitatsioonimeetmete kaudu; |
| --- | --- |

—

invaliidistumise vähendamine ettevõttesisese ja ettevõtteülese kvaliteetse tervisekaitse ja töötajate kaitse ning ulatuslike terviseedendus-, ennetus- ja rehabilitatsioonimeetmete kaudu;

| — | puuetega inimeste töölevõtmise ees seisvate takistuste kõrvaldamine kaasavamate töökohtade loomisega, nt füüsilise kättesaadavuse ja infotehnoloogia kättesaadavuse parandamise ning paindlike tööskeemide kaudu, mida võiks vajadusel rahastada riiklikest vahenditest; |
| --- | --- |

—

puuetega inimeste töölevõtmise ees seisvate takistuste kõrvaldamine kaasavamate töökohtade loomisega, nt füüsilise kättesaadavuse ja infotehnoloogia kättesaadavuse parandamise ning paindlike tööskeemide kaudu, mida võiks vajadusel rahastada riiklikest vahenditest;

| — | oluliselt suurenenud jõupingutused töö- ja pereelu ühitamiseks ning perekohustuste parem jaotus elukaaslaste vahel. |
| --- | --- |

—

oluliselt suurenenud jõupingutused töö- ja pereelu ühitamiseks ning perekohustuste parem jaotus elukaaslaste vahel.

| 3.10 | Seoses sellega sõlmisid Euroopa sotsiaalpartnerid 2010. aasta märtsis autonoomse kokkuleppe, mis sisaldab ettepanekuid nii siseriiklike sotsiaalpartnerite meetmeteks kui ka soovitusi siseriiklikele asutustele (9). |
| --- | --- |

3.10

Seoses sellega sõlmisid Euroopa sotsiaalpartnerid 2010. aasta märtsis autonoomse kokkuleppe, mis sisaldab ettepanekuid nii siseriiklike sotsiaalpartnerite meetmeteks kui ka soovitusi siseriiklikele asutustele (9).

| 3.11 | See tähendab aga ka eakamate inimeste osalusmäära suurenemist tööturul töötamisvõimaluste avamise ja parandamise kaudu ning järjekindlat ümberkujundamist, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele. Seejuures on selge, et eeltoodu ei tohi endaga kaasa tuua kõrgendatud survet eakatele inimestele ega raskusi neile, kes ei ole enam suutelised töötama. Õigus pensionile on ILO konventsioonides (10) sätestatud õigus ning pensionid peavad võimaldama pensionäridel elada inimväärset elu. |
| --- | --- |

3.11

See tähendab aga ka eakamate inimeste osalusmäära suurenemist tööturul töötamisvõimaluste avamise ja parandamise kaudu ning järjekindlat ümberkujundamist, muutes tööelu vastavaks eakate inimeste vajadustele. Seejuures on selge, et eeltoodu ei tohi endaga kaasa tuua kõrgendatud survet eakatele inimestele ega raskusi neile, kes ei ole enam suutelised töötama. Õigus pensionile on ILO konventsioonides (10) sätestatud õigus ning pensionid peavad võimaldama pensionäridel elada inimväärset elu.

4.   Eakamate inimeste olukord ELi tööturul – hetkeolukord

| 4.1 | Eakamate töötajate (55–64) tööhõivepotentsiaali ei kasutata kogu ELis ikka piisavalt ära. Joonis 1 näitab, et Lissaboni strateegia perioodil saavutati madalalt baasilt olulisi edusamme. Eakamate inimeste tööhõivemäärad tõusid ligi 10 protsendipunkti. |
| --- | --- |

4.1

Eakamate töötajate (55–64) tööhõivepotentsiaali ei kasutata kogu ELis ikka piisavalt ära. Joonis 1 näitab, et Lissaboni strateegia perioodil saavutati madalalt baasilt olulisi edusamme. Eakamate inimeste tööhõivemäärad tõusid ligi 10 protsendipunkti.

| 4.2 | 2010. aastaks seatud eesmärk (50 %) jäi aga siiski selgelt saavutamata. Naiste hulgas toimus suurem olukorra paranemine kui meeste hulgas. Sellest hoolimata säilis üsna suur põlvkondadevaheline lõhe: ka perioodi lõpus ei töötanud 55–64-aastastest naistest kuigi palju rohkem kui üks kolmandik (joonis 1).
  Joonis 1. |
| --- | --- |

4.2

2010. aastaks seatud eesmärk (50 %) jäi aga siiski selgelt saavutamata. Naiste hulgas toimus suurem olukorra paranemine kui meeste hulgas. Sellest hoolimata säilis üsna suur põlvkondadevaheline lõhe: ka perioodi lõpus ei töötanud 55–64-aastastest naistest kuigi palju rohkem kui üks kolmandik (joonis 1).

Joonis 1.

Image

| 4.3 | Informatiivne on ka võrdlus teiste vanuserühmade tööhõive arenguga. Sama taset aluseks võttes eakamate inimeste tööhõive suureneb, samal ajal kui noorte oma langeb (joonis 2). Viimases asjaolus on põhiliselt süüdi pikem õppimisperiood. Siiski näitas 2009. aasta kriis, et oli noori, kelle puhul tööhõive tugevalt langes. See näitab erinevust varasemate kriisidega, millega „võideldi” eelkõige eakamate inimeste tööhõivet vähendades. Eespool öeldu rõhutab, et ühe inimrühma (antud juhul eakamate inimeste) probleeme ei tohi lahendada teiste rühmade (noorte) kahjuks.
  Joonis 2. |
| --- | --- |

4.3

Informatiivne on ka võrdlus teiste vanuserühmade tööhõive arenguga. Sama taset aluseks võttes eakamate inimeste tööhõive suureneb, samal ajal kui noorte oma langeb (joonis 2). Viimases asjaolus on põhiliselt süüdi pikem õppimisperiood. Siiski näitas 2009. aasta kriis, et oli noori, kelle puhul tööhõive tugevalt langes. See näitab erinevust varasemate kriisidega, millega „võideldi” eelkõige eakamate inimeste tööhõivet vähendades. Eespool öeldu rõhutab, et ühe inimrühma (antud juhul eakamate inimeste) probleeme ei tohi lahendada teiste rühmade (noorte) kahjuks.

Joonis 2.

Image

| 4.4 | Joonisel 3 on näha ELi liikmesriikide vahelised suured erinevused – Rootsis töötab 70 % eakamatest inimestest (vastates üldiselt Lissaboni lepingu tööhõive eesmärgile). Teistes riikides töötab ainult umbes üks kolmandik 55–64-aastastest inimestest. Esile tuleb tõsta kolme Põhjamaa riigi (Rootsi, Taani, Soome) häid näitajaid. Sellele lisaks ei ole siiski märgata seost Euroopa heaolusüsteemide klassikaliste tüüpidega. Tundub, et eakamate inimeste kõrged tööhõivemäärad on kooskõlas erinevate institutsionaalsete struktuuridega. Üldjoontes kirjeldatud erinevused lubavad igal juhul aimata, millised tööhõivepotentsiaalid on Euroopas hetkel kasutamata.
  Joonis 3. |
| --- | --- |

4.4

Joonisel 3 on näha ELi liikmesriikide vahelised suured erinevused – Rootsis töötab 70 % eakamatest inimestest (vastates üldiselt Lissaboni lepingu tööhõive eesmärgile). Teistes riikides töötab ainult umbes üks kolmandik 55–64-aastastest inimestest. Esile tuleb tõsta kolme Põhjamaa riigi (Rootsi, Taani, Soome) häid näitajaid. Sellele lisaks ei ole siiski märgata seost Euroopa heaolusüsteemide klassikaliste tüüpidega. Tundub, et eakamate inimeste kõrged tööhõivemäärad on kooskõlas erinevate institutsionaalsete struktuuridega. Üldjoontes kirjeldatud erinevused lubavad igal juhul aimata, millised tööhõivepotentsiaalid on Euroopas hetkel kasutamata.

Joonis 3.

Image

| 4.5 | Töötuse suhtes ei näe eakamate inimeste olukord esmapilgul välja keskmisest dramaatilisem. Nii on töötuse määr ELis ja paljudes teistes riikides eakamate inimeste hulgas veidi väiksem kui üldine määr. Sellel on aga teine külg, mis on noorte hirmutavalt kõrge tööpuudus. Igal juhul tuleb märkida, et need arvud tulenevad ka asjaolust, et paljud mittetöötavad, kuid töövõimelised eakamad inimesed ei ole end töötuna registreerinud, vaid on end sisse seadnud „toetussüsteemidesse”. |
| --- | --- |

4.5

Töötuse suhtes ei näe eakamate inimeste olukord esmapilgul välja keskmisest dramaatilisem. Nii on töötuse määr ELis ja paljudes teistes riikides eakamate inimeste hulgas veidi väiksem kui üldine määr. Sellel on aga teine külg, mis on noorte hirmutavalt kõrge tööpuudus. Igal juhul tuleb märkida, et need arvud tulenevad ka asjaolust, et paljud mittetöötavad, kuid töövõimelised eakamad inimesed ei ole end töötuna registreerinud, vaid on end sisse seadnud „toetussüsteemidesse”.

| 4.6 | Eakamate inimeste jaoks on aga dramaatiline pikaajalise töötuse risk. See tõuseb vanusega kiiresti. Kui eakamad inimesed kord töötuks jäävad, on nad seda sageli kuni karjääri lõpuni: kui nooremate töötute hulgas on umbes üks neljandik rohkem kui aasta ilma tööta, siis tõuseb see protsendimäär vanusega ja on eakamate inimeste puhul (55-64) ELi lõikes umbes 50 protsenti. |
| --- | --- |

4.6

Eakamate inimeste jaoks on aga dramaatiline pikaajalise töötuse risk. See tõuseb vanusega kiiresti. Kui eakamad inimesed kord töötuks jäävad, on nad seda sageli kuni karjääri lõpuni: kui nooremate töötute hulgas on umbes üks neljandik rohkem kui aasta ilma tööta, siis tõuseb see protsendimäär vanusega ja on eakamate inimeste puhul (55-64) ELi lõikes umbes 50 protsenti.

5.   Kasutades vananeva ühiskonna tööhõivepotentsiaali – töö eakatele ja eakate tehtud töö

| 5.1 | Demograafilised muutused loovad ka majanduslikke ja tööhõivealaseid võimalusi. Ühelt poolt muutuvad vanemad inimesed klientidena üha tähtsamaks, mis loob ka teistele vanuserühmadele tööhõive võimalusi. Teisalt kätkeb ühiskonna vananemine endas ka märkimisväärset tööhõivepotentsiaali pakkumispoolel. Mõlemal juhul tuleb loomulikke ja turupõhiseid protsesse poliitiliselt ja institutsionaalselt kontrollida ja juhtida. |
| --- | --- |

5.1

Demograafilised muutused loovad ka majanduslikke ja tööhõivealaseid võimalusi. Ühelt poolt muutuvad vanemad inimesed klientidena üha tähtsamaks, mis loob ka teistele vanuserühmadele tööhõive võimalusi. Teisalt kätkeb ühiskonna vananemine endas ka märkimisväärset tööhõivepotentsiaali pakkumispoolel. Mõlemal juhul tuleb loomulikke ja turupõhiseid protsesse poliitiliselt ja institutsionaalselt kontrollida ja juhtida.

| 5.2 | Ühiskonnad, kus inimesed elavad kauem, pakuvad suuri võimalusi uute toodete ja teenuste arenguks. Arvukad valdkonnad võivad nn hõbedasest turust kasu lõigata. Valdkonnad ulatuvad ehitusest ja eluasemest, elukvaliteeti toetavatest teenustest (kultuur, vaba aeg, turism, sport, meedia, side) kuni tervise- ja sotsiaalteenusteni. |
| --- | --- |

5.2

Ühiskonnad, kus inimesed elavad kauem, pakuvad suuri võimalusi uute toodete ja teenuste arenguks. Arvukad valdkonnad võivad nn hõbedasest turust kasu lõigata. Valdkonnad ulatuvad ehitusest ja eluasemest, elukvaliteeti toetavatest teenustest (kultuur, vaba aeg, turism, sport, meedia, side) kuni tervise- ja sotsiaalteenusteni.

| 5.3 | Noored ja eakad erinevad tarbimis- ja säästmiskäitumise poolest. Selles asjaolus sisalduv üldine ühiskonna nõudluse muutumine mõjutab ka tulevasi tootmis- ja tööhõivestruktuure. Nii võib oodata, et demograafiline areng tugevdab juba niigi kindlat suundumust teenustel põhinevale ühiskonnale. Lisaks muudele sektoritele kasvavad ebaproportsionaalselt eelkõige ravi- ja hooldusteenused. Niisugused muutused sektorite lõikes ületavad muutusi, mis tekivad muudel põhjustel (märksõna: „green transition”). Osaliselt kohandub turg muutunud nõudmisele, siiski jääb poliitilisele sekkumisele kujundav ja juhtiv roll, seda eelkõige aktiivses tööturupoliitikas näiteks tööturuasutuste kvalifikatsioone, teavitust ja vahendust puudutavale tegevusele. |
| --- | --- |

5.3

Noored ja eakad erinevad tarbimis- ja säästmiskäitumise poolest. Selles asjaolus sisalduv üldine ühiskonna nõudluse muutumine mõjutab ka tulevasi tootmis- ja tööhõivestruktuure. Nii võib oodata, et demograafiline areng tugevdab juba niigi kindlat suundumust teenustel põhinevale ühiskonnale. Lisaks muudele sektoritele kasvavad ebaproportsionaalselt eelkõige ravi- ja hooldusteenused. Niisugused muutused sektorite lõikes ületavad muutusi, mis tekivad muudel põhjustel (märksõna: „green transition”). Osaliselt kohandub turg muutunud nõudmisele, siiski jääb poliitilisele sekkumisele kujundav ja juhtiv roll, seda eelkõige aktiivses tööturupoliitikas näiteks tööturuasutuste kvalifikatsioone, teavitust ja vahendust puudutavale tegevusele.

| 5.4 | „Eakate majanduslikust võimsusest” tulenevate töökohtade arv ja kvaliteet sõltuvad otsustaval määral sellest, kuidas hakatakse nn hõbedast majandust aktiivse teenustepoliitika kaudu kujundama. Eelkõige ravi- ja hooldusvaldkonnas, aga ka turismi ja vaba aja sektorites on oluline võtta kasvavat nõudlust võimalusena pakkuda korralike töötingimustega ja õiglase tasu eest tööd ning ajakohastada ja muuta professionaalsemaks kutseoskuste profiili. Et motiveerida rohkem inimesi ravi-, hooldus- ja sotsiaalvaldkonnas tööle hakkama, tuleb töö muuta atraktiivsemaks kogu karjääriredeli ulatuses. |
| --- | --- |

5.4

„Eakate majanduslikust võimsusest” tulenevate töökohtade arv ja kvaliteet sõltuvad otsustaval määral sellest, kuidas hakatakse nn hõbedast majandust aktiivse teenustepoliitika kaudu kujundama. Eelkõige ravi- ja hooldusvaldkonnas, aga ka turismi ja vaba aja sektorites on oluline võtta kasvavat nõudlust võimalusena pakkuda korralike töötingimustega ja õiglase tasu eest tööd ning ajakohastada ja muuta professionaalsemaks kutseoskuste profiili. Et motiveerida rohkem inimesi ravi-, hooldus- ja sotsiaalvaldkonnas tööle hakkama, tuleb töö muuta atraktiivsemaks kogu karjääriredeli ulatuses.

| 5.5 | Professionaalsed sotsiaalteenused võivad olla ka vahendiks ambitsioonikate võrdõiguslikkuse eesmärkide saavutamiseks. Hästi välja arendatud sotsiaalteenuste pakkumine (lastehoiukohad ja hoolduspakkumised) aitab kaasa sellele, et hooldajate (enamasti naiste) töökoormust vähendatakse ja nende oskusi saab tööturul täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

5.5

Professionaalsed sotsiaalteenused võivad olla ka vahendiks ambitsioonikate võrdõiguslikkuse eesmärkide saavutamiseks. Hästi välja arendatud sotsiaalteenuste pakkumine (lastehoiukohad ja hoolduspakkumised) aitab kaasa sellele, et hooldajate (enamasti naiste) töökoormust vähendatakse ja nende oskusi saab tööturul täielikult ära kasutada.

| 5.6 | Investeeringud sotsiaalteenustesse ei aita kaasa mitte ainult uute töökohtade loomisele, vaid ka piirkondliku majanduse elavdamisele. Teostatava juurdepääsu laialdane tagamine kvaliteetsetele teenustele avab uusi tööhõivepotentsiaale. Siin on olulised ka mittetulundusvaldkonna algatused, eelkõige üldkasulikus majandustegevuses. Kohalikel omavalitsustel on siinkohal eriline tähtsus: nad ei ole mitte ainult peamised vastutajad sotsiaalteenuste eest, ent tunnevad kõige paremini ka kohapealseid vajadusi ja tingimusi. Suurim probleem seisneb aga selles, et enamikel valdadel puudub üha sagedamini rahaline võimsus, et vajalikke teenuseid ka pakkuda. |
| --- | --- |

5.6

Investeeringud sotsiaalteenustesse ei aita kaasa mitte ainult uute töökohtade loomisele, vaid ka piirkondliku majanduse elavdamisele. Teostatava juurdepääsu laialdane tagamine kvaliteetsetele teenustele avab uusi tööhõivepotentsiaale. Siin on olulised ka mittetulundusvaldkonna algatused, eelkõige üldkasulikus majandustegevuses. Kohalikel omavalitsustel on siinkohal eriline tähtsus: nad ei ole mitte ainult peamised vastutajad sotsiaalteenuste eest, ent tunnevad kõige paremini ka kohapealseid vajadusi ja tingimusi. Suurim probleem seisneb aga selles, et enamikel valdadel puudub üha sagedamini rahaline võimsus, et vajalikke teenuseid ka pakkuda.

| 5.7 | Pakkumise poolel tuleb teadmiseks võtta, et eakamaid ja nooremaid töötajaid ei saa lihtsalt üksteise vastu välja vahetada: samal ajal kui nooremad näitavad üldiselt üles paindlikumat õppimisvõimet, toovad eakamad kaasa rohkem kogemusi. Isegi kui üksiku inimese tööviljakus teatud aspektides väheneb (näiteks füüsiline jõudlus), siis võib seda töökorralduse muutuste, sobiva koolituse, ennetavate tervishoiu meetmete ja tööalase tehnoloogia tõhusa kasutamisega osaliselt kompenseerida. |
| --- | --- |

5.7

Pakkumise poolel tuleb teadmiseks võtta, et eakamaid ja nooremaid töötajaid ei saa lihtsalt üksteise vastu välja vahetada: samal ajal kui nooremad näitavad üldiselt üles paindlikumat õppimisvõimet, toovad eakamad kaasa rohkem kogemusi. Isegi kui üksiku inimese tööviljakus teatud aspektides väheneb (näiteks füüsiline jõudlus), siis võib seda töökorralduse muutuste, sobiva koolituse, ennetavate tervishoiu meetmete ja tööalase tehnoloogia tõhusa kasutamisega osaliselt kompenseerida.

| 5.8 | Sektorites toimuvad muutused teenustepõhisuse suunas võib viia isegi eakamate inimeste parema olukorrani: füüsilisest pingutusest sõltub paljudes valdkondades üldiselt vähem, samas kui sotsiaalsete oskuste tähtsus suureneb. Ettevõtted ei peaks seetõttu panustama ainult noorematele töötajatele. Ettevõtte tööviljakus ei ole lihtsalt üksikute töötajate tööviljakuse summa. Kogutud oskusteabe säilitamine ettevõttesisese teadmiste haldamise tähenduses ja organisatsiooni struktuur on sageli tähtsamad kui individuaalne tööviljakus. Jõupingutused professionaalsuse tõstmiseks nõustamise, juhendamise ja suunamise valdkonnas omandavad järjest kasvavat tähtsust. Lõppude lõpuks on eesmärk see, et ettevõtted arvestaksid personalijuhtimises varakult demograafiliste muutustega ja kasutaksid eri vanuses töötajate tugevate külgede optimaalset kombinatsiooni. |
| --- | --- |

5.8

Sektorites toimuvad muutused teenustepõhisuse suunas võib viia isegi eakamate inimeste parema olukorrani: füüsilisest pingutusest sõltub paljudes valdkondades üldiselt vähem, samas kui sotsiaalsete oskuste tähtsus suureneb. Ettevõtted ei peaks seetõttu panustama ainult noorematele töötajatele. Ettevõtte tööviljakus ei ole lihtsalt üksikute töötajate tööviljakuse summa. Kogutud oskusteabe säilitamine ettevõttesisese teadmiste haldamise tähenduses ja organisatsiooni struktuur on sageli tähtsamad kui individuaalne tööviljakus. Jõupingutused professionaalsuse tõstmiseks nõustamise, juhendamise ja suunamise valdkonnas omandavad järjest kasvavat tähtsust. Lõppude lõpuks on eesmärk see, et ettevõtted arvestaksid personalijuhtimises varakult demograafiliste muutustega ja kasutaksid eri vanuses töötajate tugevate külgede optimaalset kombinatsiooni.

6.   Tööelu kujundamine eakate inimeste vajadustele vastavaks

| 6.1 | Kes tahab, et inimesed läheksid hiljem pensionile, peab hoolitsema ka selle eest, et nad saaksid kauem töötada. See tähendab uute töökohtade loomist ja kujundamist nii, et inimesed saaksid sagedamini töötada korralise pensionieani. Seejuures ei ole tegemist ainult töökohtade sihipärast kujundamisega eakatest lähtuvalt ja töökohtade nendega kooskõlastamisega, vaid eelkõige töö organiseerimisega kogu ametialase karjääri vältel nii, et riske ja kahjulikke mõjusid tervisele välditaks varakult. Sellest saavad töötajad kasu oma elu igas etapis. |
| --- | --- |

6.1

Kes tahab, et inimesed läheksid hiljem pensionile, peab hoolitsema ka selle eest, et nad saaksid kauem töötada. See tähendab uute töökohtade loomist ja kujundamist nii, et inimesed saaksid sagedamini töötada korralise pensionieani. Seejuures ei ole tegemist ainult töökohtade sihipärast kujundamisega eakatest lähtuvalt ja töökohtade nendega kooskõlastamisega, vaid eelkõige töö organiseerimisega kogu ametialase karjääri vältel nii, et riske ja kahjulikke mõjusid tervisele välditaks varakult. Sellest saavad töötajad kasu oma elu igas etapis.

| 6.2 | Kuigi on selge, et töövõime säilimiseks on tähtis osa ka töötajate endi omavastutusel, tuleb märkida, et enneaegse tööelust lahkumise peamised põhjused on tervise halvenemine (ka füüsiliselt ja psüühiliselt koormavate töötingimuste tõttu), töö intensiivsus, eakamate töötajate enneaegsed vallandamised, aga ka koolituse puudumine ja puuduvad tööhõive ja töölenaasmise võimalused. Eelöeldule lisandub see, et töökorralduse uued vormid piiravad üha enam eakamate inimeste edasi töötamise võimalusi ettevõttes vähem koormavatel kohtadel. |
| --- | --- |

6.2

Kuigi on selge, et töövõime säilimiseks on tähtis osa ka töötajate endi omavastutusel, tuleb märkida, et enneaegse tööelust lahkumise peamised põhjused on tervise halvenemine (ka füüsiliselt ja psüühiliselt koormavate töötingimuste tõttu), töö intensiivsus, eakamate töötajate enneaegsed vallandamised, aga ka koolituse puudumine ja puuduvad tööhõive ja töölenaasmise võimalused. Eelöeldule lisandub see, et töökorralduse uued vormid piiravad üha enam eakamate inimeste edasi töötamise võimalusi ettevõttes vähem koormavatel kohtadel.

| 6.3 | Eakamate inimeste tööhõive taseme tõstmiseks ei piisa siiski nende tervena ja töövõimelisena hoidmisest ning nende tööandjatele atraktiivsemaks muutmisest. Ka vabad ametikohad peavad eakamatele inimestele atraktiivseks muutuma. Tööhõive kvaliteet aitab seega märkimisväärselt kaasa eakamate töötajate tööturule naasmisele ja sinna jäämisele. |
| --- | --- |

6.3

Eakamate inimeste tööhõive taseme tõstmiseks ei piisa siiski nende tervena ja töövõimelisena hoidmisest ning nende tööandjatele atraktiivsemaks muutmisest. Ka vabad ametikohad peavad eakamatele inimestele atraktiivseks muutuma. Tööhõive kvaliteet aitab seega märkimisväärselt kaasa eakamate töötajate tööturule naasmisele ja sinna jäämisele.

| 6.4 | Ainult nn aktiivse vananemise teadlik poliitika koos täiendõppes osalemise ulatuslike võimalustega võib viia eakamate inimeste tööhõivemäära püsiva tõusuni. Seoses sellega kõlab keskne küsimus – milliseid meetmeid on vaja, et eakamatel inimestel oleks ka tegelikult võimalus töö leida ja seda pikema aja vältel teha? |
| --- | --- |

6.4

Ainult nn aktiivse vananemise teadlik poliitika koos täiendõppes osalemise ulatuslike võimalustega võib viia eakamate inimeste tööhõivemäära püsiva tõusuni. Seoses sellega kõlab keskne küsimus – milliseid meetmeid on vaja, et eakamatel inimestel oleks ka tegelikult võimalus töö leida ja seda pikema aja vältel teha?

| 6.5 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peab järjekindel ümberkujundamine, muutes töökeskkonna vastavaks eakate inimeste vajadustele, tulenema meetmete kogumist, kuhu kuuluvad eelkõige järgmised põhielemendid:






  — | stiimulid ettevõtetele eakate inimeste vajadustele vastavate töökohtade loomiseks ja eakamate töötajate olemasoleva tööhõive stabiliseerimiseks (meetmed selleks, et eakaid ei vallandataks enneaegselt, ja uuenduslikud kavad, et hoida eakamaid töötajaid ettevõttes vähem koormavatel kohtadel); |
| --- | --- | --- |

6.5

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates peab järjekindel ümberkujundamine, muutes töökeskkonna vastavaks eakate inimeste vajadustele, tulenema meetmete kogumist, kuhu kuuluvad eelkõige järgmised põhielemendid:

—

stiimulid ettevõtetele eakate inimeste vajadustele vastavate töökohtade loomiseks ja eakamate töötajate olemasoleva tööhõive stabiliseerimiseks (meetmed selleks, et eakaid ei vallandataks enneaegselt, ja uuenduslikud kavad, et hoida eakamaid töötajaid ettevõttes vähem koormavatel kohtadel);

| — | jõuline tööturupoliitika eakamate töötute tööturule tagasitoomiseks ja pikaajalise töötuse riski vähendamine, st ka aktiivse tööturupoliitika rahastamine; |
| --- | --- |

—

jõuline tööturupoliitika eakamate töötute tööturule tagasitoomiseks ja pikaajalise töötuse riski vähendamine, st ka aktiivse tööturupoliitika rahastamine;

| — | tööotsijate ulatuslik nõustamine ja kontrollimine ning isikust lähtuv töökohtade pakkumine (sh töökoha tugiteenus, töösse kaasamise toetused, üldkasulikud sotsiaalprojektid) ning ennetus- ja rehabilitatsioonimeetmed inimeste tööturule tagasi toomiseks; |
| --- | --- |

—

tööotsijate ulatuslik nõustamine ja kontrollimine ning isikust lähtuv töökohtade pakkumine (sh töökoha tugiteenus, töösse kaasamise toetused, üldkasulikud sotsiaalprojektid) ning ennetus- ja rehabilitatsioonimeetmed inimeste tööturule tagasi toomiseks;

| — | meetmed, mis aitavad inimesi füüsiliselt ja psüühiliselt kauem tööelus hoida, eelkõige vähendada ettevõtetes survet tootlikkusele ja kohandada töökorraldust vastavalt vanusele (sh stiimulid töötajate ja tervise kaitse väljaarendamiseks, ettevõtte terviseedendamise programmide soodustamine), võttes arvesse, et töö raskusaste võib seejuures saada takistuseks; |
| --- | --- |

—

meetmed, mis aitavad inimesi füüsiliselt ja psüühiliselt kauem tööelus hoida, eelkõige vähendada ettevõtetes survet tootlikkusele ja kohandada töökorraldust vastavalt vanusele (sh stiimulid töötajate ja tervise kaitse väljaarendamiseks, ettevõtte terviseedendamise programmide soodustamine), võttes arvesse, et töö raskusaste võib seejuures saada takistuseks;

| — | meetmed töökohtade kaasavuse suurendamiseks eakatele puuetega inimestele muu hulgas kohanduste abil, mis võivad suurendada füüsilist kättesaadavust ja infotehnoloogia kasutatavust; |
| --- | --- |

—

meetmed töökohtade kaasavuse suurendamiseks eakatele puuetega inimestele muu hulgas kohanduste abil, mis võivad suurendada füüsilist kättesaadavust ja infotehnoloogia kasutatavust;

| — | meetmed, et suurendada iga inimese valmisolekut ka pikemalt töötada, kuhu kuuluvad ka valmisolek elukestvaks õppeks ja ennetav tervishoiud; |
| --- | --- |

—

meetmed, et suurendada iga inimese valmisolekut ka pikemalt töötada, kuhu kuuluvad ka valmisolek elukestvaks õppeks ja ennetav tervishoiud;

| — | tervist edendavate töömudelite arendamine ja nende üle läbirääkimine sotsiaalpartnerite vahel sektorite ja ettevõtte tasandil kogu ametialase karjääri vältel (näiteks vabad perioodid, koolituspuhkused); |
| --- | --- |

—

tervist edendavate töömudelite arendamine ja nende üle läbirääkimine sotsiaalpartnerite vahel sektorite ja ettevõtte tasandil kogu ametialase karjääri vältel (näiteks vabad perioodid, koolituspuhkused);

| — | ettevõttesisesed, kollektiivlepingulised ja seaduslikud meetmed, et tagada eakamate inimeste suurem osalemine täiendõppes (stiimulid, et vähendada eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajate puudulikku osalust ettevõttesiseses täiendkoolituses, vastavate rahaliste vahendite tagamine üle 40-aastaste töötajate koolituskampaaniaks, koolituspuhkuse õigusraamistiku parandamine); |
| --- | --- |

—

ettevõttesisesed, kollektiivlepingulised ja seaduslikud meetmed, et tagada eakamate inimeste suurem osalemine täiendõppes (stiimulid, et vähendada eelkõige madalama kvalifikatsiooniga töötajate puudulikku osalust ettevõttesiseses täiendkoolituses, vastavate rahaliste vahendite tagamine üle 40-aastaste töötajate koolituskampaaniaks, koolituspuhkuse õigusraamistiku parandamine);

| — | teadlikust tõstvad meetmed eakamatele töötajatele (kogemuse ja tööelus omandatud oskuste noortele ülekandmise väärtustamine); |
| --- | --- |

—

teadlikust tõstvad meetmed eakamatele töötajatele (kogemuse ja tööelus omandatud oskuste noortele ülekandmise väärtustamine);

| — | ulatuslik teadlikkuse tõstmine ühiskonnas, et vabaneda eakamate töötajate kohta käivatest stereotüüpidest ja eelarvamustest ning anda vananemise mõistele positiivne tähendus; võitlema peaks vanusepõhise diskrimineerimise ja eakamate töötajate kohta käivate negatiivsete stampväljendite vastu; |
| --- | --- |

—

ulatuslik teadlikkuse tõstmine ühiskonnas, et vabaneda eakamate töötajate kohta käivatest stereotüüpidest ja eelarvamustest ning anda vananemise mõistele positiivne tähendus; võitlema peaks vanusepõhise diskrimineerimise ja eakamate töötajate kohta käivate negatiivsete stampväljendite vastu;

| — | ettevõtete, eelkõige VKEde nõustamine ja toetamine ettenägeliku personaliplaneerimise ja eakate inimeste vajadusi arvestava töökorralduse arendamisel; |
| --- | --- |

—

ettevõtete, eelkõige VKEde nõustamine ja toetamine ettenägeliku personaliplaneerimise ja eakate inimeste vajadusi arvestava töökorralduse arendamisel;

| — | adekvaatsete stiimulite loomine, et võtta tööle eakamaid inimesi ja neid tööl hoida, ilma seeläbi konkurentsi moonutamata; |
| --- | --- |

—

adekvaatsete stiimulite loomine, et võtta tööle eakamaid inimesi ja neid tööl hoida, ilma seeläbi konkurentsi moonutamata;

| — | sotsiaalselt vastutustundlike stiimulite loomine pikemaks töötamiseks kõigi jaoks, kes suudavad leida töö ja suudavad töötada – kõike seda pensionile jäämise iga käsitlevate seadusesätete raames; |
| --- | --- |

—

sotsiaalselt vastutustundlike stiimulite loomine pikemaks töötamiseks kõigi jaoks, kes suudavad leida töö ja suudavad töötada – kõike seda pensionile jäämise iga käsitlevate seadusesätete raames;

| — | seal, kus see on võimalik või soovitav – uuenduslike ja atraktiivsete mudelite väljaarendamine järkjärguliseks üleminekuks töölt pensionile seadusega sätestatud pensionisüsteemides (sh osalise ajaga töötamise vormide edasiarendamine). |
| --- | --- |

—

seal, kus see on võimalik või soovitav – uuenduslike ja atraktiivsete mudelite väljaarendamine järkjärguliseks üleminekuks töölt pensionile seadusega sätestatud pensionisüsteemides (sh osalise ajaga töötamise vormide edasiarendamine).

| 6.6 | Pikema tööelu edendamine nõuab kindlasti jagatud vastutust ning riigi, tööandjate ja töötajate endi pingutusi. Seda vastutust peavad vastavalt silmas pidama kõik osapooled. Sotsiaalpartneritel on kõigi jõupingutuste juures eriline tähtsus. Võimalust, kuidas saab luua kollektiivlepinguliselt ja ettevõtte tasandil, sotsiaalpartnerite kaasamise teel ning sotsiaalselt vastutustundlikul viisil toimiv, kõrge tööhõivestabiilsusega tööturg eakamatele inimestele, samuti töövõime ja töötamise kõrge tase, näitavad kindlasti nii Põhjamaade kui ka teiste liikmesriikide edukad mudelid. |
| --- | --- |

6.6

Pikema tööelu edendamine nõuab kindlasti jagatud vastutust ning riigi, tööandjate ja töötajate endi pingutusi. Seda vastutust peavad vastavalt silmas pidama kõik osapooled. Sotsiaalpartneritel on kõigi jõupingutuste juures eriline tähtsus. Võimalust, kuidas saab luua kollektiivlepinguliselt ja ettevõtte tasandil, sotsiaalpartnerite kaasamise teel ning sotsiaalselt vastutustundlikul viisil toimiv, kõrge tööhõivestabiilsusega tööturg eakamatele inimestele, samuti töövõime ja töötamise kõrge tase, näitavad kindlasti nii Põhjamaade kui ka teiste liikmesriikide edukad mudelid.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused järgmistel teemadel: „Vananevate töötajate olukord”, (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14120): „Esmatähtsate kategooriate tööhõive (Lissaboni strateegia)” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14141); „Strateegia tööturult lahkumise vanuse suurendamiseks” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14156).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat - Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14892).

2

(3)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Perepoliitika roll demograafiliste muutuste valguses: liikmesriikide parimate tavade tutvustus” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14900).

3

(4)  65-aastaste ja vanemate inimeste arvu suhe 15- kuni 64-aastaste tööealiste inimeste arvuga.

4

(5)  Seda seost selgitatakse Viini Töötajate Koja sõltuvusmäära arvutamise abil: selles mudelis viidatud pensionäride ja töötute arvu suhe töötajate arvuga (majanduslik sõltuvusmäär) näitab ilmekalt erinevate tööturustsenaariumite (nt tööhõivemäär) suurt mõju seoses demograafiliste probleemidega ja võimaldab tegelike majanduslike määravate tegurite alusel vaadelda teemat palju realistlikumalt kui üksnes 65-aastaste ja vanemate inimeste ning 16- kuni 64-aastaste inimeste arvu suhtena (demograafiline sõltuvusmäär).

5

(6)  Austria näide: demograafiline sõltuvusmäär 2008. aastal: 25 %, kusjuures majanduslik sõltuvusmäär oli 61 %; sõltuvusmäärade ennustamine 2050. aastaks arvestades Taani tööturu olukorda (osalusmäär): kui majanduslik sõltuvusmäär tõuseks 2008. aasta 61 %-lt 2050. aastal ainult mõõdukalt 72 %-le, siis demograafiline sõltuvusmäär peaaegu kahekordistuks 48 %-le.

6

(7)  Demograafiaalane aruanne 2008 (SEC(2008) 2911, lk 133).

7

(8)  Vt mh Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „Seaduslik sisseränne ja demograafiline väljakutse” (raportöör: Luis Miguel Pariza Castaños); http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14361.

8

(9)  Euroopa sotsiaalpartnerid: „Framework Agreement on Inklusive Labour Markets”, märts 2010: (vt seotud dokumente aadressil: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=744&furtherNews=yes).

9

(10)  Invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensionit käsitlevas konventsioonis nr. 128 nimetatakse tööelu vanusepiirina 65 aastat.

10

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/9

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 318/02

Raportöör: Laure BATUT

24. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Digitaalpädevuse, e-oskuste ja e-kaasatuse parandamine”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13. ja 14. juunil (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 136, erapooletuks jäi 2 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Ebavõrdne juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) on majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse jätk: majanduskasvu ja tööhõive arendamine ning edukas kriisist väljumine on pakilise tähtsusega.

1.2   Kõigi kommunikatsioonivahendite sisu kriitiline omaksvõtt eeldab KÕIGILT kodanikelt, et 1) neil on internetiühendus, 2) neil on oskus seadmeid kasutada, 3) nad tunnevad tehnoloogiat, 4) nad on saanud asjakohast koolitust, 5) nad on kaasatud digitaalsesse maailma.

1.3   E-kaasatus peab olema üldine lähenemisviis ja tagama igaühe digitaalse sõltumatuse, vaatamata tema ühiskondlikule positsioonile. Komitee on seisukohal, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid tagama juurdepääsu e-teenustele e-oskuste elukestva õppe kaudu, mis on vajalikud tööga seotud ja/või isiklikel või kodakondsusega seotud põhjustel.

1.4   Juurdepääsu infrastruktuurile ja vahenditele tuleb käsitleda kui põhiõigust.

1.5   Komitee soovib, et ELi, riiklikud ja kohalikud ametiasutused kasutaksid olemasolevaid dialoogistruktuure organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega suhtlemisel, et paremini määratleda tegelikke vajadusi.

1.6   Kvaliteet, innovatiivsus, läbipaistvus ja kättesaadavus, mida oodatakse üldhuviteenustelt ning Euroopa ja liikmesriikide haldusasutustelt, moodustavad e-kaasatuse tõelise aluse.

1.7   Kuna digitaliseerumisilming puudutab laialdaselt ühiskonna eri valdkondi (1) ning kuna 30 % kodumajapidamistest puudus 2010. aastal veel internetiühendus (2), leiab komitee, et EL peab olema innustaja ja teejuht kodanikele võrdsete võimaluste loomisel. Samuti on komitee seisukohal, et EL võiks kõnealuses küsimuses kehtestada liikmesriikide jaoks ühtlustatud lähenemisviisi, mis sisaldab kaitsenõuet tavade ja andmete turvaliseks muutmiseks. Komitee soovitab tõhustada kooskõlastust ELi ja liikmesriikide vahel:

| — | eakate inimeste e-kaasamiseks:






  — | andes Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) näol ELile võimaluse väärtustada IKT rolli eri põlvkondade ühenduslülina, et võimaldada vähem eakatel jääda aktiivseks ning vältida eakate inimeste isoleerumist ja muuta nende elu mugavamaks; |
| --- | --- | --- |

—

eakate inimeste e-kaasamiseks:

—

andes Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) näol ELile võimaluse väärtustada IKT rolli eri põlvkondade ühenduslülina, et võimaldada vähem eakatel jääda aktiivseks ning vältida eakate inimeste isoleerumist ja muuta nende elu mugavamaks;

| — | aidates eakatel inimestel arendada e-oskusi kohaliku tasandi koolituse ja nõustamise kaudu; |
| --- | --- |

—

aidates eakatel inimestel arendada e-oskusi kohaliku tasandi koolituse ja nõustamise kaudu;

| — | seades eesmärke ja pakkudes kasutajasõbralikke seadmeid ja programme huvi tekitamiseks ning seejärel vajaduse loomiseks; |
| --- | --- |

—

seades eesmärke ja pakkudes kasutajasõbralikke seadmeid ja programme huvi tekitamiseks ning seejärel vajaduse loomiseks;

| — | luues kohalikke projekte e-tervise, kollektiivse mälu loomise ja sõltumatuse valdkonnas, nt naabruskonna tasandil, eesmärgiga taastada sotsiaalsed sidemed; |
| --- | --- |

—

luues kohalikke projekte e-tervise, kollektiivse mälu loomise ja sõltumatuse valdkonnas, nt naabruskonna tasandil, eesmärgiga taastada sotsiaalsed sidemed;

| — | puuetega inimeste e-kaasamiseks:






  — | võimaldades puuetega inimestel osaleda ühiskonnas võrdsetel alustel, kasutades selleks IKT-d, mille kättesaadavus ja kasutajasõbralikkus on tagatud; |
| --- | --- | --- |

—

puuetega inimeste e-kaasamiseks:

—

võimaldades puuetega inimestel osaleda ühiskonnas võrdsetel alustel, kasutades selleks IKT-d, mille kättesaadavus ja kasutajasõbralikkus on tagatud;

| — | arendades Euroopa Komisjoni vahendusel tööstusele, kavandajatele ja tootjatele kohalduvat universaaldisaini (Design for All) nõuet või kehtestades seadmeid ja programme puudutava kättesaadavuse klausli imporditurgudel, ning rakendades meetmeid, mis nõuavad IKT levitamist kodudes, ühis- ja eratranspordis, ehitussektoris jne; |
| --- | --- |

—

arendades Euroopa Komisjoni vahendusel tööstusele, kavandajatele ja tootjatele kohalduvat universaaldisaini (Design for All) nõuet või kehtestades seadmeid ja programme puudutava kättesaadavuse klausli imporditurgudel, ning rakendades meetmeid, mis nõuavad IKT levitamist kodudes, ühis- ja eratranspordis, ehitussektoris jne;

| — | madala sissetulekuga inimeste e-kaasamiseks:






  — | toetades kättesaadavate ja rahvusvähemuste vajadustele kohandatud programmide tootmist; |
| --- | --- | --- |

—

madala sissetulekuga inimeste e-kaasamiseks:

—

toetades kättesaadavate ja rahvusvähemuste vajadustele kohandatud programmide tootmist;

| — | toetades tasuta avalikku internetiteenust linnade strateegilistes kohtades, samuti nende ebasoodsas olukorras kvartalites; |
| --- | --- |

—

toetades tasuta avalikku internetiteenust linnade strateegilistes kohtades, samuti nende ebasoodsas olukorras kvartalites;

| — | andes neile võimaluse õppida ja omandada töökoha saamiseks vajalik kvalifikatsioon e-õppe teel; |
| --- | --- |

—

andes neile võimaluse õppida ja omandada töökoha saamiseks vajalik kvalifikatsioon e-õppe teel;

| — | lihtsustades avatud andmete (open data 2.0) ja avatud allikate (open sources) kasutamist; |
| --- | --- |

—

lihtsustades avatud andmete (open data 2.0) ja avatud allikate (open sources) kasutamist;

| — | põhihariduseta inimeste e-kaasamiseks:






  — | võimaldades neile juurdepääsu riiklikele toetusteenustele (ruumid, asjatundjad), et kasutajaid ei jäetaks üksi arvuti ette; |
| --- | --- | --- |

—

põhihariduseta inimeste e-kaasamiseks:

—

võimaldades neile juurdepääsu riiklikele toetusteenustele (ruumid, asjatundjad), et kasutajaid ei jäetaks üksi arvuti ette;

| — | nõudes operaatoritelt taskukohase hinnaga telefoni ja meediavahendite kasutamist teenust koolituse abivahendina; |
| --- | --- |

—

nõudes operaatoritelt taskukohase hinnaga telefoni ja meediavahendite kasutamist teenust koolituse abivahendina;

| — | edendades heitumise vältimiseks IKT meelelahutuslikke omadusi, nn tõsiseid arvutimänge (serious games), oskuste arendamisele suunatud programme, sotsiaalsete võrgustike kasutamist; |
| --- | --- |

—

edendades heitumise vältimiseks IKT meelelahutuslikke omadusi, nn tõsiseid arvutimänge (serious games), oskuste arendamisele suunatud programme, sotsiaalsete võrgustike kasutamist;

| — | tagades toetuse kohaliku tasandi osalejatele; |
| --- | --- |

—

tagades toetuse kohaliku tasandi osalejatele;

| — | rahvusvähemuste e-kaasamiseks:






  — | toetades veebipõhiseid, mitmekeelseid ja kohandatud rakendusprogramme (nt terviseõpetuse, e-tervishoiu ja e-õppe valdkonnas) ja |
| --- | --- | --- |

—

rahvusvähemuste e-kaasamiseks:

—

toetades veebipõhiseid, mitmekeelseid ja kohandatud rakendusprogramme (nt terviseõpetuse, e-tervishoiu ja e-õppe valdkonnas) ja

| — | tagades rahvusvähemustele juurdepääsu avalikele ja tasuta internetipunktidele, e-õppele ja koolidele. |
| --- | --- |

—

tagades rahvusvähemustele juurdepääsu avalikele ja tasuta internetipunktidele, e-õppele ja koolidele.

1.8   Üldkokkuvõttes leiab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, et

| — | e-kaasatus tuleks lülitada kõikidesse ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

—

e-kaasatus tuleks lülitada kõikidesse ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondadesse;

| — | võrguinfrastruktuuride rajamine tuleks kiiresti lõpule viia (isoleeritud piirkonnad, lairibaühendus ...); |
| --- | --- |

—

võrguinfrastruktuuride rajamine tuleks kiiresti lõpule viia (isoleeritud piirkonnad, lairibaühendus ...);

| — | riiklik digitaalarengu poliitika Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil tuleks juba algusest peale välja töötada kaasamise ja mittediskrimineerimise põhimõttel; |
| --- | --- |

—

riiklik digitaalarengu poliitika Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil tuleks juba algusest peale välja töötada kaasamise ja mittediskrimineerimise põhimõttel;

| — | soodustada tuleks äsja aegunud seadmete ja programmide kasutamist; |
| --- | --- |

—

soodustada tuleks äsja aegunud seadmete ja programmide kasutamist;

| — | tagada tuleks vahendid naiste e-kaasamiseks. |
| --- | --- |

—

tagada tuleks vahendid naiste e-kaasamiseks.

1.8.1   Meetmete rahastamiseks tuleks:

| — | soodustada universaalse juurdepääsu rahastamist riiklikest toetustest ja ELi vahenditest, |
| --- | --- |

—

soodustada universaalse juurdepääsu rahastamist riiklikest toetustest ja ELi vahenditest,

| — | arendada eelkõige avalike teenuste rahastamist (ESF, ERDF), tagada teadus- ja arendustegevuse eelarve 3 % tasemel ELi SKP-st ning vähendada avaliku sektori eelarvekärpeid; |
| --- | --- |

—

arendada eelkõige avalike teenuste rahastamist (ESF, ERDF), tagada teadus- ja arendustegevuse eelarve 3 % tasemel ELi SKP-st ning vähendada avaliku sektori eelarvekärpeid;

| — | eraldada sellele elulise tähtsusega eesmärgile reservfond, et säilitada teadmised ja oskused ja leevendada kriisi mõju; |
| --- | --- |

—

eraldada sellele elulise tähtsusega eesmärgile reservfond, et säilitada teadmised ja oskused ja leevendada kriisi mõju;

| — | lülitada digitaalne väljakutse prioriteedina (ESF) kohalike omavalitsuste tegevuskavadesse ning tagada organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonidele vajalikud vahendid e-tõrjutute toetamiseks; |
| --- | --- |

—

lülitada digitaalne väljakutse prioriteedina (ESF) kohalike omavalitsuste tegevuskavadesse ning tagada organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonidele vajalikud vahendid e-tõrjutute toetamiseks;

| — | kohaldada e-kaasatusele pühendatud struktuurifondidele täiendavuse põhimõtet; |
| --- | --- |

—

kohaldada e-kaasatusele pühendatud struktuurifondidele täiendavuse põhimõtet;

| — | kasutada suurte infrastruktuuritööde jaoks vajadusel laenuvõlakirju; |
| --- | --- |

—

kasutada suurte infrastruktuuritööde jaoks vajadusel laenuvõlakirju;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust asjakohases ELi raamistikus; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust asjakohases ELi raamistikus;

| — | toetada Euroopa finantstehingumaksu põhimõtet ja eraldada osa saadavast tulust e-kaasatusele; |
| --- | --- |

—

toetada Euroopa finantstehingumaksu põhimõtet ja eraldada osa saadavast tulust e-kaasatusele;

| — | taotleda läbirääkimisi kommertsmänge tootvate (commercial gaming) ettevõtete ja riikliku sektori (haridus) osalejate vahel, et väiksema tasu eest taaskasutusse võtta nende äsja aegunud tehnoloogiat; |
| --- | --- |

—

taotleda läbirääkimisi kommertsmänge tootvate (commercial gaming) ettevõtete ja riikliku sektori (haridus) osalejate vahel, et väiksema tasu eest taaskasutusse võtta nende äsja aegunud tehnoloogiat;

| — | toetada koolitusprogrammide mikrorahastamise arendamist; |
| --- | --- |

—

toetada koolitusprogrammide mikrorahastamise arendamist;

| — | edendada personaalsete otsetoetuste süsteeme, mis tagavad juurdepääsu põhivahenditele (riist- ja tarkvara); |
| --- | --- |

—

edendada personaalsete otsetoetuste süsteeme, mis tagavad juurdepääsu põhivahenditele (riist- ja tarkvara);

| — | hinnata viimase viie aasta jooksul IKT valdkonnas tehtud edusamme (loodud töökohad), et määratleda koos asjaomaste osalejatega tegelikud vajadused. |
| --- | --- |

—

hinnata viimase viie aasta jooksul IKT valdkonnas tehtud edusamme (loodud töökohad), et määratleda koos asjaomaste osalejatega tegelikud vajadused.

1.8.2   E-oskuste omandamiseks tuleks:

| — | luua valdkondlik nõukogu, kelle ülesanne oleks luua Euroopa viiteraamistik; |
| --- | --- |

—

luua valdkondlik nõukogu, kelle ülesanne oleks luua Euroopa viiteraamistik;

| — | luua Euroopa viiteraamistik koolituste ja uute ametikohtade jaoks IKT ja sellega seotud valdkonnas ning määratleda Euroopa tasandil tunnustatavate diplomite väljaandmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

—

luua Euroopa viiteraamistik koolituste ja uute ametikohtade jaoks IKT ja sellega seotud valdkonnas ning määratleda Euroopa tasandil tunnustatavate diplomite väljaandmise kriteeriumid;

| — | luua mitmekeelne Euroopa koolitusmudel võtmepädevuste ja -oskuste kiireks omandamiseks; |
| --- | --- |

—

luua mitmekeelne Euroopa koolitusmudel võtmepädevuste ja -oskuste kiireks omandamiseks;

| — | kasutada Euroopa viiteraamistikku, et suurendada IKT valdkonna töökohtade nähtavust ja tasustamist ja arendada e-õpet kõrgetasemelise professionaalsuse saavutamiseks (IKT elualade ajakohastamine), eesmärgiga suurendada digitaalvaldkonna töötajate arvu ja nende oskuste täiendamist; |
| --- | --- |

—

kasutada Euroopa viiteraamistikku, et suurendada IKT valdkonna töökohtade nähtavust ja tasustamist ja arendada e-õpet kõrgetasemelise professionaalsuse saavutamiseks (IKT elualade ajakohastamine), eesmärgiga suurendada digitaalvaldkonna töötajate arvu ja nende oskuste täiendamist;

| — | luua nn e-majanduse pass, mis on vajalik ettevõtte loomiseks. |
| --- | --- |

—

luua nn e-majanduse pass, mis on vajalik ettevõtte loomiseks.

1.8.3   Haavatavate elanikkonnarühmade kaitseks e-keskkonnas tuleks:

| — | määratleda interneti esmane infosisu, jätmata kõike turu (EL ja liikmesriigid) reguleerida; |
| --- | --- |

—

määratleda interneti esmane infosisu, jätmata kõike turu (EL ja liikmesriigid) reguleerida;

| — | määratleda veebilehtede nn saastamisvastased normid, õpetada küberturvalisust juba koolis; |
| --- | --- |

—

määratleda veebilehtede nn saastamisvastased normid, õpetada küberturvalisust juba koolis;

| — | tagada, et kõigil veebilehtedel oleksid elemendid, mis võivad aidata kasutajatel meeles pidada peamisi turvanõudeid; |
| --- | --- |

—

tagada, et kõigil veebilehtedel oleksid elemendid, mis võivad aidata kasutajatel meeles pidada peamisi turvanõudeid;

| — | tagada võrgustiku kasutaja õiguste kehtestamine ja järgimine; |
| --- | --- |

—

tagada võrgustiku kasutaja õiguste kehtestamine ja järgimine;

| — | sel eesmärgil kehtestada IKT-teenuste kasutajate õiguste juhend kooskõlas põhiõiguste harta põhimõtete ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 9, mis tagab vähemalt IKT kasutajate sõna- ja teabevabaduse ning õiguse isikuandmete kaitsele, õiguse andmete kustutamisele (õigus olla unustatud) ja alaealiste kaitse õiguse. |
| --- | --- |

—

sel eesmärgil kehtestada IKT-teenuste kasutajate õiguste juhend kooskõlas põhiõiguste harta põhimõtete ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 9, mis tagab vähemalt IKT kasutajate sõna- ja teabevabaduse ning õiguse isikuandmete kaitsele, õiguse andmete kustutamisele (õigus olla unustatud) ja alaealiste kaitse õiguse.

1.8.4   Et tagada juurdepääs tööturule, tuleks:

| — | edendada sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi arengut paljude olemasolevate struktuuridega kõigis tõstatatud küsimustes, et kuulata paremini ära vajadused ja muuta digitaalpädevused töökohtadeks ning majandusliku, sotsiaalse ja isikliku arengu võimalusteks; |
| --- | --- |

—

edendada sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi arengut paljude olemasolevate struktuuridega kõigis tõstatatud küsimustes, et kuulata paremini ära vajadused ja muuta digitaalpädevused töökohtadeks ning majandusliku, sotsiaalse ja isikliku arengu võimalusteks;

| — | tõhustada ettevõtete töötajate väljaõpet digitaalvaldkonnas, et nad saaksid kauem töötada ja ettevõtte tootlikkust arendada. |
| --- | --- |

—

tõhustada ettevõtete töötajate väljaõpet digitaalvaldkonnas, et nad saaksid kauem töötada ja ettevõtte tootlikkust arendada.

1.8.5   Kõiki kaasava hariduse saavutamiseks kutsub komitee ELi üles:

| — | tõhustama võrdset juurdepääsu kaasavale haridusele kõikides koolides; |
| --- | --- |

—

tõhustama võrdset juurdepääsu kaasavale haridusele kõikides koolides;

| — | tõhustama tulevast e-kaasatust mittediskrimineerival viisil eelkoolieast alates; |
| --- | --- |

—

tõhustama tulevast e-kaasatust mittediskrimineerival viisil eelkoolieast alates;

| — | tõhustama vanemate ja õpetajate e-koolitust ning kujundama ümber viimaste töötingimused; |
| --- | --- |

—

tõhustama vanemate ja õpetajate e-koolitust ning kujundama ümber viimaste töötingimused;

| — | edendama koolis mõistagi õpetajate juhendamisel eriti probleemse õppeedukusega õpilaste digitaalseid oskusi eelkõige meelelahutuslike tegevuste (3) abil (kasutades õppetöös nutitelefone, nn tõsiseid mänge, tahvelarvuteid, digiraamatuid, sotsiaalseid võrgustikke jne), et õpetada kujutiste kontrollitud kasutamist, mis avavad uusi õppe- ja väljendusvorme, eelkõige meelelahutuslike tegevuste abil; |
| --- | --- |

—

edendama koolis mõistagi õpetajate juhendamisel eriti probleemse õppeedukusega õpilaste digitaalseid oskusi eelkõige meelelahutuslike tegevuste (3) abil (kasutades õppetöös nutitelefone, nn tõsiseid mänge, tahvelarvuteid, digiraamatuid, sotsiaalseid võrgustikke jne), et õpetada kujutiste kontrollitud kasutamist, mis avavad uusi õppe- ja väljendusvorme, eelkõige meelelahutuslike tegevuste abil;

| — | parandama kõigi kodanike juurdepääsu tööturule tugevate üldiste teadmiste ja arvutialaste üldteadmiste omandamise kaudu. |
| --- | --- |

—

parandama kõigi kodanike juurdepääsu tööturule tugevate üldiste teadmiste ja arvutialaste üldteadmiste omandamise kaudu.

2.   Üldine taust

2.1   ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv kriisist väljumiseks. Euroopa digitaalses tegevuskavas (4) nimetatakse takistustena digitaalpädevuse puudumist, võrkude usaldamatuse ohtu ja küberkuritegevust ning ühiskondlike probleemide lahendamisel kasutamata jäetud võimalusi.

2.2   Komitee peab kõnealust eesmärki esmatähtsaks. Ükski kodanik ei tohiks jääda IKTst väljapoole tingimusel, et see tagab talle esmalt vahendid isiklikuks arenguks, osalemiseks ühiskondlikus elus ja iseseisvuseks (5).

3.   Määratlused

3.1   E-kaasatus

Vastavalt Riia deklaratsioonile (6) hõlmab e-kaasatus nii IKT-d kui ka selle kasutamist, et saavutada kaasatuse laiemaid eesmärke kõigi üksikisikute ja ühiskonnagruppide osalemise kaudu teabeühiskonna kõigis aspektides.

3.2   Meetmete sihtrühmad

Kodanikud on jaotatud kategooriatesse, et neid oleks võimalik tuvastada neile määratava toetuse alusel, kuid e-kaasatus peab siiski olema üldine lähenemisviis. Inimlikus plaanis algab e-kaasatus kategooriatesse jaotatud inimeste stigmatiseerimise ennetamisest, ühiskondlikus plaanis tähendab see kollektiivset vastutust ning tööstuslikus ja kaubanduslikus plaanis universaaldisaini (Design for All) põhimõtte rakendamist toodete kavandamisest lõppkasutuseni.

3.3   Digitaalpädevus

Võib öelda, et esmajoones on digitaalpädevus vahend, ilma milleta ei ole võimalik kasutada seda, mida peeti kultuuriks laiemas mõttes ning vaadeldi kui ühenduslüli kodanike vahel. Ilma selle vahendita vähenevad võimalused läheneda teistele inimestele või kohata uusi inimesi.

Digitaalpädevus, e-oskused ja kaasatus on lahutamatud ning nõuavad terviklikku ja mittediskrimineerivat lähenemisviisi e-kaasatusele, mis hõlmab kogu ühiskonda.

3.3.1   Kaasatus eeldab järgmisi eeltingimuste täitmist:

| — | internetiühenduse olemasolu: e-juurdepääs on esmase tähtsusega aspekt; |
| --- | --- |

—

internetiühenduse olemasolu: e-juurdepääs on esmase tähtsusega aspekt;

| — | oskus kasutada seadmeid;. |
| --- | --- |

—

oskus kasutada seadmeid;.

| — | tehnoloogia tundmine: olla koolitatud, omada digitaalpädevust, mis võimaldab kasutada kõiki Maci, Windowsi, Linuxi, interneti ja mobiiltelefoni programme jne; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia tundmine: olla koolitatud, omada digitaalpädevust, mis võimaldab kasutada kõiki Maci, Windowsi, Linuxi, interneti ja mobiiltelefoni programme jne;

| — | selliste teadmiste omandamine, mis on vajalik kõigi meediavahendite infosisu kriitiliseks hindamiseks kodanikuaktiivsuse kontekstis. |
| --- | --- |

—

selliste teadmiste omandamine, mis on vajalik kõigi meediavahendite infosisu kriitiliseks hindamiseks kodanikuaktiivsuse kontekstis.

3.3.2   E-tõrjutute hulgas on eakad inimesed, puuetega inimesed ja mõnikord neid hooldavad inimesed, madala sissetulekuga või madala haridustasemega inimesed. Seejuures ei tohi unustada, et eakate inimeste hulgas on haritud inimesi, kes kasutavad internetti selle loomisest alates, ning nad on mõnes liikmesriigis majanduse tõeliseks liikumapanevaks jõuks. Komitee leiab, et IKT abil tuleb tagada kõikide kodanike sõltumatus, hoolimata nende positsioonist ühiskonnas, kasutades konkreetseid lähenemisviise koos üldise lähenemisviisiga, mis on ökonoomsem ja kaasavam.

3.3.3   Komitee leiab, et e-kaasatus ei ole veel kaugeltki stabiilne ja lineaarne protsess. Tehnoloogia areneb pidevalt, töökohtade ebakindlus ja paindlikkus kasvab ning karjäärid on killustatud. E-tõrjutus on sageli seotud mitmete omavahel kattuvate põhjustega. Koolitus ja pädevuste ajakohastamine on e-kaasatuse põhiaspektid.

3.3.4   See mõjutab finantsraskustes ettevõtteid, kellel puuduvad pädevused ja/või aeg. Komitee arvates peab e-kaasatus olema ennetav, et IKT areng suudaks võimalikult suures ulatuses sammu pidada tõrjutuse põhjuste arenguga.

3.4   Professionaalide e-pädevused

Elukestev õpe on olulise tähtsusega. Pärast väga suurt populaarsust nooremate põlvkondade hulgas on e-pädevuste (7) omandamise nähtavus vähenenud ning palgad kõnealuses valdkonnas kahanenud. Valdkonna tulevasi professionaale tuleb viivitamatult innustada parema staatuse, suurema töötasu ning paremate töötingimustega, et korvata puudust kvalifitseeritud töötajate ja asjakohase koolituse järele ning kaasata seejuures raskustes inimesed. IKT professionaalid toovad endaga kaasa kasutajaid.

4.   Vahendid

4.1   Üldine juurdepääs

4.1.1   Et kaotada IKT-le juurdepääsu erinevused ning edendada e-kaasatust, viidi Euroopa Liidus 2002. aastal sisse universaalteenus ning elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste kasutajate õigused (8). Üldkasutatava elektroonilise sidevõrgu ühenduse taotlemine eeldab piisava ribalaiuse olemasolu, et omada toimivat ja taskukohase hinnaga juurdepääsu internetile. Tegemist ei ole turu ega ausa konkurentsi kaotamisega, vaid tasakaalu loomisega majanduslike eesmärkide ja kiireloomuliste ühiskondlike vajaduste vahel. Nagu komitee on korduvalt rõhutanud, ei ole turg eesmärk omaette, vaid turg on vahend kodanike elukvaliteedi parandamiseks.

4.1.2   Kvaliteet, uuenduslikkus, läbipaistvus ja kättesaadavus, mida oodatakse üldhuviteenustelt Euroopas ja liikmesriikides, moodustavad e-kaasatuse tõelise aluse. Seega on tegemist pikaajalise sotsiaalse tõhususega, mis on keskse tähtsusega kaasatuse õnnestumisel. See on e-kaasatuse väljakutsega seonduv probleem: kuna üldhuviteenuste ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ühiskondlik tõhusus ning pikaajalised riiklikud meetmed on esmase tähtsusega kaasatuse tulemuslikkuse seisukohalt, samal ajal kui tegemist on sektoriga, kus kiirus on elulise tähtsusega. Selle probleemi lahendamine on ametiasutuste ülesanne.

4.2   Võrdne juurdepääs kõigile

4.2.1   Kogu Euroopat hõlmavad võrgud, kiiret internetiühendust edendava lairibaühenduse areng ning digitaalse dividendi sagedusala (9) kasutamine tuleb universaalteenuse tagamiseks võimalikult kiiresti lõpule viia.

4.2.2   Võib siiski nentida, et ebavõrdsus IKT-le juurdepääsu ja selle kasutamise valdkonnas püsib, peegeldades olemasolevat majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust. E-kaasatud kodanikud on tavaliselt need, kellel on olemas vahendid vajalike seadmete ja pädevuste omandamiseks.

5.   Põhiliste e-oskuste omandamine

Digitaalpädevus

Ühendades kolm järgmist tegurit – vajadus + huvi + (rahalised ja muud) vahendid – on võimalik suunata sihtrühmi digitaalpädevuse juurde.

5.1   Eakad inimesed

5.1.1   Rahvastiku kasvav segment – eakad inimesed – (10) kasutab IKT-d kõige vähem.

| — | : neil on vaja oma teadmisi ajakohastada. Komitee leiab, et eesmärgiga aidata neil naasta tööturule või seal püsida, võiksid kohalikud omavalitsused koostöös ettevõtetega pakkuda neile sotsiaalse dialoogi kaudu asjakohaseid koolitusi. |
| --- | --- |

—

: neil on vaja oma teadmisi ajakohastada. Komitee leiab, et eesmärgiga aidata neil naasta tööturule või seal püsida, võiksid kohalikud omavalitsused koostöös ettevõtetega pakkuda neile sotsiaalse dialoogi kaudu asjakohaseid koolitusi.

| — | : need inimesed peavad üle saama huvipuudusest, enesekindlusetusest ja umbusaldusest ning õppima kasutama kõnealuseid vahendeid kas tööga seotud põhjustel või pere- ja ühiskondliku elu hõlbustamiseks. Komitee leiab, et tehnoloogia ja asjatundjad peavad kohanema olukorraga. Neile inimestele tuleb pakkuda 1) juhendamist, 2) kasutajasõbralikku tarkvara, 3) riistvara, millega nad toime tulevad, 4) eesmärke, mis on kohandatud huvi äratamiseks ja seejärel vajaduse loomiseks, sealhulgas e-tervise projektide loomine, või kollektiivse mälu loomine naabruskonna tasandil, nt sotsiaalsete sidemete ja sõltumatuse taastamine. |
| --- | --- |

—

: need inimesed peavad üle saama huvipuudusest, enesekindlusetusest ja umbusaldusest ning õppima kasutama kõnealuseid vahendeid kas tööga seotud põhjustel või pere- ja ühiskondliku elu hõlbustamiseks. Komitee leiab, et tehnoloogia ja asjatundjad peavad kohanema olukorraga. Neile inimestele tuleb pakkuda 1) juhendamist, 2) kasutajasõbralikku tarkvara, 3) riistvara, millega nad toime tulevad, 4) eesmärke, mis on kohandatud huvi äratamiseks ja seejärel vajaduse loomiseks, sealhulgas e-tervise projektide loomine, või kollektiivse mälu loomine naabruskonna tasandil, nt sotsiaalsete sidemete ja sõltumatuse taastamine.

5.1.2   Neile, kes elavad üksi, võib IKT olla elutähtsaks ühenduslüliks. Näiteks ühe nupulevajutusega taskukohase hinnaga toimiva telefoniühenduse/hädaabiteenused tagamine võib olla üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste üks reaalne ülesanne, päästes raskustesse sattunud inimesi. E-tervishoiu osatähtsus kasvab pidevalt (11); kõik põhimõtted, mida komitee soovi kohaselt tuleks internetikasutajate osas järgida, on üldise iseloomuga ning kohaldatavad tervishoiu ja sotsiaalhoolduse valdkondadele.

5.1.3   Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) ja selle innovatsioonipartnerlused peaksid andma ELile võimaluse väärtustada IKT kui eri põlvkondade ühenduslüli (koolitus) osatähtsust, võimaldades eakatel inimestel vältida isoleeritust ja muuta nende elu mugavamaks.

5.2   Puuetega inimesed

IKT võib lihtsustada puuetega inimeste osalemist ühiskonnas võrdsetel alustel teistega (12). Probleemid on samad, mis teiste rühmade puhul: eesmärgi määratlemine, koolituste lihtsustamine, kättesaadav ja kohandatud tark- ja riistvara, kättesaadavad ja kasutajasõbralikud arvutid ja eelkõige arukad transpordisüsteemid (13). Digitaalpädevuse kui üldhuviteenuse roll tuleb puuetega inimeste puhul veelgi enam esile. Puude liiki arvestav toetus võib parandada sotsiaalset kaasamist. Valitsusväliste organisatsioonide rolli tuleb tunnustada ja kooskõlastada riiklike ametiasutuste omaga. Ainult puuetega inimestele suunatud eridisainidele tuleb eelistada universaaldisaini lähenemisviisi, mis võtab võimalikult suurel määral arvesse igat liiki kasutajate vajadusi.

5.3   Madala sissetulekuga inimesed

5.3.1   Ebavõrdne juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale on jätk majanduslikule ja sotsiaalsele ebavõrdsusele, sealhulgas meeste/naiste, perekondade/vallaliste naiste, linnade/maapiirkondade või saarte, rikaste riikide/vähemarenenud riikide vahel. Nendega tuleb ilmselgelt võidelda, et tagada võimalikult paljude inimeste e-kaasatus.

5.3.1.1   Sisserändajad või rahvusvähemused on veelgi ebasoodsamas olukorras. Nende vajadustele vastavaid programme ei toodeta.

5.3.2   Komitee leiab, et tasuta avalike internetipunktide loomine linnade strateegilistes kohtades ja juurdepääs avatud andmete süsteemile (open data 2.0) ning avatud allikatele (open sources) võimaldaks inimestel otsida tööd ja omavahel suhelda. Fikseeritud võrgud oleksid ka edaspidi kasulikud koolituse tugivahendid. Seda rolli peavad jagama ametiasutused, operaatorid ja kolmas sektor.

5.3.3   Juurdepääsu infrastruktuurile ja vahenditele tuleb käsitleda kui põhiõigust. Koolitus ning teadmiste ja kogemuste siire on digitaalpädevuse seisukohalt väga olulised igas eas ja igas elusituatsioonis inimestele.

5.4   Madala haridustasemega inimesed

5.4.1   Komitee on seisukohal, et kõnealuste inimeste huvi IKT vastu tuleb äratada eritoetuste abil, alustades telefoni ja meediavahendite kasutamisest.

5.4.2   Kasutades arvuti ja õpetaja kombinatsiooni ning alustades meelelahutuslikest elementidest, välditakse heitumist. Komitee arvates võiks probleemse õppeedukusega lapsi, järele aidata nutitelefonide abil, mida võiks pidada uueks pliiatsiks. Põhioskuste omandamine võiks alata nn tõsistest mängudest, mis on sarnased nii noorte kui ka täiskasvanute mõttemängudele, mille puhul kasutatakse oskuste arendamisele suunatud programme.

5.4.3   E-kaasatuse saavutamiseks vajab Euroopa Liit kultuuriga rikastatud internetti. Kultuur on see, mis eurooplasi nende endi arvates kõige enam ühendab. EL peaks kasutama oma kultuurilist mitmekesisust kõigis digitaalse tegevuskava algatustes (14). Kultuuriobjektide digitaliseerimine lihtsustab kõige ebasoodsamates tingimustes inimestele juurdepääsu teadmistele, mis on vajalik nii sotsiaalse integratsiooni kui ka isikliku arengu seisukohalt, eelkõige inimese emakeeles.

5.5   Rahvusvähemused

5.5.1   Komitee soovib, et e-kaasatuse võimalus antaks rahvusvähemustele, vaatamata sellele, kas tegemist on sisserändajatega või mitte, nt romad. Nad ei ole kirjaoskamatud, kuid nad ei valda oma vastuvõtjariigi keelt ega tunne selle kultuuri. Arvutid ei ole neile lihtsalt kättesaadavad. Naised on sageli kõige vähem informeeritud ning seega veelgi ebasoodsamas olukorras.

5.5.2   Mitmekeelne elektrooniline rakendus IMI (15), mis on mõeldud liikmesriikide ametiasutuste suhtlemise lihtsustamiseks, võiks olla alus sotsiaalsetele rakendustele, mille eesmärk on arendada ELi residentide ja kodanike koolitamist, võimaldades neile seeläbi juurdepääsu e-õppele.

5.5.3   Kõigi viiendas punktis loetletud elanikkonnarühmade jaoks võib sotsiaalsetel võrgustikel olla esmatähtis roll juhul, kui seda asjakohaselt kontrollitakse. Lisaks sellele võiks muuta kättesaadavamaks internetikohvikud, millel on otsustava tähtsusega roll noorte IT-huvi ja e-oskuste arendamisel, näiteks võiks jagada kohalike omavalitsuste toetatud sooduskuponge.

5.6   Ka ettevõtted

5.6.1   VKEsid, kelle põhitegevus ei seondu IKT-ga, võib ohustada e-tõrjutus. Ajanappus kasutusoskuste omandamisel, tavade koorem, rahalised raskused, aegunud suhtumine arvutipõhisesse juhtimisse võivad mõjutada ettevõtete juhtimist, nende tööprotsessi ja nende töötajaid. Seetõttu ei pruugi nad kasu saada pilveandmetöötlusest (cloud computing) (16), mis pakub IT-juhtimise lahendusi. Kuna see võib mõjutada nende ettevõtete tootlikkust, tuleb leida vahendid nende kaasamiseks.

6.   Kõigi kodanike e-oskuste arendamine sotsiaalsete ja ühiskondlike probleemidega toimetulekuks

6.1   Haridus ja koolitus
   (17)

6.1.1   Tulevane kaasatus algab eelkoolieas.

Pakkudes kõikides koolides kõigile lastele, sealhulgas puuetega, isoleeritud ja probleemsete perekondade lapsed, võrdseid võimalusi kaasavaks IT-õppeks, suurendaks see nende iseseisvust täiskasvanueas. Nn tõsiste mängude, tahvelarvutite, digiraamatu ulatuslik kasutamine õpetajate juhendamisel ning sotsiaalsete võrgustike kasutamine võimaldaksid kaasata kõige raskemas olukorras olevaid lapsi tänu nende vahendite pakutavatele uutele õppevormidele.

6.1.2   Kvalifikatsiooni ja diplomite omandamisel ning IT-karjääri valikul peaks olema võimalik toetuda digitaalühiskonna uute ametialade koolitust käsitlevale Euroopa viiteraamistikule. Mõned ametialad on vanade ametialade ajakohastatud versioonid, teised mitte. Võiks koostada Euroopa avatud kataloogi digitaaloskuste kohta, et määratleda Euroopa diplomite väljastamise tingimused, et lihtsustada asjast huvitatud inimeste liikuvust. Komitee leiab, et meetmetega, mille abil võivad Euroopa üliõpilased saavutada hea ühiskondlik-ametialasele positsiooni, peaks olema võimalik vähendada nende vaenulikku suhtumist kõnealuste ametialade vastu.

6.1.3   EL peaks innustama igat liiki haridust IKT valdkonnas riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning kaasama sellesse protsessi ka vanemate ja õpetajate koolituse, kohandades vastavalt ka nende töötingimusi.

6.2   Elukestev e- õpe

6.2.1   Mõnede asjaomaste rühmadeni jõutakse sihipäraste kampaaniatega. E-tõrjutute jaoks on oluline eksperimentaalsete teadmiste siire ja teoreetilise hariduse kõrval aitavad osalusmeetodid kaasa potentsiaali arendamisele ning loovad integratsioonivõimaluse. Eriti puudutab see töötuid, aktiivset elanikkonda, eakaid inimesi ja sotsiaalselt tõrjutute rühmi, kes soovivad töötada ning vajavad selleks tööalast konkurentsivõimet ja sotsiaalseid oskusi.

6.2.2   Ettevõtete meetmed

Niinimetatud e-majanduse passi omandamine pärast IKT standardkoolitust ärikeskkonnas võiks tulevikus olla nõutav tingimus ettevõtte loomiseks.

Ettevõttesisene IKT-koolitus töötajatele tuleks muuta üldreegliks ettevõttesiseste lepingutega, kuna see aitab kaasa e-kaasatuse saavutamisele ja võimaldab hoida töötajaid tööturul kauem ning suurendada ettevõtte tootlikkust.

6.2.3   Ametiasutuste meetmed

IKT arengupoliitika riiklikul ja kohalikul tasandil peab olema kujundatud juba algusest peale kaasava ja mittediskrimineerivana.

Struktuurifondide kasutamine: ametiasutuste otsustada jääb, millised uuendustegevused on olulised ühiskonna jaoks tervikuna ning mida võib toetada, et pakkuda neid tegevusi kõigile asjast huvitatud osapooltele soodsaima hinnaga.

EL ja liimesriigid peaksid esitama Euroopa raamistiku IKT ametialade professionaalsuse arendamiseks.

6.3   Infosisu töötlemine

6.3.1   Infosisu olulisus ei luba jätta koolituse, hariduse ja kultuuri määratlemist turu hooleks.

6.3.2   Riiklikud ametiasutused peaksid määratlema põhisisu, lihtsustama kaugõpet ja koos ELiga määrama kindlaks kogu Euroopas tunnustatavate diplomite väljaandmise kriteeriumid. Kasutajate kuulamine on keskse tähtsusega tegelike vajaduste määratlemisel.

6.3.3   Kohandatav infosisu ja multimeedia on elulise tähtsusega kasutajatele digitaalse keskkonna järjepidevuse tagamisel (nn haritud internet), võttes arvesse ka puuetega isikute juurdepääsu.

6.3.4   Nende riikide kodanikud, mille keelt riigist väljaspool vähe räägitakse, on internetis avaldatud teabe osas ebavõrdses olukorras. EL ja liikmesriigid peaksid tagama nende kultuuri austamise ning tõelise infosisu leviku nende emakeeles.

6.3.5   Sotsiaalsete võrgustike infosisu loojaks on nende kasutajad. Seda vahendit võib kasutada kõigi nende ligimeelitamiseks, kellel on probleeme IKT kasutamisega, järgides seejuures nende kasutajaõigusi.

7.   Julgeoleku suurendamine usalduse tagamiseks

| A. | Infotehnoloogia kasutamine nõuab äärmist ettevaatust (18), kui kasutaja on ebakindel ega tunne süsteemi ning kui suhteline teadmatus küberjulgeoleku alal takistab kasutajal end rünnakuks ette valmistamast (19). Tõrjutud või e-kaasamisprotsessis osalevad inimesed on kõige enam ohustatud. |
| --- | --- |

A.

Infotehnoloogia kasutamine nõuab äärmist ettevaatust (18), kui kasutaja on ebakindel ega tunne süsteemi ning kui suhteline teadmatus küberjulgeoleku alal takistab kasutajal end rünnakuks ette valmistamast (19). Tõrjutud või e-kaasamisprotsessis osalevad inimesed on kõige enam ohustatud.

| B. | IKT kasutamine muudab kasutaja ja ühiskonna mõtteviisi: näiteks kas on vaja kaitsta läbipaistvust või privaatsust? Üldiselt tuleks e-kaasatus iga meetme puhul silmas pidada, et kõnealuse vahendiga kaasneb iseenesest märkimisväärne – lubatud või lubamatu – eraellu tungimise aspekt (20). See on asjaolu, mille kuritarvitamine toob endaga kaasa hävitavaid tagajärgi iga kasutaja jaoks ning eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade jaoks. IKT-ga seotud kuritarvitamiste ja kuritegevuse vastu võitlemise tõhustamine peab aitama veelgi suurendada kasutajate usaldust. |
| --- | --- |

B.

IKT kasutamine muudab kasutaja ja ühiskonna mõtteviisi: näiteks kas on vaja kaitsta läbipaistvust või privaatsust? Üldiselt tuleks e-kaasatus iga meetme puhul silmas pidada, et kõnealuse vahendiga kaasneb iseenesest märkimisväärne – lubatud või lubamatu – eraellu tungimise aspekt (20). See on asjaolu, mille kuritarvitamine toob endaga kaasa hävitavaid tagajärgi iga kasutaja jaoks ning eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade jaoks. IKT-ga seotud kuritarvitamiste ja kuritegevuse vastu võitlemise tõhustamine peab aitama veelgi suurendada kasutajate usaldust.

| C. | Digitaalses tegevuskavas esitatud väljakutsete ja kodanike ootuste kokkuvõtet võib kujutada sümboolselt kolme kontsentrilise ringi abil. |
| --- | --- |

C.

Digitaalses tegevuskavas esitatud väljakutsete ja kodanike ootuste kokkuvõtet võib kujutada sümboolselt kolme kontsentrilise ringi abil.

Image

7.1   Kasutajaõigused

7.1.1   Komitee kutsub üles võtma meetmeid, mis sisendavad usaldust ja tagavad kõigi rühmade, digitaalse keskkonna ja elektrooniliste tehingute turvalisuse vastavalt teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendale raamprogrammile (21).

7.1.2   Uurida tuleks selliste elementide kasutamist veebilehtedel, mis võivad meenutada kasutajatele lihtsaid ettevaatusabinõusid enese kaitseks (22). Selliste lühikeste juhendite nagu Euroopa Komisjoni väljaantud „eYou Guide – to your rights online” (23) andmine õpilastele tutvumiseks keskkooli alguses omaks suurt tähtsust samuti haavatavate rühmade hulka kuuluvate noorte toetamisel, et arendada interneti turvalise kasutamise harjumusi.

7.1.3   Komitee leiab, et kodanikele tuleks paremini tutvustada Euroopa andmekaitseinspektori ülesandeid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 16 ning töörühma G-29 rolli.

7.1.4   Komitee leiab, et kasutajate inimväärikus tuleks tagada ELi õigusaktidega (24), mis on kooskõlas põhiõiguste hartas kehtestatuga, et austada nende

| — | sõna- ja teabevabadust, eelkõige inimese emakeeles, |
| --- | --- |

—

sõna- ja teabevabadust, eelkõige inimese emakeeles,

| — | õigus eraelu puuutmatusele ja isikuandmete kaitsele (ID, tervis ...), |
| --- | --- |

—

õigus eraelu puuutmatusele ja isikuandmete kaitsele (ID, tervis ...),

| — | õigus andmete kustutamisele (õigus olla unustatud), |
| --- | --- |

—

õigus andmete kustutamisele (õigus olla unustatud),

| — | alaealiste kaitse õigus. |
| --- | --- |

—

alaealiste kaitse õigus.

7.1.5   Komitee meenutab samuti, et juba leidub terve rida riiklikke ja rahvusvahelisi tarbijaõiguste hartasid (25), milles kinnitatakse IKT kasutajate põhiõigusi nende kaitse seisukohast. Euroopa Parlament toetab neid hartasid. Komitee kutsub üles korraldama võimalikult kiiresti arutelusid tarbijaorganisatsioonide ning Euroopa sotsiaalpartneritega ELi internetiõiguste juhise üle, mida Euroopa Komisjon nimetas oma teatises digitaalse tegevuskava (26) kohta.

7.2   Euroopa Parlament soovib viienda põhivabaduse tunnustamist, et võimaldada infosisu ja teadmiste vaba ringlust võrkudes. Komitee leiab, et kõnealune vabadus peaks tagama kasutajate turvalisuse ja intellektuaalomandi kaitse. Ka majandus- ja tööstusandmeid tuleks turvata. Sellised nähtused nagu grids ja cloud computing, mis hõlmavad arvukaid IKT valdkonna osalejaid samaaegselt, nõuavad spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis tuleb anda ettevõtete ja eelkõige mikroettevõtete käsutusse.

7.3   E-valitsuse (27) kiirendamine, et lihtsustada haldusmenetlusi, võiks muuta need turvalisemaks, eelkõige eakate inimeste jaoks, arvestades asjaolu, et e-demokraatia võib olla kaasav, kuid see ei tohi kahjustada demokraatiat iseenesest ning et selle kasutamine peab alluma ülalpool nimetatud põhimõtetele.

8.   Töökohtade loomine

8.1   Kõigi kodanike e-kaasatuselt oodatakse tööhõive- ja majanduskasvu. Kriis, demograafiline olukord ning töötuse ja ebakindluse kasv ei soodusta oskuste arengut ei töötajate ega ka tööandjate seisukohast. Võitlus ebakindlate töökohtade ja isoleerituse vastu on üks vajalik tingimus eelkõige e-pädevuste omandamiseks, et pääseda kaasavale tööturule (28), kuna lõhe kvalifitseeritud ja mittekvalifitseeritud töötajate vahel kasvab. Sotsiaalne dialoog ja eelkõige valdkondlik dialoog (29) ja riiklik poliitika tuleb kooskõlastada, et suurendada ja muuta tööturul osalevate ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade digitaalpädevusi.

8.2   Uut liiki töökohad huvitavad elanikkonnarühmi, kes omandavad e-oskusi tööturule naasmiseks. Liikmesriikide tööhõiveametid peaksid olema võimelised neid eri valdkondades esile tooma, et soodustada nende tunnustamist ELis.

8.3   Kõigis liikmesriikides tuleks ajakohastada tööinspektsioonid.

8.4   Süvalaiendamine (mainstreaming) ja ELi meetmete sünergia on eduka e-kaasatuse võti Euroopa Liidus. Enamus lõpptarbija digitaalseadmeid on imporditud Euroopa Liitu ja nende tootmise iseärasused ei ole eurooplastele teada. Kuid kodanike seisukohast sõltub kättesaadavus nende kodus olevate seadmete tehnoloogiast, eelkõige kehtib see ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade kohta ning eriti eakate ja puuetega inimeste kohta. Tuleks soodustada väga kasutajasõbralikku kavandamist ja toimivust ning kohandatud infosisuga programme kui kaasava digitaalpädevuse tugevaid aspekte, mis on määratletud Euroopa lähenemisviiside kohaselt maailmastandardeid arvestades, ning lisada asjakohased klauslid kaubanduslepingutesse.

8.5   See nõuab investeeringuid kõikidesse valdkondadesse, eelkõige avalikesse teenustesse. Kui seda ei tee eurooplased, siis teevad seda teised ja ELi ettevõtted kaotavad turge ja töökohti. ELi praegune eesmärk on investeerida 3 % SKP-st teadus- ja arendustegevusse. Komitee leiab, et seda tuleb teha viivitamatult. Kõik ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmad ootavad olukorra paranemist.

9.   Meetmete rahastamine

9.1   Arendatav poliitika peab tagama selle, et tänased e-kaasatud jäävad e-kaasatuteks ka edaspidi. Eelarvet, mis tuleb pühendada sellele Euroopa Liidu jaoks elulise tähtsusega väljakutsele, tuleb arendada pikas perspektiivis, selle algetapist (teadus, arendustegevus, innovatsioon) kuni ahela lõpuni (lõpptarbijad) koos reservvahenditega, mis võimaldavad leevendada kriiside mõju. Kui riikide eelarvetes puudub manööverdamisruum kulukärbete tagajärjel, võib iga lisaprotsent olla otsustava tähtsusega.

9.2   Kõigi e-tõrjutud elanikkonnarühmade kaasamist võib arendada töörühma vormis selliste asjakohaste tugiteenuste struktureeritud Euroopa turu loomisega, mis võiks olla korraldatud töörühma vormis ning mis looks maastaabisäästu.

9.3   Rahastamine peab hõlmama kogu ELi territooriumi infrastruktuuri, tehnoloogilisi uuringuid ja uuendusi, infosisu, sotsiaalset innovatsiooni e-tõrjutute jaoks, e-õpet, oskuste muutmist töökohtadeks, kodanikuühiskonna, ettevõtete, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori osalejate meetmeid.

9.4   Kumulatiivsed toetused peaksid kõrvaldama tõrjutuse põhjused, mis iseenesest on samuti kumulatiivsed, hõlmama energiakulusid, infosisu määratlemist, kohandatud seadmete arendamist ja asjakohase õpetamismetoodika määratlemist.

9.5   E-kaasatuse meetmed (juhtimine, meetmed, kontroll) peaksid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates olema loetletud komisjoni avaldatavas aastaaruandes ning neid tuleks arutada sotsiaalpartneritega. Meetmeid, mille eesmärk on suunata kodanikke e-kaasatuse võimaluste suunas, tuleks laialdaselt levitada.

9.5.1   Piirkondlikud ja kohalikud osalejad, kes on riikliku poliitika rakendamisel eesliinil, peavad 1) lisama IKT oma kohaliku tegevuskava prioriteetide hulka ning kasutama ESFi vahendeid; 2) tõstma ühiskonnarühmade juhtide teadlikkust nende rühmade digitaalsete vajaduste kohta; 3) tõstma sihtrühmade teadlikkust, kasutades selliseid kohalikke vahendeid nagu kohalik televisioon; 4) konsulteerima nende sihtrühmadega nende vajaduste üle, korraldades kohtumisi organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega.

9.5.1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb kahetsust asjaolu üle, et sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi raames – nii ELi kui ka riiklikul tasandil – ei käsitleta struktureeritult e-ühiskonda, mis mõjutab oluliselt elulaadi, samal ajal kui ebasoodsas olukorras rühmadel on vaja pikaajalist stabiilsust, sidusust, tagatisi ja detsentraliseeritud meetmeid.

9.6   Ettevõtetel peab olema võimalus end IKT abil arendada ning teavitada kavandajaid ja tootjaid nende endi vajadustest ning vajadusest võtta arvesse igat liiki puudeid (Design-for-All-põhimõte, sealhulgas e-juurdepääs).

9.7   Rahastamisviisid

9.7.1   Euroopa Sotsiaalfond (ESF): ajavahemikul 2014–2020 kavatseb Euroopa Komisjon (põhimeetmed 11 ja 12) eraldada liikmesriikidele ESFi vahendeid e-kaasatuse eesmärkide saavutamiseks Komitee leiab, et lisaks sellele tuleb teha jõupingutusi kõikvõimalike sünergiate saavutamiseks eelarveridade vahel.

9.7.1.1   Komitee kahtleb täiendavuse põhimõtte asjakohasuses struktuurifondide vahendite jaotamisel seoses sellise tuleviku jaoks olulise küsimusega hetkel, mil paljudel avaliku sektori osalejatel on suured eelarveraskused ning mil ei ole võimalik edasi lükata digitaallõhe vähendamiseks võetavaid meetmeid. Komitee kutsub üles uurima otsetoetuste andmise võimalusi.

9.7.2   Komitee teeb ettepaneku uurida e-kaasatuse saavutamiseks uusi rahastamisvõimalusi ja -viise:

| — | era- ja avaliku sektori osalejate vahel IKT rahastamiseks üldiselt ja näiteks koos (äärmiselt suurt kasumit teenivate) kommertsmängude (commercial gaming) ettevõtetega, et taaskasutada nende tipptehnoloogiat mõistliku hinna eest; |
| --- | --- |

—

era- ja avaliku sektori osalejate vahel IKT rahastamiseks üldiselt ja näiteks koos (äärmiselt suurt kasumit teenivate) kommertsmängude (commercial gaming) ettevõtetega, et taaskasutada nende tipptehnoloogiat mõistliku hinna eest;

| — | e-infrastruktuuride jaoks ja muude infrastruktuuride jaoks komisjoni infrastruktuuriprojektide rahastamiseks loodud Euroopa 2020. aasta projektivõlakirjade algatuse raames, kui see realiseerub (30); |
| --- | --- |

—

e-infrastruktuuride jaoks ja muude infrastruktuuride jaoks komisjoni infrastruktuuriprojektide rahastamiseks loodud Euroopa 2020. aasta projektivõlakirjade algatuse raames, kui see realiseerub (30);

| — | internetiühenduse pakkujate, operaatorite ja seadmete tarnijate osalemise kaudu e-õppe rahastamisel; |
| --- | --- |

—

internetiühenduse pakkujate, operaatorite ja seadmete tarnijate osalemise kaudu e-õppe rahastamisel;

| — | Euroopa finantstehingute maks (31), millest saadava tulu ühe osa võiks eraldada e-kaasatusele. |
| --- | --- |

—

Euroopa finantstehingute maks (31), millest saadava tulu ühe osa võiks eraldada e-kaasatusele.

9.7.3   Igal juhul on vahendite kasutamise kontrollil (32) otsustav tähtsus toetuste tõhususe kindlustamiseks. Sotsiaalpartnerid tuleb kaasata kontrolli eri vormidesse. ESFi jaoks on järelevalvekomitee juba loodud. Avaliku ja erasektori partnerluses, mida võiks kaaluda asjakohases Euroopa raamistikus, oleks samuti mõistlik välja töötada uued kontrollimeetmed lõppkulude tarvis, mis jäävad maksumaksjate ja kasutajate kanda kooskõlas üldhuviteenuste, üldist majandushuvi ja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste loogika ja eeskirjadega. See toimiks üksnes asjakohases Euroopa raamistikus (33).

9.7.4   Komitee leiab, et laiaulatusliku juurdepääsu tagamisest ja universaalteenuse edastamiskiiruse kohandamisest tehnoloogia arenguks ei piisa ning kordab oma ettepanekut (CESE 1915/2008), mille kohaselt tuleks:

| — | mitte tegelda üksnes geograafilise eraldatusega, vaid ka sotsiaalse tõrjutusega, mis langeb kokku mõnede kasutajagruppide rahaliste võimaluste või piiratud oskustega, ning laiendada universaalteenust selliselt, et kõikidele kasutajatele oleks tagatud juurdepääs sõltumata nende geograafilisest, rahalisest või ühiskondlikust olukorrast; |
| --- | --- |

—

mitte tegelda üksnes geograafilise eraldatusega, vaid ka sotsiaalse tõrjutusega, mis langeb kokku mõnede kasutajagruppide rahaliste võimaluste või piiratud oskustega, ning laiendada universaalteenust selliselt, et kõikidele kasutajatele oleks tagatud juurdepääs sõltumata nende geograafilisest, rahalisest või ühiskondlikust olukorrast;

| — | soodustada universaalteenuse rahastamist (34) riiklikest toetustest ja liidu vahenditest, mis on ainus toimiv vahend riikides, kus universaalteenuse tagamise kohustuste rahaline koormus on operaatori jaoks liiga suur; |
| --- | --- |

—

soodustada universaalteenuse rahastamist (34) riiklikest toetustest ja liidu vahenditest, mis on ainus toimiv vahend riikides, kus universaalteenuse tagamise kohustuste rahaline koormus on operaatori jaoks liiga suur;

| — | toetada e-kaasatuse projekte eelkõige kohalike koolituskavade, avalike internetipunktide ja avalikes kohtades asuvate tasuta interneti-punktide rajamise projektide mikrorahastamise kaudu; |
| --- | --- |

—

toetada e-kaasatuse projekte eelkõige kohalike koolituskavade, avalike internetipunktide ja avalikes kohtades asuvate tasuta interneti-punktide rajamise projektide mikrorahastamise kaudu;

| — | paluda liikmesriikidel näha ette rahaline abi peredele või isikutele, kellele jaoks on baasvarustus (arvuti, tarkvara, modem), internetiühendus ja -teenus liiga kallis. |
| --- | --- |

—

paluda liikmesriikidel näha ette rahaline abi peredele või isikutele, kellele jaoks on baasvarustus (arvuti, tarkvara, modem), internetiühendus ja -teenus liiga kallis.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 116, 20.4.2001, lk 30; ELT C 77, 31.3.2009, lk 60 ja lk 63; ELT C 175, 28.7.2009, lk. 92; ELT C 317, 23.12.2009, lk 84; ELT C 128, 18.5.2010, lk 69; ELT C 255, 22.9.2010, lk 116; ELT C 48, 15.2.2011, lk 72; ELT C 54, 19.2.2011, lk 58; ELT C 107, 6.4.2011, lk 44 ja lk 58; ELT C 218, 23.7.2011, lk 130.

1

(2)  Vt Eurostat – STAT10/193, 14.12.2010.

2

(3)  Praktika, mis kannab inglise keeles nimetust „edutainement”(education + entertainment)

3

„edutainement”(education + entertainment)

(4)  KOM(2010)245 lõplik/2, ELT C 54, 19.2.2011.

4

(5)  EL, ministrite deklaratsioon, Malmö, Rootsi, 18.11.2009.

5

(6)  EL, ministrite deklaratsioon „IKT kaasava ühiskonna jaoks”, Riia, Läti, 11.6.2006, punkt 4.

6

(7)  INSEAD, The school of the world, A. Richieri tsitaat, Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, arutelu 28.3.2011.

7

The school of the world,

(8)  Direktiiv 2002/22/EÜ.

8

(9)  ELT C 94, 18.4.2002; ELT C 110, 9.5.2006; ELT C 175, 27.7.2007; ELT C 224, 30.8.2008; ELT C 175, 28.7.2009; ELT C 128, 18.5.2010; ELT C 44, 11.2.2011; ELT C 54, 19.2.2011; ELT C 107, 6.4.2011, lk 53.

9

(10)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 17; ELT C 77, 31.3.2009, lk 115; ELT C 74, 23.3.2005, lk 44.

10

(11)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 84.

11

Vt EHTEL, European Health Telematics Association.

(12)  KOM(2010) 636 lõplik; ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon/EL/23.12.2010;

12

(13)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 85.

13

(14)  UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon 20. oktoobrist 2005, mis jõustus 18. märtsil 2007; Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon „„Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu”

14

(15)  IMI, KOM(2011) 75 lõplik, 21.2.2011- Koostöö ja Euroopa / Majandusareng ja tööhõive www.ec.europa.eu/imi-net.

15

(16)  
  Cloud computing
  : sellise infotehnoloogia kasutamine, mille eesmärk on pakkuda tooteid, -teenuseid ja halduslahendusi reaalajas interneti kaudu ettevõttesiseselt (era) või -väliselt (riiklik) või ühendatult. EMSK arvamus (TEN/452) koostamisel.

16

Cloud computing

(17)  E-õpe – uute multimeedia tehnoloogiate ja interneti kasutamine õpikvaliteedi parendamiseks, lihtsustades vahendite ja teenuste kättesaadavust ning telekommunikatsiooni ja koostööd (Euroopa Komisjoni määratlus – Algatus: e-Learning).

17

E-õpe

e-Learning

(18)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 130.

18

(19)  ELT C 107 6.4.2011, lk. 58 ja KOM(2010) 521 lõplik.

19

(20)  Prantsusmaa infoteaduse ja vabaduste riikliku komisjoni esimees Alex Türk, väljaanne „La vie privée en péril, des citoyens sous contrōle”(Eraelu on ohus, kodanikke kontrollitakse (), väljaandja O. Jacob, 2011; töörühma G-29 tööd (24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ artikliga 29 moodustatud töörühm, mis koosneb isikuandmete kaitse eest vastutavate sõltumatute riiklike ametiasutuste esindajatest)

20

(21)  Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 2007-2013 – Euroopa Komisjoni otsus 1982/2006, 18.12.2006.

21

(22)  G-29 arvamus 5/2009 sotsiaalsete võrgustike kohta internetis, 12.6.2009, peatükk 5, punkt 8: privaatsust austavate vaikimisi seadistuse kavandamine.

22

(23)  www.ec.europa.eu/eyouguide.

23

(24)  Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta resolutsioon Euroopa uue digitaalse tegevuskava kohta, punkti 29 „meenutab, et peaaegu pooled liikmesriigid ei ole ikka veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni”.

24

(25)  DOC No: 37-08 INFOSOC, märts 2008 – Tarbijaõiguste harta digitaalses keskkonnas.

25

o

(26)  KOM(2010) 245 lõplik/2, 4. põhimeede.

26

(27)  Malmö deklaratsioon 2009.

27

(28)  ETUC-BUSINESS.EUROPE'i, CEEP'i, ja UEAPME raamleping 2010.

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (2008/C 111/01).

29

(30)  Konsulteerimine kestab 2. maini 2011.

30

(31)  Euroopa Parlament, Podimata raport finantstehingu maksu kohta – 529 poolt-, 127 vastuhäält, erapoletuks jäi 18 liiget (8.–9. märts 2011).

31

(32)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 8.

32

(33)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 72.

33

(34)  ELT C 175, 28.07.2009, lk 8.

34

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/19

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Idapartnerlus ja ELi poliitika idamõõde, pöörates erilist tähelepanu ELi põllumajanduspoliitikale, toiduohutusele, takistusteta kaubavahetusele, tihedamale koostööle ja arenguabile ning strateegilise partnerlusele” (ettevalmistav arvamus)

2011/C 318/03

Raportöör: Seppo KALLIO

30. novembril 2010 otsustas Euroopa Liidu tulevane eesistujariik Poola vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Idapartnerlus ja ELi poliitika idamõõde, pöörates erilist tähelepanu ELi põllumajanduspoliitikale, toiduohutusele, takistusteta kaubavahetusele, tihedamale koostööle ja arenguabile ning strateegilise partnerlusele”

(ettevalmistav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 21. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 149, vastu hääletas 1.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee rõhutab, et Euroopa Liidu ja partnerriikide assotsieerimis- ja vabakaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel on olulised partnerriikide eesmärgid ning nende valmisolek viia läbi poliitilisi ja majanduslikke reforme.

1.2   Komitee peab oluliseks küsimust, mil määral on partnerriikidel oskusi või poliitilist tahet muuta majandust ja ühiskonda lepingutes nõutud viisil.

1.3   Komitee peab keskseks asjaolu, et assotsieerimis- ja vabakaubanduslepingute eesmärk oleks partnerriikide ja ELi huvide ühitamine selliselt, et edasisest arengust saaksid kasu kõik pooled.

1.4   Komitee arvates tuleks Euroopa Liidu läbirääkimiste strateegias paremini arvesse võtta põllumajandussektori positsiooni ning põllumajanduspoliitika tähtsust Euroopa Liidu ja partnerriikide koostöö seisukohalt. Põllumajandus- ja toiduainesektoril peab olema Euroopa Liidu ja partnerriikide koostöökokkulepetes konkreetsem roll.

1.5   Komitee rõhutab, et põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika positsioon majanduslikku integratsiooni ja eri sektorite poliitika lähenemist käsitleval foorumil on seni olnud olematu Põllumajandus, toiduainete tootmine ja põllumajanduspoliitika peavad kuuluma käsitletavate teemade hulka.

1.6   Komitee rõhutab jõuliselt, et põllumajandus on partnerriikide majandus-, sotsiaal- ja regionaalarengu seisukohalt äärmiselt oluline sektor. Eesmärkide saavutamine eeldab põllumajanduse soodsat arengut. Investeeringud põllumajandusse ja valdkonna arendamine on samuti peamised eeldused vaesuse vähendamiseks maapiirkondades.

1.7   Komitee peab oluliseks partnerriikide põllumajandustoodete ja toiduainete konkurentsivõime ning toiduohutuse ja toidukvaliteedi arendamist. Partnerriikide toiduainete turulepääsul on keskseks probleemiks osutunud WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) eeskirjade ja standardite täitmine. Toiduohutuse tagamine Euroopa Liidu turgudel eeldab kvaliteedikriteeriumidest kinnipidamist. Probleemide lahendamiseks vajavad partnerriigid tehnilist ja majanduslikku tuge ja nõustamist.

1.8   Põllumajandustoodetega kauplemise peamiseks kitsaskohaks peetakse partnerriikide probleeme WTO SPS-lepingu eeskirjade ja standardite täitmisel. Ent komisjon peab võimalusel alati üritama läbirääkimisi pidada vastastikuse tunnustamise saavutamiseks juhtudel, kus idapartnerluse riikidel on juba olemas eraldi kehtivad ja tõhusad SPS-standardid, isegi siis, kui need ei ole omavahel täpselt kooskõlas. Samuti peavad nii Euroopa Liit kui ka need riigid maksimaalse valvsusega tagama, et ulatuslikke ja kõikehõlmavaid vabakaubanduspiirkondi (DCFTA) puudutavate lepingute jõustumisel ei saaks kolmandate riikide osapooled leida võimalusi ebaseaduslike või standarditele mittevastavate toiduainete – või muude inim-, looma- või taimetervisele ohtlikuks peetavate toodete – impordiks Euroopa Liitu tagaukse kaudu. Komitee teeb ettepaneku, et SPS-normid muudetaks juhtalgatustes uueks eriteemaks.

1.9   Komitee toonitab, et turumajandusele üleminek eeldab mõtteviisi muutumist, seadusandluse ja institutsioonide arendamist ning samuti mitmekülgseid tehnilisi oskusi esmatootmise, töötlemise ja väliskaubanduse meetodite ja tavade kohaldamisel.

1.10   Komitee arvates tuleks koostööd tugevdada eelkõige koolituse ja teadustegevuse valdkonnas, kus ühised teadusprojektid, külastused ja seminarid on olulised vastastikuse mõistmise ning tegevusmudelite arendamisel.

1.11   Komitee rõhutab samuti, et Euroopa Liidu ja partnerriikide ühine huvi on ära hoida väetiste ja pestitsiidide kahjulikud keskkonnamõjud nii maapinnale kui ka vesistutele. Oluline arengueesmärk on ka toitainete ringluse tagamine.

1.12   Komitee peab Euroopa Liidu ja partnerriikide koostööd energiaküsimustes eriti oluliseks ka põllumajanduse arengu seisukohalt.

1.13   Komitee toonitab, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO heakskiidetud töötajate põhiõiguste järgimine on keskne osa inimõiguste austamisest. Oluline on, et Euroopa Liidu ja partnerriikide vahel loodavates ulatuslikes ja kõikehõlmavates vabakaubanduspiirkondades järgitaks rahvusvaheliselt heakskiidetud töönorme.

1.14   Komitee peab vältimatuks märkimisväärse täiendava toetuse andmist idapartnerluse riikide toiduainesektoris tegutsevatele organisatsioonidele. Organisatsioonid tuleb ulatuslikult kaasata kodanikuühiskonna foorumisse. See puudutab ka komitee senisest tugevamat rolli ja komitees esindatud organisatsioonide tasakaalustatud osalemist selles olulises töös.

1.15   Komitee on seisukohal, et Euroopa Liit ja partnerriikide valitsused peavad toetama ja julgustama organisatsioonide suutlikkuse suurendamist ja nende osalemist idapartnerlusstrateegia ettevalmistamisel ning protsesside väljatöötamisel selliselt, et vaba kodanikuühiskond saaks anda olulise panuse koostöö arendamisse põllumajandussektoris.

2.   Taust

2.1   Euroopa Liit on huvitatud stabiilsusest, heast valitsemistavast ja majandusarengust ELi idapiiril. Euroopa naabruspoliitikaga on õnnestunud süvendada ELi ja selle naaberriikide suhteid. 2009. aastal Prahas heakskiidetud idapartnerluspoliitika peaks minema kaugemale. Euroopa Liidu partnerid (1) Ida-Euroopas ja Lõuna-Kaukaasias püüavad tihendada suhteid Euroopa Liiduga. Euroopa Liit toetab kindlalt nende riikide püüdlusi Euroopa Liidule lähenemisel. Vältimatuid reforme edendatakse jõuliselt Euroopa naabruspoliitika alla kuuluva idapartnerluse abil, kuna partnerriikides esineb praegu märkimisväärseid puudusi poliitiliste eesmärkide täitmisel ning demokraatia praktilisel elluviimisel.

2.2   Euroopa Ülemkogu avalduse (2) kohaselt tugevdab idapartnerlus märkimisväärselt ELi poliitikat idapartnerite suunal, seades sihiks vajalike tingimuste loomise poliitiliseks assotsiatsiooniks ja täiendavaks majanduslikuks integratsiooniks Euroopa Liidu ja tema idapartnerite vahel.

2.3   Kahepoolsete läbirääkimiste eesmärk on iga riigiga sõlmitav assotsieerimisleping, mille keskne element on ulatusliku ja kõikehõlmava vabakaubanduspiirkonna (DCFTA (3)) loomine (4).

2.4   Läbirääkimiste edenemise seisukohalt on olulised partnerriikide eesmärgid ning poliitiline valmisolek sõlmida kokkuleppeid Euroopa Liiduga. Keskne küsimus on see, mil määral on partnerriikidel oskusi või poliitilist tahet muuta majandust ja ühiskonda lepingutes nõutud viisil.

2.5   Partnerriigid kohustusid Praha deklaratsiooniga läbi viima poliitilisi ja majanduslikke reforme. Oluline on demokraatia, hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtte edendamine, korruptsiooni väljajuurimine ja inimõiguste austamine ning kodanikuühiskonna osalemise tagamine. Majandusreformide lähtepunkt on turumajanduse tavade kohaldamine ning eeskirjade ja määruste ühtlustamine Euroopa Liidu õigusaktidega (5).

2.6   Idapartnerluse mitmepoolne tee täiendab kahepoolseid suhteid, luues koostöö, avatud dialoogi ning parimate tavade ja kogemuste vahetamise võimalusi. Koostöö arendamine toimub teemakohaste foorumite ja teatud juhtalgatuste (6) abil ja ka kodanikuühiskonna foorumi tegevuse kaudu (7). Põllumajandussektori ja põllumajanduspoliitika lähenemist käsitletakse majandusliku integratsiooni foorumil. Põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika roll on seni olnud olematu. Need tuleb lisada käsitletavate teemade hulka.

2.7   Põllumajandus ja toiduainete tootmine on keskne majandusharu kõigis idapartnerluse riikides. Selle osakaal SKTst on kõrge ning mõju tööhõivele märkimisväärne. Põllumajandusliku ja toiduainete tootmise oluline kasv on kogu rahvamajanduse kasvu ning samas vaesuse vähendamise eeltingimus.

2.8   Käesolevas arvamuses:

| a) | rõhutatakse vajadust täpsustada ELi strateegilist lähenemisviisi idapartnerluse riikidele muu hulgas põllumajanduspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

rõhutatakse vajadust täpsustada ELi strateegilist lähenemisviisi idapartnerluse riikidele muu hulgas põllumajanduspoliitika valdkonnas;

| b) | uuritakse idapartnerluse eesmärke toetavaid elluviidud ja käimasolevaid projekte põllumajandussektoris ning |
| --- | --- |

b)

uuritakse idapartnerluse eesmärke toetavaid elluviidud ja käimasolevaid projekte põllumajandussektoris ning

| c) | juhitakse tähelepanu sellele, et põllumajandusküsimused on seotud ELi mitme tegevusvaldkonnaga ning nende eesmärkidega partnerluspoliitikas. |
| --- | --- |

c)

juhitakse tähelepanu sellele, et põllumajandusküsimused on seotud ELi mitme tegevusvaldkonnaga ning nende eesmärkidega partnerluspoliitikas.

2.9   Komitee arvates tuleks Euroopa Liidu läbirääkimiste strateegias arvesse võtta põllumajanduspoliitika olulisust Euroopa Liidu ja partnerriikide koostöös ning põllumajandussektori positsiooni partnerriikide arengupoliitikas.

2.10   Partnerriigid on olulised vilja, loomakasvatustoodete, köögi- ja juurviljade ning ka puuviljade ja viinamarjade tootjad. Ukraina on üks olulisimaid viljatootjaid kogu maailmas. 2008. aastal oli Ukraina suuruselt kaheksas tootja ja seitsmes eksportija. Tootlikkuse paranedes võib aastase saagi määr veel märgatavalt suureneda. Kui Ukraina aastane saak on 40–50 miljoni tonni tasemel, siis viie ülejäänud partnerriigi aastane viljasaak on kokku ligikaudu 15 miljonit tonni.

2.11   27-liikmeline Euroopa Liit on Ukraina, Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova suurim (8) ja Valgevene suuruselt teine kaubanduspartner (9). Üle poole Moldova ekspordist ning ligikaudu pool Armeenia ja Aserbaidžaani ekspordist läheb Euroopa Liidu riikidesse. Ka põllumajandustooted on idapartnerluse riikide kaubavahetuses Euroopa Liiduga üsna olulisel kohal.

3.   Põllumajanduse ja põllumajanduspoliitika strateegilised elemendid

3.1   Komitee rõhutab, et põllumajandus on partnerriikide majandus-, sotsiaal- ja regionaalarengu seisukohalt äärmiselt oluline sektor. Ka toiduohutuse suurendamine on nende riikide jaoks vältimatu ühiskondlik eesmärk. Ainuüksi vajadus tootmise, töötlemise ja turustamisega seotud oskuste ning tehnoloogia järele on pakiline. Partnerriikide eesmärk on samuti põllumajandustoodete ja toiduainete konkurentsivõime ja kvaliteedi arendamine.

3.1.1   Teine strateegiline element, mida tuleb arvesse võtta, on ühise põllumajanduspoliitika teise samba moodustav maapiirkondade arengupoliitika, tänu millele on võimalik kasutada Euroopa Liidu vahendeid maapiirkondade ja nende elanikkonna majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks. Lisaks põllumajandustoodangu säilitamisele ELi esitatud nõudmiste kohaselt on küsimus ka maapiirkondade töökohtade ja kõnealuste piirkondade elamiskõlblikkuse tagamises vastavalt piirkondade kultuurile ning võttes arvesse nende säästvale arengule suunatud keskkonnameetmeid.

3.2   Euroopa Liit moodustab 500 miljonist tarbijast koosneva turuga ostujõult suurima kaubanduspiirkonna maailmas. Turgude lähedus pakub partnerriikidele ja ELile võimaluse kaubavahetuse suurendamiseks ning loob seega eeldused majanduskasvuks.

3.3   Euroopa Liidu põllumajandus- ja kaubanduspoliitika eesmärk on tagada toiduaineturgude stabiilne toimimine muutuvates tingimustes. Rakendatav poliitika peaks tagama Euroopa tarbijatele kvaliteetsed tooted mõistliku hinnaga. On oluline, et poliitika annab stabiilsuse turgudele, mis katavad tarbijate vajadused ning tagavad samas põllumajandustootjatele mõistliku sissetuleku.

3.4   Toiduohutuse tagamine on ELi põllumajandus- ja toiduainesektori üks keskne eesmärk. Looma- ja taimehaiguste ennetamise ning tervisele ohtlike jääkide range kontrolliga tagatakse tarbijatele ohutud toiduained. Kõnealune piirikontroll puudutab ka partnerriikidest ELi territooriumile imporditavaid toiduaineid.

3.5   Komitee peab keskseks asjaolu, et assotsieerimis- ja vabakaubanduslepingute eesmärk peab olema partnerriikide ja ELi huvide ühitamine selliselt, et edasisest arengust saaksid kasu kõik pooled.

4.   Vabakaubandusläbirääkimiste lähtepunktid ja kesksed küsimused

4.1   Vabakaubanduspiirkonna üle peetavad läbirääkimised hõlmavad suurt osa kaubavahetusega seotud küsimustest: tariifid, teenused, tollimenetlused, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) eeskirjad ja standardid, avalikud hanked, geograafilised tähised, kaubanduse kaitsemeetmed ning tehnilised piirikaitseküsimused (10).

4.2   Läbirääkimised ulatusliku ja kõikehõlmava vabakaubanduspiirkonna üle on Ukrainaga aktiivselt toimunud juba kaks aastat. Läbirääkimised algasid 2008. aastal, kui Ukrainast sai WTO liige (11). Läbimurret läbirääkimistel ei ole veel saavutatud, kuid eesmärgini jõutakse tõenäoliselt 2011. aasta jooksul.

4.3   Vabakaubanduspiirkonda puudutavate vastavate läbirääkimiste alustamine eeldab WTO liikmesust. Moldova, Armeenia ja Gruusiaga püütakse läbirääkimisi alustada võimalikult kiiresti. Moldova on väljendanud valmisolekut liikuda läbirääkimistel edasi üsna kiiresti.

4.4   Aserbaidžaan ei ole veel WTO liige, mis tähendab, et vabakaubandusläbirääkimisi ei saa veel alustada. Lisaks puuduvad Valgevenel poliitilised eeldused vabakaubandusläbirääkimiste alustamiseks.

4.5   WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) eeskirjade ja standardite täitmine on osutunud põllumajandustoodete ja toiduainete turulepääsu keskseks takistuseks. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping (SPS) ja ka ELi keskkonna- ja tervishoiunõuded eeldavad Ukrainalt ja ka teistelt partnerriikidelt märkimisväärset arendustegevust. Seetõttu vajavad partnerriigid tehnilist ja majanduslikku tuge ja nõustamist.

5.   Põllumajandussektori arendamine partnerriikides

5.1   Idapartnerlusprogramm, milles lepiti kokku Prahas 7. mail 2009, tõstab koostöö Euroopa Liidu ja kuue partnerriigi vahel rahastamise seisukohast uuele tasandile. Euroopa Liit on eraldanud ajavahemikuks 2010–2013 koostööks 600 miljonit eurot. Rahastamine toimub Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu (12).

5.2   Erinevaid põllumajanduse ja toiduohutuse arendamisele suunatud projekte on ajavahemikul 2007–2011 olnud 10–12 (13). Paljud projektid on olnud väikesed. Suurim oli Moldova viinamarjatootmise elavdamisele suunatud projekt. Seda rahastatakse ühiselt Euroopa Investeerimispangaga. Projektiga alustati 2010. aastal.

5.3   Umbes poolte projektide eesmärk on parandada partnerriikide toiduohutust teadmiste ja oskuste arendamisega muu hulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete osas. Mõned projektid on suunatud põllumajanduse juhtimise ja kavandamise arendamisele. Aastal 2009 eraldati Gruusiale ligikaudu 2 miljonit eurot ohustatud laste toiduohutuse parandamiseks.

5.4   Ukraina assotsieerimisläbirääkimistel on pooled muu hulgas rõhutanud põllumajandustoodangu konkurentsivõime edendamise tähtsust ning jõupingutusi võtta arvesse toiduainete kvaliteediaspekte (14). Konkreetselt tuleks Euroopa Liidu toetus selles sektoris suunata institutsioonide arendamisse, nõuandetegevusse ja koolitusse.

5.5   Praktika on näidanud, et partnerriikide üleminek plaanimajanduselt turumajandusele on pikaajaline protsess. Selle protsessi edendamisse tuleks panustada ning sellele tähelepanu pöörata. Üleminek eeldab lisaks mõtteviisi muutumisele ka seadusandluse arendamist ja institutsioonide loomist ning tehnilisi oskusi esmatootmise, töötlemise ja väliskaubanduse meetodite ja tavade kohaldamisel. Partnerluskoostöö ja ELi programmid peaksid looma tingimused põllumajandussektori koostöö mitmekesistamiseks ning kaubavahetustingimuste parandamiseks.

5.6   ELi ja partnerriikide vahel on toodud arengueesmärkidena välja eriteemad, mida peeti oluliseks kahepoolsete läbirääkimiste käigus. Nende arengueesmärkide teemasid ja valdkondi nimetatakse juhtalgatusteks. Kuna toiduainekaubanduse kitsaskohaks peetakse probleeme WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu (SPS) eeskirjade ja standardite täitmisel, tuleks see teema kaasata juhtalgatustesse.

6.   Keskkonnaaspektide ja sotsiaalsete mõjude arvestamine

6.1   Põllumajandustoodangul ja toiduainetööstusel on märkimisväärne mõju kohalikule keskkonnale. Viljelusmeetodi valik mõjutab maapinna kvaliteeti ning eriti pinna- ja põhjavett. Euroopa Liidu ja partnerriikide ühine huvi on ära hoida väetiste või pestitsiidide kahjulikud keskkonnamõjud nii maapinnale kui ka vesistutele. Oluline arengueesmärk on ka toitainete ringluse tagamine.

6.2   Põllumajandustoodangu arengu ja edukuse seisukohalt on oluline see, mis toimub ülemaailmsetel energiaturgudel ning eri riikide energiajuhtimises. Saagikus sõltub energiat vajavate tootmissisendite (nt väetiste) kättesaadavusest ja hinnast. Teiselt poolt mõjutab taastuvenergia tootmine toiduainete hinda, kuna osa bioenergiast on võimalik toota põllumajanduspiirkondades. Euroopa Liidu ja partnerriikide vastastikune koostöö energiaküsimustes on seega eriti oluline ka põllumajanduse arengu seisukohalt.

6.3   ELi ja partnerriikide vastastikmõju puhul tuleks tähelepanu pöörata põllumajandussektori rollile partnerriikide maapiirkondade arengus. Ilma soodsa regionaalarenguta teravneb vaesuselõhe eri piirkondade vahel.

6.4   Inimõiguste keskne osa on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO vastuvõetud töötajate põhiõiguste järgimine. On oluline, et Euroopa Liidu ja partnerriikide vabakaubanduspiirkonnas järgitaks heakskiidetud töönorme.

7.   Halduskoostöö ja muude koostöövormide arendamine

7.1   Idapartnerluse, assotsieerimislepingute, ulatusliku ja kõikehõlmava vabakaubanduspiirkonna ja muude koostöövormide elluviimine nõuab märkimisväärset vastastikmõju ja koostööd nii poliitiliste otsustajate, ametiasutuste ja ekspertide kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide ning sotsiaal-majanduslike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. Seda tuleks idapartnerlusprogrammi elluviimisel arvesse võtta.

7.2   ELi ja partnerriikide kodanike, eriti noorte vastastikmõju tuleks tunnustada muutuse edendajana. Euroopa Liit tunnustabki kultuurikoostöö ja kultuuridevahelise dialoogi väärtust välispoliitika lahutamatu osana (15).

7.3   Koostööd võiks teha eelkõige koolituse ja teadustegevuse valdkonnas, kus ühised teadusprojektid, külastused ja seminarid on olulised vastastikuse mõistmise ning tegevusmudelite arendamisel.

8.   Tuleb tugevdada organisatsioonide rolli ja positsiooni

8.1   Erilist tähelepanu tuleks pöörata kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemisele ELi ja partnerriikide koostöös. Komitee teeb ettepaneku anda toetust kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevuse edasiarendamiseks ning idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumi tugevdamiseks.

8.2   Idapoolsetes partnerriikides on kodanikuühiskonna roll ja positsioon olnud nõrk. Demokraatia arendamise seisukohalt tuleb vältimatult tugevdada vabade organisatsioonide rolli. Komitee on juba varem koostanud arvamusi, mis puudutavad kodanikuühiskonna ja organisatsioonide rolli tugevdamist ja toetamist kõnealustes riikides. Komitee koostas selleteemalise arvamuse (16) 2009. aasta kevadel Tšehhi Vabariigi eesistumise ajal.

8.3   Kodanikuühiskonna osalemine on olnud liiga tagasihoidlik ja halvasti korraldatud. Idapartnerluspoliitika üks keskne osa peaks olema ulatusliku organisatsioonideringi juhatamine ja toetamine selliselt, et organisatsioonid saaksid anda märkimisväärset lisaväärtust ELi ja partnerriikide koostöö parandamisse ja tõhustamisse.

8.4   Ka põllumajandussektori organisatsioonide positsioon ja suutlikkus on üsna nõrk. Majandusharu arendamine ja ELi koostöö tugevdamine eeldavad põllumajandussektori organisatsioonide arendamist, parandades koolitust ja edendades oskusi nii riiklikul tasandil kui ka kontaktide hoidmisel ELiga ning idapartnerluse elluviimisel.

8.5   Idapartnerlusprogrammi edendamine eeldab põllumajandus- ja toiduainesektori organisatsioonide praegusest märksa ulatuslikumat osalemist protsessi eri etappides. Toiduainete tarneahela keerukus loob täiendavaid väljakutseid nii töötajatele, tööstusele, teadus- ja nõuandetegevusele, juhtimisele kui ka tootjatele. Kõigi poolte tegevuse toetamine ja organisatsioonide suutlikkuse suurendamine on põhieeldused selleks, et ELi ja partnerriikide põllumajanduskoostöö annaks püsivaid ja mõlemale poolele kasulikke tulemusi. On äärmiselt oluline tõhustada komitee, ELi tasandi organisatsioonide ja riiklike organisatsioonide ühiseid meetmeid.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Idapoolsete partnerite all mõeldakse Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riike, kellele on Euroopa naabruspoliitika suunatud: Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Moldova Vabariik ja Ukraina. Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus”, KOM(2008) 823 lõplik.

1

(2)  Euroopa Liidu Nõukogu: Euroopa Ülemkogu avaldus idapartnerluse kohta, Brüssel, 20. märts 2009, 7880/09, CONCL 1.

2

(3)  DCFTA = Deep and Comprehensive Free Trade Area

3

(4)  Toward a Strategic Regional Framework for the EU Eastern Policy, Searching for Synergies between the Eastern Partnership and the Partnership for Modernization with Russia, Alexander Duleba ja Vladimir Bilčik, Bratislava 2010.

4

(5)  Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi järeldused, Brüsseli Euroopa Ülemkogu, 19.–20. märts 2009, 7880/09, CONCL 1.

5

(6)  Kõnealused juhtalgatused on järgmised (http://www.eeas.europa.eu/eastern/initiatives/index_en.htm?):

6

| a) | integreeritud piirihaldusprogramm; |
| --- | --- |

a)

integreeritud piirihaldusprogramm;

| b) | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd); |
| --- | --- |

b)

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd);

| c) | piirkondlikud energiaturud ja energiatõhusus; |
| --- | --- |

c)

piirkondlikud energiaturud ja energiatõhusus;

| d) | loodusõnnetuste ja inimtegevusest põhjustatud katastroofide ennetamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine; |
| --- | --- |

d)

loodusõnnetuste ja inimtegevusest põhjustatud katastroofide ennetamine, nendeks valmisolek ja neile reageerimine;

| e) | hea keskkonnajuhtimise edendamine; |
| --- | --- |

e)

hea keskkonnajuhtimise edendamine;

| f) | energiavarustuse mitmekesistamine, lõunakoridor. |
| --- | --- |

f)

energiavarustuse mitmekesistamine, lõunakoridor.

(7)  Idapartnerluse elluviimine: aruanne välisministrite kohtumisele, 13. detsember 2010.

7

(8)  Euroopa Liit: kaubanduse peadirektoraat: statistika.

8

(9)  Euroopa Komisjon: kaubandus, kahepoolsed suhted, riigid: Valgevene.

9

(10)  Vt allmärkus 6.

10

(11)  Neljas ühine eduaruanne: Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimisläbirääkimised Kiievis 4.–8. oktoobril 2010.

11

(12)  Euroopa Komisjon, välissuhete peadirektoraat, Euroopa naabruspoliitika: vademeekum idapartnerluse raames eraldatavate rahastamisvahendite kohta, 24. september 2010.

12

(13)  EAP Community, www.easternpartnership.org

13

(14)  Euroopa Komisjon, välissuhete peadirektoraat: loetelu Euroopa Liidu ja Ukraina assotsieerimisprogrammi prioriteetidest 2010. aastal.

14

(15)  Vt allmärkus 2.

15

(16)  Kodanikuühiskonna kaasamine idapartnerlusse, CESE 889/2009, ELT C 277, 17.11.2009, lk 30-36.

16

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/24

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Rahandusalane koolitus ja finantstoodete vastutustundlik tarbimine” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/04

Raportöör: Carlos TRIAS PINTÓ

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt oma kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Rahandusalane koolitus ja finantstoodete vastutustundlik tarbimine”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 24. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13. ja 14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 4 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Viimastel aastatel on finantstooted üha keerukama ja läbipaistmatuma finantssüsteemi tõttu järjest raskemini mõistetavad.

1.1.1   Seda olukorda arvestades hindab komitee Euroopa Komisjoni ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni algatusi finantssüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. Seepärast kutsub komitee finantssektorit üles kohaldama uusi õigusakte asjakohaselt ning end ise reguleerima, et soodustada sobivaid ja ausaid tavasid, parandada mõnede finantsasutuste varasemat käitumist ning muuta läbipaistvad finantstooted lihtsamini kättesaadavaks, nii et tarbijad teaksid täpselt, milles nad kokku lepivad, ning saaksid hõlpsalt võrrelda turul olevaid eri pakkumisi.

1.2   Finantssüsteemi reguleerimise, järelevalve ja läbipaistvuse parandamine tarbijate ja investorite suuremaks kaitsmiseks seoses finantstoodetega on küll oluline, kuid ei vabasta Euroopa kodanikke vastutusest parandada oma rahandusalaseid teadmisi kogu elu jooksul. Teadlikud ja läbimõeldud otsused aitavad tagada, et finantstooteid tarbitakse vastutustundlikult. Tuleks kujundada nn positiivne kolmnurk, mis ühendab rahandusalase koolituse, turgude reguleerimise ja tarbijakaitse.

1.3   Rahandusalast koolitust tuleks käsitleda tervikliku poliitikana, mille raames teevad koostööd kõik sidusrühmad: riigiasutused, finantssektor, ettevõtted, ametiühingute organisatsioonid, tarbijate ühendused, haridussüsteem ning üldjoontes kõik eurooplased kui finantstoodete tarbijad. Sellegipoolest peaksid haridust ja koolitust läbi viima asutused, mis on vabad mis tahes huvide konfliktist.

1.4   Haridussüsteemis, kus innustatakse Euroopa kodanikke arendama kriitilist mõtlemist, peaks rahandusalane koolitus kestma kogu elu. Komitee kutsub üles muutma rahanduse koolide õppekavas kohustuslikuks õppeaineks, sellele peaksid järgnema väljaõppe- ja ümberõppeprogrammid töötajatele. Õppeainena peaks rahandusalane koolitus innustama vastutustundlikult finantsasju haldama ning edendama sotsiaalselt vastutustundlikke finantstooteid. Komitee toetab esmatarbekaupade finantsturge reguleerivaid meetmeid, mis Euroopa Komisjon on võtnud, et suurendada läbipaistvust ning parandada teabekvaliteeti ja järelevalvemehhanisme.

1.5   Kõigile kättesaadav rahandusalane koolitus toob kasu ühiskonnale tervikuna. Rahandusalased koolitusprojektid peaksid olema suunatud esmajoones elanikkonnarühmadele, keda ohustab majanduslik tõrjutus. Finantssektoril enesel on kohustus aktiivselt osaleda nii mikrofinantseerimis- kui ka koolitusprojektides ning võimaldada juurdepääsu põhilistele finantsteenustele.

1.6   Komitee tuletab meelde, et praegused rahandusalase koolituse programmid on piiratud. Komitee toonitab seetõttu, et ehkki finantstoodete tarbijate koolitusvajaduste tuvastamisest ja selle jaoks ettepanekute väljatöötamisest on kasu, siis sama oluline on hinnata koolitusprogrammide asjakohasust ja kasutatud ligipääsukanalite tõhusust ning tagada, et kõik sidusrühmad aitavad sellele kaasa.

1.7   Rahandusalane koolitus on selgelt tähtis usalduse säilitamiseks finantssüsteemi vastu ja finantstoodete vastutustundliku tarbimise tagamiseks. Seepärast on ülitähtis, et kõik – nii avaliku kui ka erasektori – kõige asjaomased sidusrühmad ühendaksid nüüdsest jõud, et tagada rahandusalase koolituse jaoks asjakohased strateegiad ja ressursid ning kõrvaldada puudujäägid käimasolevate (rahvusvaheliste, ELi ja liikmesriikide endi) algatuste koordineerimises ja koostoimes.

1.8   Komitee on teadlik sellest, et haridusvaldkonnas on Euroopa Komisjoni tegutsemisruum piiratud, ent viitab sellele, et rahandusalane koolitus on midagi enamat kui lihtsalt eesmärk omaette, kuna tegu on ka inimeste mõjuvõimu suurendamise, sotsiaalse tõrjutusega tegelemise ja vastutustundliku tarbimise edendamisega.

1.9   Komitee rõhutab, et finantstoodete tarbijate vajadused peavad olema kõrgetasemeliste rahvusvaheliste kohtumiste, nagu G-20 tippkohtumise päevakorras prioriteetne teema. Seepärast kutsub komitee üles looma finantstoodete tarbijate kaitse eksperdirühma.

2.   Finantskultuur ja tarbijate roll

2.1   Finantskultuur, mida iseloomustab dereguleerimine ja isereguleerimine ning finantsalane loovus, uute vahendite keerukus ja süsteemi üldine läbipaistmatus, ei põhjustanud mitte ainult praeguse tõsise kriisi, vaid takistas ka eurooplastel sellest juba oma olemuselt keerukast ja globaliseerunud turust, mis on mitmesugustest finantstoodetest üle ujutatud, aru saada.

2.2   Teadmistepõhises ühiskonnas, mille haridussüsteem peaks olema inimeste kriitilist mõtlemist soodustav, on rahandusalane koolitus strateegiline vahend, mis peaks käima käsikäes finantssüsteemi uue reguleerimisprotsessiga. Tugevamat, turvalisemat ja läbipaistvamat finantssüsteemi ei saa välja töötada ilma vastutustundlike tarbijateta, kes on pühendunud oma finantsteadmiste täiendamisele.

2.3   Finantstoodete vastutustundliku tarbimise idee on võitmas poolehoidu: see julgustab inimesi eristama, mida nad soovivad ja mida nad tegelikult vajavad. Ka vastutustundliku säästmise mõiste muutub üha populaarsemaks. See hõlmab pikaajalist perspektiivi ja toetust sotsiaalselt vastutustundlike toodetele (1), s.t toodetele, mis vastavad paremini keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja äriühingu üldjuhtimise kriteeriumitele.

2.4   Eesmärk peaks olema nii teadmiste ja oskuste edasiandmine (rahandusalane koolitus) kui ka kodanikele piisavate finantsteadmiste tagamine, et nad oleksid reaalses elus isiklike rahaasjade korraldamisel võimelised võtma vastu õigeid otsuseid (rahandusalase mõjuvõimu suurendamine).

2.5   Lõpuks on märkimisväärsel osal otsustest, mida inimesed oma elus langetavad, rahaline aspekt, mis avaldab otsest mõju nende isiklikule elule ja perekonnale, alates õppelaenu taotlemisest kuni pensioniplaanini (2).

2.6   Kui võtta lisaks arvesse praegust rahvusvahelist majanduskriisi, ELi kodanike kasvavat huvi jätkusuutlikkuse vastu ja ettevõtete käitumist seoses keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimise küsimustega, on selge, et vaja on jagada rohkem teavet selle kohta, kuidas jaetarbijad saaksid nende kriteeriumitega oma finantsalastes otsustes arvestada.

2.7   Komitee on seepärast seisukohal, et esmatähtis on tagada kõigile elanikkonnarühmadele piisavad rahandusalased teadmised kogu nende elu jooksul, säilitades sel viisil hästi reguleeritud finantssüsteemi vastu usalduse, et tagada süsteemi areng ja stabiilsus. Nii edendatakse finantstoodete arukat tarbimist, mis tugineb teadlikel ja läbimõeldud otsustel. See küsimus on saamas valitsuste, reguleerivate ja järelevalveasutuste ühiseks eesmärgiks.

2.8   Ka finantsasutustel on oluline roll. Selleks peab ühiskond saama loota finantssektorile, mis on võtnud kohustuse tagada, et tarbijatele pakutakse teenuseid ausalt ja läbipaistvalt ning et ta tegutseb selgelt tarbijate huvides.

3.   Rahandusalase koolituse algatused

3.1   Rahandusalane koolitus on protsess, mille abil tarbijad parandavad oma arusaamist finantstoodetest, finantsriskidest ja turu pakutavatest võimalustest, nii et nad saaksid oma rahaasjades teha teadlikke otsuseid. Rahandusalase koolituse ulatuslikult kättesaadavaks muutmine toob kasu ühiskonnale tervikuna, vähendades rahandusalase tõrjutuse ohtu ja julgustades tarbijaid tegema plaane tulevikuks ja säästma, mis aitaks samuti ennetada inimeste sattumist liigse võlakoorma alla.

3.2   Tarbijate rahandusalase teadlikkuse suurendamiseks on järelevalveasutused, finantsasutused ja teised kodanikuühiskonna tegutsejad loonud mitmesuguseid algatusi, mida tuntakse rahandusalase koolituse kavadena.

3.3   See kontseptsioon ei ole uus – nii OECD, (3) Euroopa Komisjon (4) kui ka ECOFIN (5) on seda küsimust varem käsitlenud.

3.4   Kõige olulisemad meetmed, mida ELi institutsioonid selles valdkonnas on võtnud, on suure hulga rahandusalaste koolituste elluviimine täiskasvanutele mõeldud tarbijate harimise online-vahendite arendamise (Development of On Line Consumer Education Tools For Adults ehk DOLCETA) tarbijakoolitusprojekti raames ning finantskoolituse eksperdirühma (Expert Group on Financial Education ehk EGFE) loomine Euroopa Komisjonis 2008. aasta oktoobris. EGFE on regulaarselt kohtunud, et käsitleda eri strateegiaid rahandusalase koolituse programmide korraldamiseks, ärgitades avaliku ja erasektori koostööd, et toetada programmide paremat elluviimist.

3.5   Rahandusalase koolituse parandamist tingivad uute finantsvahendite keerulisus, demograafilised muutused (6) ja uus ELi õigusraamistik (7).

3.6   Sellele lisaks, ei ole inimestel üldiselt finantsküsimustest piisavalt head arusaamist. Rahandusalase koolituse edendamiseks peavad eurooplased mõistma, et nende finantsteadmised vajavad täiendamist. Seepärast kutsub komitee üles hoogustama riiklikke finantsteabe kampaaniaid.

3.7   Komitee ärgitab tagama kõigile ELi kodanikele (lastele, noortele, eakatele, puuetega inimestele ja teistele rühmadele) tõhusa juurdepääsu rahandusalase koolituse programmidele, mille igas faasis käsitletaks asjakohaseid teemasid, võttes arvesse iga rühma eesmärke ja huve. Paralleelselt koolituse põhiteemadega (nt finantsplaneerimine, säästud, võlad, kindlustus ja pensionid) ja koolituse elluviimise konkreetse metoodikaga oleks asjakohane luua tõhusaid kanaleid, mille kaudu muuta sellised koolitused asjaomastele elanikkonnarühmadele kättesaadavaks koolides, töökohal, tarbijakaitseliitudes ning veebilehtede, eriväljaannete, meedia jm kaudu.

3.8   Lapsed ja noored on programmide prioriteetne sihtrühm, ent rahandusalast koolitust pakutakse osana koolide ainekavast ainult vähestes liikmesriikides. (8) Komitee rõhutab, et kui selline olukord jätkub, ei suudeta rahandusalase koolituse eesmärke saavutada.

3.9   Sellest tulenevalt kutsub komitee Euroopa Komisjoni ja teisi institutsioone üles parandama teavitamist ja teadlikkust sotsiaalselt vastutustundlikest finantstoodetest eri liikmesriikides osana nende käimasolevatest rahandusalase koolituse algatustest.

3.10   Rahandusalase koolituse kavad, mida praegu rakendatakse sellistes riikides nagu Ühendkuningriik (üldise rahandusalase nõustamise kava), Prantsusmaa (rahandusalase koolituse instituut), Hispaania (rahandusalase koolituse kava 2008-2012) ja Austria (rahandusalase koolituse algatus Finanz wissen), on hästi välja töötatud. Ent neid ei reklaamita ulatuslikult, nende rakendusstrateegiatel pole piisavat ulatust ning lisaks teab üldsus nende asutuste pakutavatest koolitusvõimalustest vähe.

3.11   Komitee toonitab, et vaja on täiendavaid uurimusi, et hinnata koolitusmaterjali, selle ligipääsetavust ja rahandusalaste oskuste paranemise mõõtmise protsessi pikemas perspektiivis, eriti selles osas, mis puudutab kõnealuse küsimuse mõju laste ja noorte koolitusele.

4.   Tarbijate uus finantskäitumine

4.1   Demograafilised, ühiskondlik-kultuurilised ja tehnoloogilised tegurid on kutsunud esile uutmoodi finantskäitumise. Tarbijad otsivad nüüd kohandatud tooteid ja professionaalsemat klienditeenindust, nad küsivad lisateavet, huvituvad sellest, kuhu nende raha investeeritakse, (9) ning on võtnud skeptilise hoiaku.

4.2   Kliendid ütlevad üha enam lahti lojaalsusest, mis on neid mõne konkreetse finantsasutusega sidunud: nad kasutavad nüüd erinevaid panku, soovides lähedal asuvat harukontorit või internetipanka, head teenindust ja oma investeeringute head tootlikkust.

4.3   Klientide säilitamise võti seisneb teabe korrektses haldamises, et jälgida käitumismustreid ja pakkuda vastavalt kliendi profiilile asjakohast teavet. Tarbijad omalt poolt peavad võrdlema saadud teavet ja täielikult mõistma, millega nad end seovad.

4.4   Tarbijarühmad soovitavad võtta finantsasutuste puhul arvesse pigem eri tegureid – klienditeenindus, teenuse kvaliteet, teatud toodetele spetsialiseerumine – selle asemel, et lasta ennast kaasa tõmmata turu madalaima hinna otsimise keerisesse. Rahandusalane koolitus võimaldaks tarbijatel märgata ebaausate finantsettevõtete ohte.

5.   Läbipaistvuse edendamine tarbijakaitse parandamiseks ja tarbijate usalduse tagasivõitmiseks

5.1   Rahandusalase koolituse meetmed peaksid täiendama finantsturgude üldist reguleerimist ja finantstoodete tarbijate kaitse tegelikku parandamist. Ent finantsturgude reguleerimine ei vabasta ELi kodanikke siiski kohustusest täiendada oma rahandusalaseid oskusi kogu elu jooksul.

5.2   Läbipaistvus on klientidega suhtlemise lahutamatu osa ja samuti peamine tegur selleks, et võita tagasi klientide usaldus finantssektori vastu.

5.3   Teabe läbipaistvus tagatakse aruannete ja väljaannete, vastutustundliku nõustamise, voldikute, teabelehtede, suuniste, päringute tegemise uute viiside, toodete ja finantsteenuste tutvustamise jms kaudu. Tuleks kõrvaldada väikses trükis märkused, ebaõiglased lepingutingimused ja eksitav reklaam.

5.4   Üldiselt tekitavad pangad tarbijatele tihti muret, mis tuleneb ebapiisavast teavitamisest, kliendisuhtluse normidest vastuvõtuletis ja dokumentidest endist, mis on tavalugejale üldiselt arusaamatud. Selle olukorra lahendamiseks peavad pangad võtma tööle kvalifitseeritud töötajaid, kes hoiavad kliente asjadega kursis, algatavad nendega dialoogi ja räägivad kliendiga sama keelt.

5.5   Finantsteenuste ja toodete turustamise osas on vaja tugevdada teavitamisnõudmisi, kehtestades kohustuse teavitada klienti täpselt lepingu tingimustest ja nende mõjudest piisavalt aegsasti enne pakkumise vastuvõtmist.

5.6   Eriti oluline on selgelt ja asjakohaselt teavitada iga meetmega seonduvatest ohtudest ning jagada kõnealuseid ohte. Finantstoodetega seonduvad ohud on viimasel ajal üha suuremal määral üle kantud tarbijatele. Elektrooniliste pangateenuste puhul tuleb tagada kliendi täielik juurdepääs tema jaoks kõige asjakohasemale teabele.

5.7   Eelkõige tagatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/64/EÜ makseteenuste kohta ulatuslikum juurdepääs teabele. Finantsinstrumentide turgude alases direktiivis (10) kehtestatakse investeerimisteenuste osutamiseks vajaliku teave põhinõuded, mida rakendatakse kogu lepinguprotsessi käigus, st lepingueelses, lepingu allkirjastamise ja lepingujärgses faasis. Direktiivis nõutakse samuti, et finantsasutused tõhustaksid investorite kaitset ning pakuksid oma klientidele asjakohaseid tooteid, mis vastavad nende profiilile (arvestades riski ja sotsiaalkultuurilisi faktoreid).

5.8   Direktiiv 2008/48/EÜ tarbijakrediidilepingute kohta aitab samuti tõhustada tarbijakaitseõigusi. Kõnealuses direktiivis rõhutatakse „vastutustundliku laenamise” põhimõtet, mille kohaselt vastutab laenuandja tarbijate nõustamise ning nende olemasoleva ja tulevase maksuvõime hindamise eest laenaja poolt tagatava teabe ning omal käel andmebaasidest otsitud üksikasjaliku teabe alusel.

5.9   Tulevikus saab „Ühtse turu aktist” (11) ELi peamine vahend kodanike usalduse tugevdamisel. Selle dokumendi ühes peatükis käsitletakse meetmekava, mille eesmärk on tõhustada tarbijakaitset jaefinantsteenuste valdkonnas, keskendudes eelkõige pankade teenustasude läbipaistvusele ja sellele, et praegu ei kaitseta tarbijat hüpoteeklaenude eest.

6.   Tõhustada parimaid pangandustavasid

6.1   Finantsturgude dereguleerimine viimastel aastakümnetel on põhjustanud sidemete tihenemist pangandus- ja kapitaliturgude vahel. See asjaolu seab suuremal määral ohtu kommertspankade klientide õiguste kaitse.

6.2   Seetõttu on tarbijad kurtnud, et neil puudub piisav teave turustatavate finantstoodete kohta, eelkõige uute keerukate toodete puhul.

6.3   Euroopa Komisjon (12) juhib tähelepanu järgmistele peamistele probleemidele, mis võivad esile kerkida tarbijate ja panga vahelistes suhetes: tarbijale kättesaadava lepingueelse teave puudulikkus, ebausaldusväärne nõustamine, panga teenustasude vähene läbipaistvus ja raskused panga vahetamisel.

6.4   Nende puuduste kõrvaldamiseks käivitas Euroopa Komisjon algatuse, mille raames pangandussektor peaks isereguleerimise teel tõhustama juurdepääsu teabele ning muutma panga teenustasud arusaadavamaks ja kergemini võrreldavaks. Komitee tunneb heameelt selle olulise ühtlustamisprojekti üle, mille tulemuseks peaks olema paremini standarditud süsteem, mis lihtsustaks erinevate toodete võrdlust. Komitee rõhutab samuti, et soovitud tulemuse saavutamiseks peavad tarbijaorganisatsioonid osalema kõnealuse protsessi kujundamisel.

6.5   Finantsasutustel puudub siiski omapoolne tahe teavitada oma tarbijaid teiste osalejate toodetest, juhul kui see seab nende enda tooted ebasoodsasse valgusse. Üks ühisinvesteeringute valdkonnas esile kerkinud viga seisneb selliste uute toodete käikulaskmises, mille puhul ei ole arvesse võetud tegelikku nõudlust.

6.6   Kokkuvõttes on tegemist ebakõlaga tarbijate vajaduste ja nende toodete vahel, mille kohta tarbijad sõlmivad lepingu. Selle olukorra põhjustab juhtimismudel, mis põhineb asjaolul, et pakkumine kujuneb nõudluse alusel ning mille puhul kasutatakse ära pidevalt suurenevat lõhet müüja ja ostja finantsalaste teadmiste vahel. Selleks teeb komitee ettepaneku kehtestada ranged, siduvad eetilised eeskirjad finantsasutuste personalile, asjaolu, mis peaks vähendama võimalike huvikonfliktide ohtu nõustamise ja turustamise vahel. Finantsasutustel peaks olema kohustus tõestada, et nende tegevus on kooskõlas eetiliste eeskirjadega.

6.7   Finantsvahendajad (kelle all ei mõelda üksnes pankasid, vaid ka kindlustusmaaklereid, börsimaaklereid jms) peavad mitte üksnes rangelt järgima kehtivaid eeskirju vaid kehtestama ka eeskirju heade tavade kohta, et kaitsta finantsteenuste tarbijaid meetmete abil, mille eesmärk on tõhustada teavet (mis peaks olema selge, täpne, kohandatud tarbija vajadustele, arusaadav ja võrreldav teiste toodetega), suuniste abil, mis edendavad säästjate ja investeerijate finantskoolitust, (usaldusväärset ja ausat) professionaalset nõustamist, mis lihtsustaks tarbijate valikut ning sõltumatu vahendaja abil, kes võtab arvesse ja kaitseb tarbijate õigusi ja huvisid finantstoodete ostmisel (ombudsman).

6.8   Selle stsenaariumi rakendamiseks praktikas, rõhutab komitee vajadust tõsta finantsvahendajate kvalifikatsiooni, et nad oleksid võimelised täitma seda esmatähtsat juhendaja rolli. Finantsvahendajate ees seisavad kaks järgmist väljakutset: esiteks peavad nad õppima paremini tundma tooteid, mida nad turustavad ning teiseks peavad nad suutma tarbijaid sellest tõhusalt teavitada.

7.   Edendada finantskaasamist

7.1   Komitee on teadlik sellest, et finantskaasamist tuleb vaadelda indiviidi täieliku sotsiaalse integratsiooni taustal. Tagatised tööhõive, sotsiaalkaitse jms valdkonnas muudavad finantskoolituse alased algatused kergemini rakendatavateks.

7.2   Paljud uuringud (13) näitavad, et teadmiste tase finantsküsimustes üldiselt on ebapiisav ning et kõnealuste teadmiste taseme ning indiviidi kultuuritaseme ja sotsiaalmajandusliku staatuse vahel on seos. Seetõttu on paljudel inimestel raskusi oma finantstehingute haldamisel ning oma investeeringutega seonduvate ohtude mõistmisel. Samuti võib öelda, et väga vähesed on ette valmistatud ootamatusteks, mis võivad endaga kaasa tuua muutused elutingimustes (töötus, õnnetused, lahutus või abikaasa surm).

7.3   Paljudes riikides suudab üksnes 30 % täiskasvanutest arvutada välja lihtintressimäära ning ainult 44 %-l on algteadmised selle kohta, kuidas pensionisüsteem toimib (14).

7.4   Ligikaudu 80 miljonit Euroopa kodanikku, st 16 % kogu elanikkonnast elavad vaesuse piiril. EL seadis Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise 2010. aasta üheks eesmärgiks innustada ühiskonna toetust integratsioonipoliitikale, keskendudes seejuures kollektiivi ja üksikisiku vastutusele.

7.5   Finantskaasamine toetab sotsiaalse kaasamise protsessi. Seetõttu on oluline edendada algatusi, mis soodustavad nende ühiskonnarühmade majanduslikku integratsiooni, keda kõige enam ähvardab tõrjutuse oht (sealhulgas naised, töötud, puuetega inimesed, eakad ja vaesed) põhimõtte alusel, milleks on kõigi juurdepääs tänu selliste finantstoodete ja -teenuste arendamisele, mis on eelkõige kohandatud nimetatud elanikkonnarühmade vajadustele.

7.6   Arvestades praegust sotsiaalmajanduslikku olukorda on väga oluline rõhutada finantshariduse tähtsust, mis aitaks inimesi pensioni planeerimisel, arvestades eelkõige asjaolu, et tegemist on radikaalse suundumusega osamaksulistele üldistele pensioniskeemidele, mis tagab sissetulekust sõltuvad hüvitised (earning-related benefits). Et parandada lisaks sellele töötavate naiste olukorda, tuleks tööturule sisenevatele naistele pakkuda asjakohaseid koolitusprogramme finantsvaldkonnas.

7.7   Meetmed, mille eesmärk on tõsta tarbijate teadmiste taset finantsküsimustes, tuleks eelkõige suunata neile ühiskonna rühmadele, kes on kõige haavatavamad ning keda ähvardab majandusliku tõrjutuse või kes on langenud teatud spekulatiivsete tehingute ohvriks.

7.8   Komitee rõhutab, et finantsasutused peaksid võtma endale kohustuse lihtsustada vaeste juurdepääsu pangateenustele, et ennetada finantsalast tõrjutust. Arvestades kõnealust asjaolu peaks mikrokrediidi (15) andmise eeskirjad olema täielikult kaasatud finantsasutuste krediidipakkumiste hulka. Töötud, õpingud lõpetanud noored, kellel on vaja laenu, ettevõtjad, sisserändajad, puuetega inimesed (16) jt võivad kõik saada kasu mikrokrediidist ning neile tuleb tagada juurdepääs kõnealustele vahenditele.

7.9   Paralleelsed panused mikrofinantseerimisele ja koolitusele teatud eriprogrammide raames on andnud väga häid tulemusi – arvestades asjaolu, et haridusega kaasnevad konkurentsieelised - võrreldes teiste üksnes mikrofinantseerimisele suunatud algatustega.

8.   Rahandusalase koolituse tulevik

8.1   Komitee on täiesti teadlik sellest, et Euroopa Komisjoni tegutsemisruum haridusvaldkonnas on piiratud, (17) ent viitab sellele, et rahandusalane koolitus on midagi enamat kui lihtsalt eesmärk omaette, kuna tegu on ka inimeste mõjuvõimu suurendamise, sotsiaalse tõrjutusega tegelemise ja vastutustundliku tarbimise edendamisega.

8.2   Komitee kutsub komisjoni üles tõsiselt kaaluma õiguslike meetmete välja töötamist, millega pandaks liikmesriikidele rahandusalase koolituse tõhusa edendamise kohustus.

8.3   Vaadates tulevikku, on asjaomased organid ja institutsioonid (kõige olulisemad organisatsioonid rahandusalase koolituse valdkonnas on ilmselt OECD rahvusvaheline rahandusalase koolituse võrgustik (INFE) ja Euroopa Komisjoni finantskoolituse eksperdirühm (EGFE)) laias laastus ühel meelel rahandusalase koolituse jaoks kõige sobivamate materjalide ja meetodite osas. Komitee nõustub täiel määral nende ettepanekutega ja kutsub seepärast valitsusi ja finantsasutusi üles eraldama nende algatuste edendamiseks piisavalt vahendeid:

| — | ühtse metodoloogia väljatöötamine, et teha kindlaks, millised on inimeste rahandusalased teadmised ja milline on nende finantskaasamise tase; |
| --- | --- |

—

ühtse metodoloogia väljatöötamine, et teha kindlaks, millised on inimeste rahandusalased teadmised ja milline on nende finantskaasamise tase;

| — | rahandusalase koolituse osakaalu tõstmine koolide õppekavades; rahvusvahelise metodoloogia väljatöötamine koolide õppekavade tõhususe ja tulemluslikkuse hindamiseks; |
| --- | --- |

—

rahandusalase koolituse osakaalu tõstmine koolide õppekavades; rahvusvahelise metodoloogia väljatöötamine koolide õppekavade tõhususe ja tulemluslikkuse hindamiseks;

| — | rahandusalase koolituse riiklike strateegiate väljatöötamine, mis sisaldaks ka asjakohaseid vahendeid järelevalveks ja mõju hindamiseks; |
| --- | --- |

—

rahandusalase koolituse riiklike strateegiate väljatöötamine, mis sisaldaks ka asjakohaseid vahendeid järelevalveks ja mõju hindamiseks;

| — | finantskaasamise strateegiate tugevdamine; spetsiifilistele sihtrühmadele (noored, naised, sisserändajad, madalapalgalised) suunatud jõupingutuste suurendamine; |
| --- | --- |

—

finantskaasamise strateegiate tugevdamine; spetsiifilistele sihtrühmadele (noored, naised, sisserändajad, madalapalgalised) suunatud jõupingutuste suurendamine;

| — | finantstoodete tarbijate õiguste kaitsmine; |
| --- | --- |

—

finantstoodete tarbijate õiguste kaitsmine;

| — | Euroopa Komisjoni, OECD ja riikide valitsuste koostöö tugevdamine, et kasutada ära võimalikke koosmõjusid ning vältida topelttööd; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni, OECD ja riikide valitsuste koostöö tugevdamine, et kasutada ära võimalikke koosmõjusid ning vältida topelttööd;

| — | Euroopa rahandusalase koolituse päeva korraldamine, näiteks ELi selleaegse eesistujariigi egiidi all; |
| --- | --- |

—

Euroopa rahandusalase koolituse päeva korraldamine, näiteks ELi selleaegse eesistujariigi egiidi all;

| — | rahandusalase koolituse teemalise iga-aastase konverentsi korraldamine, kus osaleksid tunnustatud eksperdid; |
| --- | --- |

—

rahandusalase koolituse teemalise iga-aastase konverentsi korraldamine, kus osaleksid tunnustatud eksperdid;

| — | ELi tasandil vahendi loomine, tagamaks, et parimad rahandusalase koolituse algatused ja parimad tavad saaksid avaliku tunnustuse osaliseks (nt auhinna väljaandmine); |
| --- | --- |

—

ELi tasandil vahendi loomine, tagamaks, et parimad rahandusalase koolituse algatused ja parimad tavad saaksid avaliku tunnustuse osaliseks (nt auhinna väljaandmine);

| — | „rahandusalase juhiloa” edendamine; |
| --- | --- |

—

„rahandusalase juhiloa” edendamine;

| — | korrapäraste valitsusvaheliste kohtumiste korraldamine, mille teemaks on jooksvad rahandusalased koolitusprogrammid; nende teemade lisamine riiklikesse poliitilistesse tegevuskavadesse (antud kohtumistel ei peaks tegelema mitte üksnes ellu viidud tegevuste kirjeldamisega, vaid tuleks anda ka hinnang nende mõjule). |
| --- | --- |

—

korrapäraste valitsusvaheliste kohtumiste korraldamine, mille teemaks on jooksvad rahandusalased koolitusprogrammid; nende teemade lisamine riiklikesse poliitilistesse tegevuskavadesse (antud kohtumistel ei peaks tegelema mitte üksnes ellu viidud tegevuste kirjeldamisega, vaid tuleks anda ka hinnang nende mõjule).

8.4   Komitee soovib lisada järgmised soovitused, mis hõlmavad algatusi inimeste rahandusalaste oskuste parandamiseks ja meetmeid tarbijate õiguste kaitsmise suurendamiseks finantstoodete valdkonnas:

| — | sõltumatu asutuse loomine, et nõustada tarbijaid tasuta finantstoodete osas ning anda nõu, kuidas integreerida ESG kriteeriumid nende rahandusalaste otsuste tegemisse. See asutus võiks anda nõu kas näost näkku kohtumisel või telefoni teabeliini teel; |
| --- | --- |

—

sõltumatu asutuse loomine, et nõustada tarbijaid tasuta finantstoodete osas ning anda nõu, kuidas integreerida ESG kriteeriumid nende rahandusalaste otsuste tegemisse. See asutus võiks anda nõu kas näost näkku kohtumisel või telefoni teabeliini teel;

| — | finantsvahendajate ja riigiametnike rolli reguleerimine rahandusalaste teadmiste edasiandmises, et parandada rahandusalase teabe kättesaadavust ja tagada selle lihtsam mõistetavus (18) Järelevalvesüsteemide loomine nende tegutsemise erapooletuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

finantsvahendajate ja riigiametnike rolli reguleerimine rahandusalaste teadmiste edasiandmises, et parandada rahandusalase teabe kättesaadavust ja tagada selle lihtsam mõistetavus (18) Järelevalvesüsteemide loomine nende tegutsemise erapooletuse tagamiseks;

| — | Euroopa ametkonna loomine, mis kaitseks finantstoodete jaetarbijaid, teostaks järelevalvet pangandustavade üle (pidades eelkõige silmas finantstoodete ligipääsetavust, läbipaistvust ja võrreldavust) ja võitleks pettuste vastu. Kõnealusel ametkonnal peaks olema volitused karistuste määramiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa ametkonna loomine, mis kaitseks finantstoodete jaetarbijaid, teostaks järelevalvet pangandustavade üle (pidades eelkõige silmas finantstoodete ligipääsetavust, läbipaistvust ja võrreldavust) ja võitleks pettuste vastu. Kõnealusel ametkonnal peaks olema volitused karistuste määramiseks;

| — | finantssektori kohustamine materjalide esitamiseks, milles finantstoodete tarbijaid teavitataks nende õigustest ja sammudest, mida tuleks võtta, kui nad ei ole nõus finantsasutuse ettepaneku või otsusega; |
| --- | --- |

—

finantssektori kohustamine materjalide esitamiseks, milles finantstoodete tarbijaid teavitataks nende õigustest ja sammudest, mida tuleks võtta, kui nad ei ole nõus finantsasutuse ettepaneku või otsusega;

| — | finantstoodetega kaasnevasse teabesse hoiatuste lisamine (nagu ravimite puhul) iga toote võimalike vastunäidustuste või kõrvalmõjude ning lepingutingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

finantstoodetega kaasnevasse teabesse hoiatuste lisamine (nagu ravimite puhul) iga toote võimalike vastunäidustuste või kõrvalmõjude ning lepingutingimuste kohta;

| — | EGEE asutamine igas liikmesriigis; eksperdirühmal peaks olema oma rahandusalase koolituse strateegia, nad peaksid viima sisse parandusi esitatud kavadesse ja kaasama sellesse protsessi organiseeritud kodanikuühiskonna kõige olulisemad esindajad; |
| --- | --- |

—

EGEE asutamine igas liikmesriigis; eksperdirühmal peaks olema oma rahandusalase koolituse strateegia, nad peaksid viima sisse parandusi esitatud kavadesse ja kaasama sellesse protsessi organiseeritud kodanikuühiskonna kõige olulisemad esindajad;

| — | Euroopa Komisjoni toetus sidusa rahandusalase koolituse strateegia kujundamiseks (nende liikmesriikide ametiasutustes, kus on see veel koostamata), võttes eeskujuks selles valdkonnas kõige edukamad liikmesriigid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni toetus sidusa rahandusalase koolituse strateegia kujundamiseks (nende liikmesriikide ametiasutustes, kus on see veel koostamata), võttes eeskujuks selles valdkonnas kõige edukamad liikmesriigid;

| — | iga riigi rahandusalase koolituse strateegia jaoks eelarvekava loomine, milles sätestatakse, kes rahastab rahandusalase koolituse kavasid ja millistest vahenditest; |
| --- | --- |

—

iga riigi rahandusalase koolituse strateegia jaoks eelarvekava loomine, milles sätestatakse, kes rahastab rahandusalase koolituse kavasid ja millistest vahenditest;

| — | Euroopa Komisjoni poolse sponsorluse suurendamine rahandusalase koolituse algatustele liikmesriikides, lähtudes parimatest tavadest; |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni poolse sponsorluse suurendamine rahandusalase koolituse algatustele liikmesriikides, lähtudes parimatest tavadest;

| — | riiklike sotsiaalkaitse kontode laiema kasutamise edendamine, nii et kõiki töötajaid teavitataks kord aastas nende pensioni oodatava suuruse kohta; |
| --- | --- |

—

riiklike sotsiaalkaitse kontode laiema kasutamise edendamine, nii et kõiki töötajaid teavitataks kord aastas nende pensioni oodatava suuruse kohta;

| — | noortele (alates 14. eluaastast, teiste sõnadega, enne kui nad lahkuvad koolist ja alustavad tööelu) suunatud finantstoodete edendamine ja neile korrapärase teabe andmine antud toodete olemuse ja toimimise kohta; |
| --- | --- |

—

noortele (alates 14. eluaastast, teiste sõnadega, enne kui nad lahkuvad koolist ja alustavad tööelu) suunatud finantstoodete edendamine ja neile korrapärase teabe andmine antud toodete olemuse ja toimimise kohta;

| — | mänguasjatööstuse innustamine rahandusalaseid aspekte sisaldavate kasvatuslike mänguasjade väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

—

mänguasjatööstuse innustamine rahandusalaseid aspekte sisaldavate kasvatuslike mänguasjade väljatöötamiseks;

| — | televisioonis ja raadios lühikeste (10–15 minutiste) saadete edastamine, mille teemaks on rahandusalased alusteadmised (laenud, hüpoteegid, kindlustus jne ja põhimõisted nagu kasumlikkus ja risk), multimeedia algatuste loomine ja rahandusalase koolituse reklaamimine sotsiaalvõrgustikes; |
| --- | --- |

—

televisioonis ja raadios lühikeste (10–15 minutiste) saadete edastamine, mille teemaks on rahandusalased alusteadmised (laenud, hüpoteegid, kindlustus jne ja põhimõisted nagu kasumlikkus ja risk), multimeedia algatuste loomine ja rahandusalase koolituse reklaamimine sotsiaalvõrgustikes;

| — | tarbijaliitude ja teiste organiseeritud kodanikuühiskonna sõltumatute organisatsioonide parem kasutamine, juhtimaks enam tähelepanu valitsuse algatustele rahandusalase koolituse valdkonnas ja toetamaks nende ellu viimist. |
| --- | --- |

—

tarbijaliitude ja teiste organiseeritud kodanikuühiskonna sõltumatute organisatsioonide parem kasutamine, juhtimaks enam tähelepanu valitsuse algatustele rahandusalase koolituse valdkonnas ja toetamaks nende ellu viimist.

8.5   Lõpetuseks rõhutab komitee, et finantstoodete tarbijate vajadused peavad olema kõrgetasemeliste rahvusvaheliste kohtumiste, nagu G-20 tippkohtumise päevakorras prioriteetne teema. Katusorganisatsioon Consumers International (19) kutsub üles looma finantstoodete tarbijate kaitse eksperdirühma, mis annaks aru G-20-le, et tagada juurdepääs stabiilsetele, ausatele ja konkurentsivõimelistele finantsteenustele.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalselt vastutustundlikud finantstooted”, ELT C 21, 21.1.2011, lk 33.

1

(2)  Vt komisjoni dokumenti „Roheline raamat „Piisav, jätkusuutlik ja kindel Euroopa pensionisüsteem” ”, KOM(2010) 365 lõplik.

2

(3)  OECD käsitles küsimust 2005. aasta juulis ning viis 2009. aastal läbi rahandusalase koolituse projekti.

3

(4)  Euroopa Komisjon avaldas kõrgekvaliteediliste finantskoolituskavade 8 üldpõhimõtet; KOM(2007) 808 lõplik.

4

(5)  2008. aasta mai järeldused.

5

(6)  Siinkohal on eriti oluline pikem oodatav eluiga, mistõttu tuleks vanematele inimestele tutvustada uusi finantsvahendeid ja panna täisealisi isikuid oma tulevikku paremini planeerima.

6

(7)  Raamistik loodi finantsteenuste tegevuskava alusel, mille Euroopa Komisjon käivitas 1990. aastate lõpus.

7

(8)  2012. aastal hinnatakse Pisa aruandes esmakordselt 15-aastaste rahandusalaseid teadmisi 19 eri riigis.

8

(9)  Viimastel aastatel on kasvanud nõudlus sotsiaalselt vastutustundlike finantstoodete järele, mis kasutavad sotsiaalse vastutustundlikkuse kriteeriume otsustamaks, millesse investeerida.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, ELT C 145/1, 30.4.2004.

10

(11)  KOM(2011) 206 lõplik.

11

(12)  Euroopa Komisjon: „Data collection for prices of current accounts provided to consumers” (Andmete kogumine tarbijatele pakutavate arvelduskontode hindade kohta), Brüssel, 2009.

12

(13)  Vt Braunstein & Welch, 2002; Mandell, 2008; FINRA Investor Education Foundation, 2009.

13

(14)  Vt José Gómez Yubero artiklit „Financial education: from information to knowledge and informed financial decision-making.”

14

(15)  ÜRO peaassamblee nimetas 2005. aasta rahvusvaheliseks mikrokrediidi aastaks.

15

(16)  Vastavalt Prantsusmaal rakendatavale tavale tuleks mikrokrediiti kasutada mitte üksnes ettevõtluse toetamiseks vaid ka madala sissetulekuga isikute teiste vajaduste rahuldamiseks.

16

(17)  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 165 kannavad liikmesriigid vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest.

17

(18)  Austades seejuures haridussüsteemide puhtalt harivat rolli.

18

(19)  Consumers International esindab 115 riigi 220 tarbijaorganisatsiooni.

19

---

I LISA

Rahandusalase koolituse programmi sisu
   (1)

| Tooted | Teemad ja sihtrühmad | Teabekanalid |
| --- | --- | --- |
| Säästud ja kohustused
  (säästukontod, palgatõendid)
  Investeeringud ja vahendid
  (tarbijalaenud ja hüpoteegid)
  Makseviisid
  (deebet- ja krediitkaardid)
  Muud finantstooted
  (kindlustused, pensionid)
  Teenused
  (ülekanded, nõustamine, tasud) | Säästmise õppimine (lapsed ja noored)
  Tööga alustamine (noored)
  Iseseisva eluga alustamine (noored)
  Perekonna loomine (täiskasvanud)
  Ettevalmistused pensioniks (vanemad inimesed)
  Raha haldamine mikroettevõtetes (ettevõtjad) | Koolid
  Töökohad
  Vanadekodud
  Töötajate liidud ja ametiühingud
  Tarbijate ühendused ja valitsusvälised organisatsioonid
  Ajakirjandus
  Internet |

Tooted

Teemad ja sihtrühmad

Teabekanalid

Säästud ja kohustused

(säästukontod, palgatõendid)

Investeeringud ja vahendid

(tarbijalaenud ja hüpoteegid)

Makseviisid

(deebet- ja krediitkaardid)

Muud finantstooted

(kindlustused, pensionid)

Teenused

(ülekanded, nõustamine, tasud)

Säästmise õppimine (lapsed ja noored)

Tööga alustamine (noored)

Iseseisva eluga alustamine (noored)

Perekonna loomine (täiskasvanud)

Ettevalmistused pensioniks (vanemad inimesed)

Raha haldamine mikroettevõtetes (ettevõtjad)

Koolid

Töökohad

Vanadekodud

Töötajate liidud ja ametiühingud

Tarbijate ühendused ja valitsusvälised organisatsioonid

Ajakirjandus

Internet

---

(1)  Käesolev programmi sisu peaks olema näiteks – see ei ole kindlasti lõplik.

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/32

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Intellektuaalomandi õigused muusikasektoris” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/05

Raportöör: Panagiotis GKOFAS

17. jaanuaril 2008. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Intellektuaalomandi õigused muusikasektoris”

(omaalgatuslik arvamus)

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 26. mail 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 119, vastu hääletas 51, erapooletuks jäi 42.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Taust

1.1.1   Kuna autoriõigus ja esitajate kaasnevad õigused muusikasektoris ning nende kaitse on seotud mittemateriaalsete toodetega, mida ostetakse, müüakse ja levitatakse järjest rohkem digitaalsete failide kujul, siis puudutab see probleem väga otseselt kodanikuühiskonda.

1.1.2   Käesolevas arvamuses käsitletakse viit peamist teemat. Esimene puudutab õiguste omaja ja kollektiivse esindamise organisatsioonide õiguste ja kohustuste, aga ka autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ostmisest ja müümisest tulenevate kohustuste määratlemist ja tuvastamist muusika valdkonnas. Teine teema puudutab tasu, täpsemalt tuleb kindlaks määrata milline on tasu, mida kolmandad pooled (tarbijad) maksavad autoritele nii intellektuaalomandi kui ka sellega kaasnevate õiguste kasutamise eest. Kolmas teema on tasu määramise viis ja avaliku edastamise tähendus ning see, millal on tegemist avaliku edastusega. Neljas teema puudutab kõnealuse õiguse ebaseadusliku kasutamise eest kasutajatele määratavaid karistusi. Viies teema on kollektiivse esindamise organisatsioonide või ühingute struktuur ja toimimine õiguste omajate esindajatena teatud liikmesriikides.

1.1.3   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele teeb muret ELi õiguse ja siseriikliku õiguse ühtlustamatus ja erinevused eri riikide õigussüsteemides, mistõttu võib vajalik tasakaal kodanike kultuurile ja meelelahutusele juurdepääsu, kaupade ja teenuste vaba liikumise ja intellektuaalomandi õiguste kaitse vahel ohtu sattuda.

1.1.4   Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamiseks määruse ettevalmistamisel peaks lähtepunktiks olema see, et EL võtab kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide, eelkõige Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooniga kõnealuses valdkonnas vastu teatud peamised aluspõhimõtted, seadmata kahtluse alla kasutajate õigusi ja võttes arvesse komitee ettepanekuid.

1.1.5   Komitee soovitab ühtlustada liikmesriikide õigusakte nendes küsimustes, mis põhjustavad probleeme ühiskondlikus elus ja mõjutavad seda otseselt, nii et omandatud ja põhiseaduslikult kaitstud õigusi ei ohustaks ei sõnasõnalised ega ka ekslikud ja osalised seaduse tõlgendused, mis kahjustavad tarbijaid ja kasutajaid. Komisjon peab tegelema vaidlusküsimustega, mis tulenevad eri õigusloojate kasutatud mõistete juriidilisest tõlgendustest, ja komitee peab oma ülesandeks tuua nad õiglase tulemuse saavutamiseks läbirääkimistelaua taha. Autorite ja esitajate kaitsmine ei tohi takistada teoste vaba liikumist; asjakohaste sätete muutmisega tuleb samal ajal tagada tarbijatele vaba juurdepääs digitaalsele infosisule ja selle kasutamisele, et neil oleksid intellektuaalomandit austades samad õigused nii Internetis kui ka mujal.

1.1.6   Komitee soovitab luua ühtse õigusraamistiku a) õiguste omajate esindamise lubade väljastamiseks, b) autoriõiguste kasutamise lepingute sõlmimiseks ja c) vaidluse või lahkarvamuse lahendamisel vahendusmenetluse kasutamiseks. See aitaks nii infosisu kasutajatel ja tarbijatel kui ka õigusi omavatel autoritel ja teistel õiguste omajatel lahendada teose kasutamist puudutavaid vaidlusi. See nõuab ühtse vahekohtuorgani loomist riiklikul tasandil autoriõiguse omajate ja infosisu kasutajate vaidluste lahendamiseks.

1.1.7   Komitee usub, et seda eesmärki on võimalik saavutada, luues ühtse sõltumatu riikliku organi, mis lisaks eespool nimetatud kohustustele peaks tagama läbipaistvuse seoses kollektiivse esindamise organisatsioonide kogutud tasude täieliku maksmisega autoriõiguse omajatele ning kui seda ei tehta, siis nähakse ette Euroopa õigusest tulenevad tagatised, jättes liikmesriikidele seadusandliku vabaduse asjaomase organi loomise, korralduse ja toimimise reguleerimiseks. Kõnealune organ võiks tagada a) olemasolevate ELi või riiklike õigusaktide range kohaldamise eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks, b) täieliku läbipaistvuse autoriõiguse kasutamise eest tasu saamisel ja maksmisel ja c) meetmed maksupettusega võitlemiseks teoste kasutamise eest riigile makstavate maksude osas.

1.1.8   Õiguste omanike ja kasutajate usalduse säilitamiseks ning piiriülese litsentseerimise lihtsustamiseks peab komitee vajalikuks parandada kollektiivsete õiguste haldamise juhtimist ja läbipaistvust ning kohanduda tehnoloogilise arenguga. Lihtsamad, ühtsemad ja tehnoloogiliselt neutraalsemad lahendused piiriülese ja üleeuroopalise litsentseerimise puhul edendavad loovust, aitavad infosisu autoreid, tootjaid ja edastajaid ning toovad kasu Euroopa kodanikele.

1.2   Digitaalõiguste haldamise tõhusus

1.2.1   Lisaks toetab komitee selliste õiguspäraste pakkumiste edendamist ja parandamist nagu Deezer, esimene veebileht, mis võimaldab tasuta ja seadusliku juurdepääsu muusikale, või Spotify-teenus, mis võimaldab muusikat interneti kaudu seaduslikult levitada ja mille rahastus tuleb reklaamist. Komitee on seisukohal, et sellist liiki kanalite areng peab õigusloome kõrval jätkuma.

1.2.2   Meetmete hulgas peaksid olema ka eelkõige noortele suunatud haridus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad.

1.2.3   Komitee kutsub komisjoni üles arendama edasi põhimõtteid, mille ta esitas 18. mai 2005 aasta soovituses, mis käsitleb seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud õiguste ühist piiriülest haldamist.

1.2.4   Komitee kutsub komisjoni üles kiitma võimalikult kiiresti heaks digitaalses tegevuskavas ette nähtud õiguste kollektiivset haldamist käsitleva raamdirektiivi ettepaneku.

2.   Sissejuhatus

2.1   Autorid ja esitajad saavad oma sissetuleku tulust, mis tuleb sellest, et nende kunstilist loomingut kasutatakse üle kogu maailma. Kõigis kunstilistes valdkondades tegutsevad kollektiivse esindamise organisatsioonid koguvad autorite nimel kogu maailmas teoste kasutamise eest saadavat tulu.

2.2   Nende organisatsioonide suurus ja suutlikkus on eri liikmesriikides erinev: mõnel on piiratud ulatus, samas kui teised on nii võimsad, et mõnel juhul on nad jõudnud tegelikult monopoliseisu. Ka artistidele nende organisatsioonide poolt pakutavad teenused erinevad vastavalt neile parameetritele.

2.3   On igati õigustatud küsimus, nii nagu Euroopa Komisjon on selle juba tõstatanud, kas praeguse süsteemi keerukus on piisavalt tõhus ja kas selles on kaitstud nii õiguste omajate kui ka infosisu kasutajate, kodanike ja lõpptarbijate huvid.

2.4   Kas olukorda ei tuleks vaadata laiemalt kui autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste „lihtsat” tehnilist ühtlustamist? Kuidas parandada autoriõiguse haldamist riiklikul tasandil ja lahendada probleemid, mis tekivad – viidates vaid ühele probleemile – teoste isiklikuks tarbeks kopeerimise tasu praeguse killustatusega? Kuidas ühendada jõupingutused, mis tehakse parema õigusloome ja kollektiivsete õiguste piiriülese haldamise tõhususe eesmärgil? Neid küsimusi tuleb õigusaktides reguleerida.

2.5   Olukorra keerukus ja selle tundlikkus kodanikuühiskonnale on pannud komitee teemaga tegelema ja kaaluma seda kõigist võimalikest vaatepunktidest.

2.6   Üldsuse teadmatus, kui mitte ükskõiksus või isegi vaenulikkus, autoriõiguste mõiste suhtes kutsub kodanikuühiskonda üles küsimusele reageerima.

2.7   Muusika valdkonnas reguleeritakse autoriõigust (mitte moraalseid õigusi) ning esitajate ja tootjate kaasnevaid õigusi mitme direktiiviga: näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivid 2006/115/EÜ ja 2006/116/EÜ ning 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ. Nende peamine eesmärk on soodustada kaupade ja ideede vaba liikumist elutervekonkurentsi tingimustel, aga ka tagada tasakaal ja võidelda piraatluse vastu. Autoriõiguste ja nendega seotud kaasnevate õiguste igasugune ühtlustamine peab tuginema kaitstuse kõrgel tasemel, kuna need õigused on intellektuaalse loomingu jaoks äärmiselt olulised. Nende kaitse aitab hoida ja arendada loovust, millest saavad kasu nii autorid, esitajad, tootjad, tarbijad, infosisu kasutajad, kultuur, tööstus ja avalikkus üldiselt. Seega tunnustatakse, et intellektuaalomand on omandiõiguse lahutamatu osa ning seda kaitstakse Euroopa põhiõiguste hartaga, kuna autorite ja kunstnike, esitajate või elluviijate loominguline ja kunstiline panus eeldab, et see annab neile piisava sissetuleku, mille abil saaks käivitada uusi loomingulisi ja kunstilisi töid. Ainult siis, kui õiguste omanikele antakse piisav õiguslik kaitse, saab seda sissetulekut tõhusalt tagada.

2.8   Mõnedes riikides on äärmiselt ranged seadused, mis keelavad autoriõigusega kaitstud failide kopeerimise või vahetamise mis tahes kujul, sõltumata sellest, kas see toimub era- või ärilisel otstarbel (1).

2.9   Euroopa tarbijad, kelle huve esindavad organisatsioonid on kurtnud, et nad on läbipaistmatu ja ebademokraatliku tavana jäetud nende küsimuste üle toimunud läbirääkimistest välja, on juhtinud tähelepanu sellele, et piraatluse vastu võitlemise ettekäändel ei saa politseikontrolli kehtestada igasuguse Internetis toimuva vahetuse ja suhtluse suhtes, kuna see ohustaks õigust eraelu puutumatusele, kirjavahetuse ja selles liikuva teabe kaitsele. Ka komitee soovib olla informeeritud käimasolevatest aruteludest ja esitatud ettepanekutest ning väljendada oma seisukohti.

3.   Konkreetsed märkused

3.1   Intellektuaalomandi määratlemine ja eristamine

3.1.1   On ülimalt tähtis eristada ja mõista mõisteid „autoriõigus” ja „kaasnevad õigused”. Mõlemad langevad intellektuaalomandi üldmõiste alla. Intellektuaalomandi õiguse mõistes lepiti rahvusvahelisel tasandil kokku 14. juuli 1967 aasta konventsioonis, millega loodi Ülemaailmne Intellektuaalomandi Organisatsioon. Konventsioon võeti hiljem ühenduse õigusaktidega, eelkõige direktiiviga 2006/115/EÜ üle, nii et tegemist on ühenduse õigustikus kinnistunud mõistega.

3.1.2   Komitee on seisukohal, et jätkamaks oma loome- ja kunstilist tegevust, peavad autorid ja esitajad saama oma töö kasutamise eest nõuetekohast tasu. Samasugust tasu peavad saama tootjad, et neil oleks võimalik nimetatud tegevust rahastada. Fonogrammide, filmide, multimeediatoodete ning tellitavate teenuste laadsete teenuste pakkumiseks on tarvis märkimisväärseid investeeringuid. Intellektuaalomandi õiguste piisav õiguskaitse on vajalik, et tagada nimetatud tasu kättesaamine ning võimaldada kindlustada nendele investeeringutele rahuldav kasum.

3.1.3   Komitee kutsub üles autoriõiguse intellektuaalomandi ja kaasnevate õiguste teatud aspekte ühtlustama. Ühtlustamisel tuleb arvesse võtta eri aruandeid direktiivide kohaldamise ning Euroopa Kohtu praktika kohta kõnealuses küsimuses.

3.1.4   Komitee avaldab rahulolu, et hiljuti kiideti heaks direktiivi ettepanek orbteoste mõningase kasutuse kohta [KOM(2011) 289 lõplik], mille sisu kohta avaldab komitee edaspidi arvamust.

3.2   Tasu

3.2.1   Kollektiivse esindamise organisatsioonide ja kasutajate lepinguliste suhetega seoses on enamikes liikmesriikides tõenäoliselt üks kõige probleemsemaid küsimusi autoritasu (kui vara) maksmine autoriõiguse omajale muusika valdkonnas, mis on suures osas Euroopa Kohtu praktikaga lahendatud.

3.2.2   Komitee arvates on vajalik kohaldada kõigi kodanike võrdsuse põhimõtet seaduse ees ning samuti proportsionaalsuse põhimõtet, et tagada autorite ja teiste õigustatud isikute autoriõigused ning sisu kasutajate ja lõpptarbijate õigused. Euroopas on intellektuaalomandi õigused praegu kaitstud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni nn internetilepingutega, mille EL ja liikmesriigid ratifitseerisid 2009. aasta detsembris. Põhimõtteliselt ühtlustab see kohaldatavaid seadusi, ehkki mitmete riikide sel ajal tehtud avaldustes kaheldi ELi tasandil ühtse lähenemisviisi kasulikkuses. Neis lepingutes on keelatud kopeerimine ja võltsimine ärilistel eesmärkidel, nagu ka direktiivis autoriõiguste ja sellega kaasnevate õiguste kohta infoühiskonnas.

3.3   Tasu ja avaliku edastamise määratlemine

3.3.1   Erilist tähelepanu tuleb pöörata selle määratlemisele, millal tuleb autoritasu maksta muusika kasutamise eest, millal on tegemist avaliku edastamisega ning millal on tegemist ärakasutamise, mitte kasutamisega.

3.3.2   Komitee arvates tuleb teha selget vahet kaubanduslikul eesmärgil ja eratarbeks mõeldud kasutamise vahel nii kasutamise eesmärgi kui ka kaasnevate karistuste osas. Tegelikkuses on kollektiivse esindamise organisatsioonide tariifides, mis määratakse kindlaks koos kasutajate eri kategooriate esindusühendustega, juba arvesse võetud asjaolu, et avalikes asutustes kasutatakse muusikat erinevalt, nii et seal, kus muusikal on keskne tähtsus, nt diskoteekides, on tasu erinev, võrreldes asutustega, kus muusikal on vaid kõrvaline või juhuslik roll, nt juuksurisalongis või kaubamajas.

3.3.3   Komitee usub, et teisese kasutuse maksustamine, mis nähti ette Berni konventsiooniga, on täiesti õigustatud, kuna ringhäälinguasutuste – nii televisiooni kui raadio – käitajad kasutavad teiseste kasutajatena teoseid, mis on esitatud esmaülekandes, mille alusel tehakse need teosed ja esitused nimetatud kohtades „avalikult kättesaadavaks”.

3.3.4   On vaja reformida praegust süsteemi autoritasu maksmisel isiklikuks tarbeks kopeerimise eest, et tugevdada läbipaistvust „õiglase tasu” arvestamisel, autoritasu kogumisel ja väljamaksmisel. Tasu peab peegeldama tegelikku rahalist kahju ja tuginema sellel rahalisel kahjul, mida kannavad õiguste omajad seoses isiklikuks tarbeks minevate koopiatega.

3.3.5   Piiriüleste lubade väljastamise lihtsustamiseks tuleb säilitada autoriõiguste omajate lepinguvabadus. Õiguste omajad ei oleks kohustatud andma lube kõikidele Euroopa territooriumidele ega kehtestama lepinguliselt lubade tasude taset.

3.3.6   Komitee pooldab, et edendataks uuendusmeelsemaid ärimudeleid, mille abil võimaldatakse juurdepääsu sisule erinevatel tingimustel (free, premium, freemium) vastavalt pakkumiste tasuvusele ning lõppkasutajate ootustele ja hoiakutele, taotledes õiglast tasakaalu autoriõiguste omajate tasustamise ning tarbijate ja üldisemalt avalikkuse sisule juurdepääsu vahel.

3.4   Sanktsioonid ja karistused

3.4.1   Komitee on veendunud, et autoriõiguste kaitse on ELi majanduslikule ja kultuurilisele arengule võtmetähtsusega, eriti uusi majanduslikke ja tehnoloogilisi muutusi arvestades, et tagada autorite ja esitajate loominguline ja kunstiline tegevus. Selleks on kehtestatud sanktsioonide süsteem, mille puhul on täidetud nõuded, et need oleksid tulemuslikud, hoiatavad ja proportsionaalsed kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga.

3.4.2   Komitee leiab, et mitmete intellektuaalteoste kasutamist, mis on lubatud vaid erandina autoriõiguste omajate ainuõiguste suhtes ja mille puhul on kasutajatele kehtestatud piirangud, tuleks kaaluda kodanike objektiivse ja üldõigusena. Samas ei ole kasutustingimused täiesti selged või seadusega paika pandud ning tarbijad seisavad silmitsi küsimusega, milline kasutus on siis kehtivate õigusaktidega lubatud.

Autoriõiguse kriminaalõiguslik kaitse kujutab endast esmatähtsat tagatist arenenud riikide ühiskondliku, kultuurilise, majandusliku ja poliitilise korra kaitsmisel ja tagamisel.

Komitee on vastu kriminaalsanktsioonide kehtestamisele kasutajate suhtes, kelle eesmärk ei olnud tulu saada.

3.4.3   Amsterdami Ülikooli informatsiooniõiguse instituut viis Euroopa Komisjoni siseturu peadirektoraadi jaoks läbi uuringu direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) rakendamise ning mõju kohta, mida see direktiiv liikmesriikide seadustele avaldab (2). Uuringu teise osa peatükkidest, milles käsitletakse direktiivi kohaldamist muudes ELi liikmesriikides, ilmneb, et uuritud 26 liikmesriigist ainult kuues on ette nähtud vabaduskaotuslikud karistused.

3.4.4   Komitee kutsub üles ja soovitab lisada direktiivi 2001/29/EÜ artiklile 8 lõige 4, milles sätestatakse, et seoses direktiivist tulenevate õiguste ja kohustuste rikkumise vastase õiguskaitsega ei käsitleta sellise sisu kasutamist kasutajate ja tarbijate poolt kuriteona, mille osas sisu üldsusele levitamise eest vastutavad isikud algselt rikkusid autoriõigusi. Üldsusele kättesaadavaks tegemise suhtes kohaldatakse üksnes tsiviilvastutust ja karistusi, (hüvitist, mis on proportsionaalne kasutustasuga, mida tuleb maksta autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste omajatele). Intellektuaalomandi õiguste rikkumise eest tohiks kohaldada kriminaalkaristust vaid selgelt määratletud kaubandusõiguse eeskirjade rikkumise korral, kui tegemist on organiseeritud kuritegevusega ning autoriõiguse õigusvastase kasutamisega ärilistel eesmärkidel. Igal juhul tuleb rakendusmeetmetes järgida tarbijate põhiõigusi.

3.5   Kollektiivse esindamise organisatsioonide struktuur ja roll

3.5.1   Tuleb rõhutada, et käsitletavaid olemasolevaid direktiive iseloomustab kasutajate ja tarbijate kaitse täielik puudumine, nende olukord sõltub ilma reaalse kontrollita tegutsevate kollektiivse esindamise organisatsioonide sätestatust. Komitee palub, et õigusraamistikuga tunnustataks, kaitstaks ja kindlustataks tarbijatest kodanike õigusi ning samuti kõigi kodanike võrdsust seaduse ees kasutajate ja tarbijate kaitsmisel autorite ja sellega kaasnevate õiguste omajate eest, kooskõlas intellektuaalomandi eeskirjadega, eelkõige komisjoni 18. mai 2005. aasta soovitusega.

3.5.2   Komitee soovib lisada direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 5 lõike 5, milles sätestataks, et kollektiivse esindamise organisatsioonid, millele väljastatakse kasutustasude kogumise ja autoriõiguse omajate esindamise load, ei tohiks olla äriühingud, vaid peaksid olema mittetulundusliku iseloomuga asutused, millel oleks autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste omajatest koosnev ühenduselaadne struktuur.

3.5.3   Komitee kutsub üles lisama direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 5 lõike 6, millega sätestataks, et kollektiivse esindamise organisatsioonide või asutuste üle peab järelevalvet teostama vastav sõltumatu organ riiklikul tasandil (autoriõigust haldav ühtne organ). See võib olla sama organ, kes väljastab neile loa esitajate nimel tasu kogumiseks. Teiste sõnadega, lubasid väljastav organ võib olla järelevalvet teostav organ.

3.5.4   Komitee kutsub üles lisama direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 5 lõike 7, millega sätestataks, et autoriõiguse omajateks olevatel autoritel ja esitajatel on õigus nende autoriõiguse omandist loobuda ja anda rendi- või frantsiisiõigused üle mitmele olemasolevale või äsja moodustatud kollektiivse esindamise organisatsioonile. Sellisel juhul on kollektiivse esindamise organisatsioone rohkem kui üks ja seepärast on oht, et a) eri kollektiivse esindamise organisatsioonid koguvad artistide tasu rohkem kui üks kord, mille tulemusena tekib b) oht, et kasutaja sõlmib lepingud ja teeb koostööd ühe asemel mitme kollektiivse esindamise organisatsiooniga ja c) sama teose kasutamise eest makstakse kaks korda. Kollektiivse esindamise organisatsioonidele lube väljastava organi ülesanne peaks olema määrata kindlaks kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt kasutajatelt kogutud tasu jaotus autorite ja sellega kaasnevate õiguste omajate vahel. Komitee teeb ettepaneku paigaldada asjaomastesse kohtadesse kaasaegne tarkvaratehnoloogia, mis võimaldab fonogrammide andmeid (autor, esitaja, kestus jne) nende edastamise ajal kaardistada, nii et kasutaja maksab kõnealuse teose kasutamise õiguse eest ja tehtud makse on proportsionaalne. Eespool nimetatud organi ülesanne oleks ka tagada, et tasu teose eest tervikuna ei koguta rohkem kui üks kord. Liikmesriigid, kus puudub selline kollektiivse esindamise organisatsioonidele lube väljastav organ, peaksid vastavalt oma riiklikule õigusele sellise organi loomise ette nägema.

3.5.5   Komitee kutsub üles lisama direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 5 lõike 8, millega sätestataks, et esitajaid esindavad kollektiivse esindamise organisatsioonid peavad koostama bilansi ja nominatiivse finantsaruande autoriõiguse omajate nimel kogutud tasu jaotamise kohta ja esitama kogu muu vajaliku teabe, mis tõestab, et asjaomane tulu on autoriõiguse omajatele välja makstud ja et kõnealune tulu on deklareeritud ja maksustatud liikmesriikide maksuametite poolt. Kasutustasu koguvate asutuste aruandluse ja kasutustasu autoriõiguse omajatele jaotamise peaks kinnitama sõltumatu audiitor, kelle aruanne peaks olema avalik. Samuti peaks selle üle teostama korrapärast kontrolli pädev asutus, nagu kontrollikoda või sõltumatu ametiasutus.

3.5.6   Komitee kutsub üles lisama direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 5 lõike 9, milles sätestaks, et kui kollektiivse esindamise organisatsioon ei maksa kogutud tasusid autoriõiguse omajatele või ei järgi kõnealuse artikli lõigete 5 ja 7 sätteid, siis tühistab lube väljastav organ esmalt loa ja seejärel, sõltuvalt rikkumise raskusest, pöördub riiklikusse kohtusse.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Karistused on samad, sõltumata sellest, kas võltsimine toimub era- või ärilisel otstarbel.

1

(2)  Uuring avaldati 2007. aasta veebruaris.

2

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele

Sektsiooni arvamuse järgmisi punkte muudeti vastavalt täiskogus vastuvõetud muudatusettepanekutele, aga nende poolt anti siiski enam kui veerand häältest (kodukorra artikli 54 lõige 4):

a)   Punkt 1.1.8

„Kollektiivse esindamise organisatsioonide kogutud tulude haldamise läbipaistvus piiriüleses keskkonnas tõstatab küsimusi. Autorid, kaasnevate õiguste omajad, need, kellel on kohustus autoritasu maksta, või tarbijad ei tea alati ei seda, mida autoritasu kogumise süsteemile makstakse, ega ka seda, kuhu selliselt kogutud tasu läheb.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 113 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 23 |

Poolthääli

:

113

Vastuhääli

:

61

Erapooletuid

:

23

b)   Punkt 3.1.1

Punkt 3.1.1

„On ülimalt tähtis eristada ja mõista mõisteid „autoriõigus” ja „esitajate kaasnevad õigused”. Mõlemad langevad intellektuaalomandi üldmõiste alla. Ühisosa seisneb selles, et intellektuaalomandi õigused hõlmab autoriõigusi, mis kuulub autoritele, heliloojatele ja tekstikirjutajatele, ning sellega kaasnevaid õigusi, mis kuuluvad artistidele ja kõnealuste teoste esitajatele.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 116 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 55 |
| Erapooletuid | : | 27 |

Poolthääli

:

116

Vastuhääli

:

55

Erapooletuid

:

27

c)   Punkt 3.1.3

Punkt 3.1.3

„Komitee kutsub üles autoriõiguse ja esitajate kaasnevate õiguste teatud aspekte ühtlustama. See on vajalik edastamise ja teabe kontekstis, näiteks siis, kui fonogramm läheb avalikku kasutusse. Õiguskindluse ja eespool nimetatud õiguste kaitse tagamiseks tuleb liikmesriikide õigusakte ühtlustada, näiteks avalikus kasutuses oleva teose kui tuluallika määratluse osas, nähes autoritele ette tulu. See kõik tagab siseturu sujuva toimimise.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 108 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 57 |
| Erapooletuid | : | 31 |

Poolthääli

:

108

Vastuhääli

:

57

Erapooletuid

:

31

d)   Punkt 3.2.1

Punkt 3.2.1

„Kollektiivse esindamise organisatsioonide ja kasutajate lepinguliste suhetega seoses on enamikes liikmesriikides tõenäoliselt üks kõige probleemsemaid küsimusi autoritasu (kui vara) maksmine autoriõiguse omajale muusika valdkonnas.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 71 |
| Erapooletuid | : | 34 |

Poolthääli

:

88

Vastuhääli

:

71

Erapooletuid

:

34

e)   Punkt 3.3.2

Punkt 3.3.2

„Komitee arvates tuleb teha selget vahet kaubanduslikul eesmärgil ja eratarbeks mõeldud kasutamise vahel nii kasutamise eesmärgi kui ka kaasnevate karistuste osas. Teose mis tahes kasutamine, esitamine või edastamine on avalik, kui teos on kättesaadav suuremale rühmale kui lähimad pereliikmed või sotsiaalne lähiümbruskond, sõltumata sellest, kas laiema sotsiaalse ringi inimesed viibivad samas kohas või on mujal, või esitluse kohas mitteviibivale publikule. See määratlus peab hõlmama teose igasugust üldsusele edastamist või taasedastamist traadiga või traadita seadmete kaudu, sh teleringhääling.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 103 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 53 |
| Erapooletuid | : | 27 |

Poolthääli

:

103

Vastuhääli

:

53

Erapooletuid

:

27

f)   Punkt 3.3.3

Punkt 3.3.3

„Komitee usub, et tuleb teha täiesti selgeks, et „avalik kasutamine” tähendab teose kasutamist kasumi saamiseks ja osana sellisest äritegevusest, mis kõnealust (teose, heli, kujutise või heli ja kujutise üheskoos) kasutamist eeldab või mille puhul see on põhjendatud.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 100 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 58 |
| Erapooletuid | : | 28 |

Poolthääli

:

100

Vastuhääli

:

58

Erapooletuid

:

28

g)   Punkt 3.3.6

Punkt 3.3.6

„Arvestades, et õiglane tasu peaks sui generis sisaldama ka proportsionaalsust, mida praktikas sageli rakendatakse, tuleb teha vahet majandustegevusel, mille puhul on teose esitamine või kasutamine ettevõtte põhitegevus ja sissetulekuallikas (kontsertide ja etenduste korraldajad, kino, raadio, televisioon jne), ning majandustegevusel, mille puhul on teose esitamine mittemajandusliku iseloomuga (nt klienti teenindades raadiot kuulav taksojuht) või põhitegevuse suhtes sekundaarse tähtsusega (taustamuusika kaubanduskeskuse liftis, restoranis jne). Tasu tuleks seega kohaldada diferentseeritult, ulatudes tasuta kasutamisest kuni täismaksumuseni sõltuvalt teose tegelikust panusest äritegevusse. Sellist eristamist rakendatakse selgelt mitmes riigis, nagu Prantsusmaal, kus kohaldatakse eri tasu ühelt poolt etenduste korraldajatele ja ringhäälinguorganisatsioonidele ning teiselt poolt eelkõige kohvikutele ja restoranidele.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 106 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 62 |
| Erapooletuid | : | 27 |

Poolthääli

:

106

Vastuhääli

:

62

Erapooletuid

:

27

h)   Punkt 3.3.7

Punkt 3.3.7

„Komitee kutsub üles lisama direktiivi 2006/115/EÜ artiklile 11 lõike 8, milles sätestataks, et autoriõiguse omajate vahelise kokkuleppe puudumise korral võivad liikmesriigid määrata õiglase tasu taseme õigusnormidega, mis sätestavad õiglase tasu. Kõnealuses lõikes 8 tuleks sätestada autoriõiguse omajate ja kasutajate vaidluste lahendamise komisjoni loomine; mõlemad pooled oleksid kohustatud komisjoni poole pöörduma ja läbirääkimised peaksid viima ühelt poolt autoriõiguse omajate ja esitajate ning teiselt poolt kasutajate ja tarbijate vahelise lepingu sõlmimiseni, milles märgitakse ära õiglase tasu summa kogu kasutustasu eest. Komisjoni poole pöördumine vaidluste lahendamiseks eeldab, et kollektiivse esindamise organisatsioonid oleksid eelnevalt sõlminud kirjaliku lepingu autoriõiguse omajate ja esitajate esindamiseks asjaomaste teostega seoses. Kollektiivse esindamise organisatsioonidel ei ole õigust koguda tasusid nende autoriõiguse omajate nimel, kellega neil puudub leping, mille juurde kuulub eraldi dokument (tõestatud kuupäevaga) iga konkreetse autoriõiguse omaja iga teose või fonogrammi kohta. Vastuvõetamatud on igasugused eeldatavad volitused, kus kogumise fakti tõlgendatakse kogumise volitusena. Komisjoni peaks kuuluma üks tarbijate esindaja, üks autoriõiguse omajate esindaja ning kaks sotsiaalpartnerite esindajat (üks tööandjate ja üks töötajate esindaja) või Euroopa tasandil üks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige sotsiaalpartnerite nimel.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 116 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 57 |
| Erapooletuid | : | 23 |

Poolthääli

:

116

Vastuhääli

:

57

Erapooletuid

:

23

i)   Punkt 3.4.1

Punkt 3.4.1

„Komitee on veendunud, et autoriõiguste kaitse on ELi majanduslikule ja kultuurilisele arengule võtmetähtsusega, eriti uusi majanduslikke ja tehnoloogilisi muutusi arvestades. Kuid sellel võib olla soovitule vastupidine mõju, mis pigem piirab oluliselt majandustegevust, kui asjaomaste õiguste kaitse on ebaproportsionaalne ning kasutajaid ja tarbijaid kahjustav.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolthääli

:

104

Vastuhääli

:

61

Erapooletuid

:

36

j)   Punkt 3.4.2

Punkt 3.4.2

„Komitee on mures selle pärast, et kehtiv direktiiv tegelikult pigem loob kõnealuses valdkonnas kaubandusele ja innovatsioonile takistusi, kui et kõrvaldab neid. Näiteks selguse puudumine õiglase tasu osas teeb VKEde toimimise pikema kaitse tähtaja jooksul ilma vajalike tagatisteta raskemaks ja mitte lihtsamaks. Sama kehtib ka siis, kui kollektiivse esindamise organisatsioonid ei tegutse mõistlikult või läbipaistvalt, kui ärilised kasutajad ei ole olukorrast täielikult teadlikud ja kui autoriõiguse omajatele teoste kasutamisega tekitatud võimalik kahju on tähtsusetult väike, samas kui vastavad karistused on ebaproportsionaalselt karmid.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolthääli

:

104

Vastuhääli

:

61

Erapooletuid

:

36

k)   Punkt 3.4.3

Punkt 3.4.3

„Komitee nõuab, et asendataks lõige, mis annab liikmesriikidele vabaduse karistuste määramiseks, sest paljudes liikmesriikides kohaldatavad karistused, mõnikord isegi kriminaalkaristused, ei ole proportsionaalsed, nagu nad olema peaksid.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolthääli

:

104

Vastuhääli

:

61

Erapooletuid

:

36

l)   Punkt 3.4.4

Punkt 3.4.4

„Komitee on eriti mures sellepärast, et ühenduse õigusaktid on suunatud autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitsele, võtmata arvesse kasutajate ja lõpuks tarbijate õigusi. Kui viidatakse asjaolule, et loomingulise, kunstilise ja ettevõtlusega seotud tegevusega tegelevad valdavalt vabakutselised ja sellisena tuleks nende tegevust lihtsustada ja kaitsta, siis kasutajate puhul sama lähenemisviisi ei rakendata. Mitmete intellektuaalteoste kasutamine on lubatud vaid erandina autoriõiguste omajate ainuõiguste suhtes ja kasutajatele on kehtestatud piirangud. Samas ei ole kasutustingimused täiesti selged või seadusega paika pandud ning tarbijad seisavad silmitsi küsimusega, milline kasutus on siis kehtivate õigusaktidega lubatud.”

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

Muudatusettepaneku hääletuse tulemus:

| Poolthääli | : | 104 |
| --- | --- | --- |
| Vastuhääli | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 36 |

Poolthääli

:

104

Vastuhääli

:

61

Erapooletuid

:

36

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kosmeetikatoodetel esitatavate väidete ühtlustamine” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/06

Raportöör: Krzysztof OSTROWSKI

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 teisele lõikele koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Kosmeetikatoodetel esitatavate väidete ühtlustamine”

(omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 115, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et kosmeetikatoodetel esitatavate väidete jaoks ühtsete kriteeriumite ja praktiliste juhiste kiire vastuvõtmine tooks kasu siseturul tegutsevatele ettevõtetele, tarbijatele ja kontrollorganitele.

1.2   Seepärast tervitab komitee tõsiasja, et Euroopa Komisjon on juba alustanud tööd kosmeetikatoodetel esitatavate väidete jaoks ühtsete kriteeriumite välja töötamisega ning et ühtsete kriteeriumite suuniste koostamine on lõppjärgus.

1.3   Kosmeetikatoodete määruse nr 1223/2009 kohaselt peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb väidete kasutamist vastu võetud ühtsete kriteeriumite alusel. Komitee on seisukohal, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esitamise tähtaega, mis on juuli 2016, tuleks varasemaks muuta.

1.4   Selleks kutsub komitee komisjoni üles kiirendama ühtsete kriteeriumite vastu võtmise protsessi, et võimaldada aruande esitamine vähemalt aasta enne kavandatud tähtaega.

1.5   Komitee palub Euroopa Komisjonil kaaluda, kas seni, kuni Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon ei ole koostanud kriteeriume „roheliste väidete” jaoks, ei oleks võimalik kasutada eetiliste ja keskkonnaalaste turustamisväidete osas uusi suuniseid (võttes aluseks näiteks Taani tarbijakaitse ombudsmani koostatud uued suunised).

2.   Üldised märkused

2.1   Väited kosmeetikatoodetel

| 2.1.1 | Kosmeetikatoodetel esitatavad väited on – tavaliselt reklaamides väljendatud – ütlused toodete toime kohta (Schueller ja P. Romanowski, C&T, jaanuar 1998). Väide võib olla sõna, lause, lõik või lihtsalt mulje. Näiteks: „silendab nahka ja vähendab kortse 10 päevaga” või lihtsalt „vananemisvastane”. Lisaks sellised väited nagu „katab kõik hallid juuksed” juuksevärvi puhul või „70 % naistest nõustus, et pärast ühekordset kasutamist kadus kõõm nende juustest”, mis pärineb kõõmavastase šampooni testimisel antud tarbijahinnangust. |
| --- | --- |

2.1.1

Kosmeetikatoodetel esitatavad väited on – tavaliselt reklaamides väljendatud – ütlused toodete toime kohta (Schueller ja P. Romanowski, C&T, jaanuar 1998). Väide võib olla sõna, lause, lõik või lihtsalt mulje. Näiteks: „silendab nahka ja vähendab kortse 10 päevaga” või lihtsalt „vananemisvastane”. Lisaks sellised väited nagu „katab kõik hallid juuksed” juuksevärvi puhul või „70 % naistest nõustus, et pärast ühekordset kasutamist kadus kõõm nende juustest”, mis pärineb kõõmavastase šampooni testimisel antud tarbijahinnangust.

| 2.1.2 | Toodetel esitatavad väited ja reklaam, k.a muud reklaamteated (millele kõigile viidatakse koos kui „toodetel esitatavatele väidetele”) on olulised vahendid, et teavitada tarbijaid toodete omadustest ja kvaliteedist ja aidata tarbijatel valida tooteid, mis vastavad kõige paremini nende vajadustele ja ootustele. Pidades silmas kosmeetikatoodete suurt tähtsust tarbijaskonna jaoks on väga oluline anda tarbijatele selget, kasulikku, mõistetavat, võrreldavat ja usaldusväärset teavet, et võimaldada neil teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

2.1.2

Toodetel esitatavad väited ja reklaam, k.a muud reklaamteated (millele kõigile viidatakse koos kui „toodetel esitatavatele väidetele”) on olulised vahendid, et teavitada tarbijaid toodete omadustest ja kvaliteedist ja aidata tarbijatel valida tooteid, mis vastavad kõige paremini nende vajadustele ja ootustele. Pidades silmas kosmeetikatoodete suurt tähtsust tarbijaskonna jaoks on väga oluline anda tarbijatele selget, kasulikku, mõistetavat, võrreldavat ja usaldusväärset teavet, et võimaldada neil teha teadlikke valikuid.

| 2.1.3 | Toodetel esitatud väited on kosmeetikatootjate jaoks olulised vahendid, et eristada oma tooteid konkurentide omadest ning need võivad anda panuse siseturu toimimisse, stimuleerides innovatsiooni ja edendades ettevõtete vahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

2.1.3

Toodetel esitatud väited on kosmeetikatootjate jaoks olulised vahendid, et eristada oma tooteid konkurentide omadest ning need võivad anda panuse siseturu toimimisse, stimuleerides innovatsiooni ja edendades ettevõtete vahelist konkurentsi.

| 2.1.4 | Selleks, et toodetel esitatavad väited täidaksid oma eesmärgi, milleks on kaitsta tarbijate ja samuti kosmeetikaettevõtete eelnevalt kirjeldatud huve, on oluline, et eksisteeriks tõhus raamistik, mille abil tagataks väidete tõesus ega eksitataks tarbijaid. Seejuures tuleb arvestada antud väidete esitamise konteksti ja kasutatud turundusvahendeid (olenemata sellest, kas tegu on trükise või telereklaamiga või kasutatakse uut meediat, nagu internet või nutitelefonid). |
| --- | --- |

2.1.4

Selleks, et toodetel esitatavad väited täidaksid oma eesmärgi, milleks on kaitsta tarbijate ja samuti kosmeetikaettevõtete eelnevalt kirjeldatud huve, on oluline, et eksisteeriks tõhus raamistik, mille abil tagataks väidete tõesus ega eksitataks tarbijaid. Seejuures tuleb arvestada antud väidete esitamise konteksti ja kasutatud turundusvahendeid (olenemata sellest, kas tegu on trükise või telereklaamiga või kasutatakse uut meediat, nagu internet või nutitelefonid).

2.2   Kosmeetikatoodetel esitatavaid väiteid käsitlevad õigusaktid ELis

| 2.2.1 | Juulis 2013 asendab kosmeetikatoodete määrus (määrus (EÜ) nr 1223/2009) täielikult nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta. Uue määruse peamine eesmärk on garanteerida tarbijakaitse kõrge tase ja tagada siseturu tõrgeteta toimimine. |
| --- | --- |

2.2.1

Juulis 2013 asendab kosmeetikatoodete määrus (määrus (EÜ) nr 1223/2009) täielikult nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta. Uue määruse peamine eesmärk on garanteerida tarbijakaitse kõrge tase ja tagada siseturu tõrgeteta toimimine.

| 2.2.2 | Kosmeetikatoodete määruses seisab, et „tarbijaid tuleks kaitsta tõhusust ja muid kosmeetikatoodete omadusi iseloomustavate eksitavate väidete eest”. Kosmeetikatoodete määruses käsitletakse ainult kosmeetikatooteid, mitte ravimeid, meditsiiniseadmeid või biotsiide. Kosmeetikatoodete määruses kasutatakse mõistet „kosmeetikatoode” – aine või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna osadega või hammaste ja suuõõne limaskestadega ainult või peamiselt nende puhastamiseks, lõhnastamiseks, nende välimuse muutmiseks, nende kaitsmiseks, heas seisundis hoidmiseks või ihulõhnade parandamiseks; Kosmeetikatootena ei käsitata aineid või segusid, mis on ette nähtud allaneelamiseks, sissehingamiseks, süstimiseks või inimorganismi implanteerimiseks.
  Kosmeetikatoodete hulka kuuluvad näiteks juuksehooldusvahendid (šampoonid, palsamid jne), nahahooldusvahendid (ihupiimad, näokreemid, küünehooldustooted jne), isikliku hügieeni tooted (vanni- ja dušitooted, hambapastad, deodorandid, antiperspirandid jne), kosmeetilised värvid (juuksevärv, jumestustooted jne), lõhnaained (lõhnaõlid, tualettveed jne). |
| --- | --- |

2.2.2

Kosmeetikatoodete määruses seisab, et „tarbijaid tuleks kaitsta tõhusust ja muid kosmeetikatoodete omadusi iseloomustavate eksitavate väidete eest”. Kosmeetikatoodete määruses käsitletakse ainult kosmeetikatooteid, mitte ravimeid, meditsiiniseadmeid või biotsiide. Kosmeetikatoodete määruses kasutatakse mõistet „kosmeetikatoode” – aine või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna osadega või hammaste ja suuõõne limaskestadega ainult või peamiselt nende puhastamiseks, lõhnastamiseks, nende välimuse muutmiseks, nende kaitsmiseks, heas seisundis hoidmiseks või ihulõhnade parandamiseks; Kosmeetikatootena ei käsitata aineid või segusid, mis on ette nähtud allaneelamiseks, sissehingamiseks, süstimiseks või inimorganismi implanteerimiseks.

Kosmeetikatoodete hulka kuuluvad näiteks juuksehooldusvahendid (šampoonid, palsamid jne), nahahooldusvahendid (ihupiimad, näokreemid, küünehooldustooted jne), isikliku hügieeni tooted (vanni- ja dušitooted, hambapastad, deodorandid, antiperspirandid jne), kosmeetilised värvid (juuksevärv, jumestustooted jne), lõhnaained (lõhnaõlid, tualettveed jne).

| 2.2.3 | Kosmeetikatoodete määruse artiklis 20 sätestatakse, et „kosmeetikatoodete [...] reklaamimisel ei kasutata kirjeldusi, nimetusi, kaubamärke, kujutisi või muid kujundlikke või teisi märke, mis tekitavad mulje, et kõnealustel toodetel on omadus või otstarve, mida neil tegelikult ei ole”. |
| --- | --- |

2.2.3

Kosmeetikatoodete määruse artiklis 20 sätestatakse, et „kosmeetikatoodete [...] reklaamimisel ei kasutata kirjeldusi, nimetusi, kaubamärke, kujutisi või muid kujundlikke või teisi märke, mis tekitavad mulje, et kõnealustel toodetel on omadus või otstarve, mida neil tegelikult ei ole”.

| 2.2.4 | Mis puudutab toodetel esitatavad eksitavad väited, siis tuleb arvestada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ asjakohaseid artikleid, mis käsitlevad ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul. |
| --- | --- |

2.2.4

Mis puudutab toodetel esitatavad eksitavad väited, siis tuleb arvestada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ asjakohaseid artikleid, mis käsitlevad ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul.

| 2.2.5 | Kõnealuse direktiivi artiklis 6 (eksitav tegevus) sätestatakse järgmist: „kaubandustava loetakse eksitavaks, kui see sisaldab valeandmeid ja on seetõttu ebaõige või muul moel, sealhulgas oma üldise esitusviisi tõttu, petab või tõenäoliselt petab keskmist tarbijat ühe või mitme alltoodud punkti osas, isegi kui teave on faktiliselt õige [...]: toote põhiomadused, näiteks [...] sobivus ettenähtud otstarbeks, kasutamine [...] või toote kasutamise oodatavad tulemused või tootega seotud katsete või kontrollimiste tulemused ja olulised tunnused.” |
| --- | --- |

2.2.5

Kõnealuse direktiivi artiklis 6 (eksitav tegevus) sätestatakse järgmist: „kaubandustava loetakse eksitavaks, kui see sisaldab valeandmeid ja on seetõttu ebaõige või muul moel, sealhulgas oma üldise esitusviisi tõttu, petab või tõenäoliselt petab keskmist tarbijat ühe või mitme alltoodud punkti osas, isegi kui teave on faktiliselt õige [...]: toote põhiomadused, näiteks [...] sobivus ettenähtud otstarbeks, kasutamine [...] või toote kasutamise oodatavad tulemused või tootega seotud katsete või kontrollimiste tulemused ja olulised tunnused.”

| 2.2.6 | Sama direktiivi artiklis 7 (eksitav tegevusetus) korratakse, et „kaubandustava loetakse eksitavaks, kui see konkreetses olukorras, võttes arvesse kõiki selle iseärasusi ja asjaolusid ning kommunikatsioonivahendiga seotud piiranguid, jätab välja olulise teabe, mida keskmine tarbija antud olukorras vajab teadliku tehinguotsuse tegemiseks”. Toodetel esitatud väites sisalduvaid toote põhiomadusi tuleb käsitleda olulise teabena (kommunikatsioonivahendile ja tootele kohases ulatuses). |
| --- | --- |

2.2.6

Sama direktiivi artiklis 7 (eksitav tegevusetus) korratakse, et „kaubandustava loetakse eksitavaks, kui see konkreetses olukorras, võttes arvesse kõiki selle iseärasusi ja asjaolusid ning kommunikatsioonivahendiga seotud piiranguid, jätab välja olulise teabe, mida keskmine tarbija antud olukorras vajab teadliku tehinguotsuse tegemiseks”. Toodetel esitatud väites sisalduvaid toote põhiomadusi tuleb käsitleda olulise teabena (kommunikatsioonivahendile ja tootele kohases ulatuses).

| 2.2.7 | Lisaks tuleks reklaamides samuti järgida direktiivis 2006/114/EÜ eksitavale ja võrdlevale reklaamile kehtestatud sätteid. |
| --- | --- |

2.2.7

Lisaks tuleks reklaamides samuti järgida direktiivis 2006/114/EÜ eksitavale ja võrdlevale reklaamile kehtestatud sätteid.

2.3   Praegune praktika siseturul

| 2.3.1 | Hiljutised Euroopa kohtulahendid näitavad, et liikmesriikide eri ametkonnad tõlgendavad eelnevalt mainitud ühtesid ja samu õigusakte erineval viisil. Niisiis ei ole olemas kosmeetikatoodetel esitatud väidete ühtset tõlgendamist, mis asetab ühtsel turul tegutsevate kosmeetikaettevõtete õlule raske koorma, kuna nad ei saa olla kindlad, et nende konkreetset reklaami, mis oli õiguspärane näiteks Prantsusmaal, ei vaidlustata Ungari või Ühendkuningriigi asjaomaste ametkondade poolt. Enamik kohtuasju on kosmeetikaettevõtetele toonud kaasa suured trahvid. 2007. aastal väitis näiteks Ungari konkurentsiamet, et kuna kliinilised katsed on teostatud Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal, siis ei tohi Ungaris avaldada nendest katsetest järelduvaid protsentuaalseid väiteid kosmeetikatoodete tõhususe kohta. Ungari ametnikud usuvad, et riigist ja geograafilisest piirkonnast lähtuvalt eksisteerivad erinevused ka nahatüüpides. Selle tõttu ei anna nende katsete (mis on läbi viidud erinevates klimaatilistes tingimustes, erineva õhuniiskuse juures, erineva toitumisharjumusega naiste seas) tulemused asjakohast teavet antud kosmeetikatoodete tõhususe kohta Ungari tarbijatele. Ükski teine ELi liikmesriik ei ole siiani samale järeldusele jõudnud. Lisaks kehtivad eri riikides erinevad nõuded loodus-, bio- või mahetoodetele. Õigusaktide erinev tõlgendamine kahjustab ka tarbijat, kuna mõnes liikmesriigis võivad nad olla paremini kaitstud kui teises. |
| --- | --- |

2.3.1

Hiljutised Euroopa kohtulahendid näitavad, et liikmesriikide eri ametkonnad tõlgendavad eelnevalt mainitud ühtesid ja samu õigusakte erineval viisil. Niisiis ei ole olemas kosmeetikatoodetel esitatud väidete ühtset tõlgendamist, mis asetab ühtsel turul tegutsevate kosmeetikaettevõtete õlule raske koorma, kuna nad ei saa olla kindlad, et nende konkreetset reklaami, mis oli õiguspärane näiteks Prantsusmaal, ei vaidlustata Ungari või Ühendkuningriigi asjaomaste ametkondade poolt. Enamik kohtuasju on kosmeetikaettevõtetele toonud kaasa suured trahvid. 2007. aastal väitis näiteks Ungari konkurentsiamet, et kuna kliinilised katsed on teostatud Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal, siis ei tohi Ungaris avaldada nendest katsetest järelduvaid protsentuaalseid väiteid kosmeetikatoodete tõhususe kohta. Ungari ametnikud usuvad, et riigist ja geograafilisest piirkonnast lähtuvalt eksisteerivad erinevused ka nahatüüpides. Selle tõttu ei anna nende katsete (mis on läbi viidud erinevates klimaatilistes tingimustes, erineva õhuniiskuse juures, erineva toitumisharjumusega naiste seas) tulemused asjakohast teavet antud kosmeetikatoodete tõhususe kohta Ungari tarbijatele. Ükski teine ELi liikmesriik ei ole siiani samale järeldusele jõudnud. Lisaks kehtivad eri riikides erinevad nõuded loodus-, bio- või mahetoodetele. Õigusaktide erinev tõlgendamine kahjustab ka tarbijat, kuna mõnes liikmesriigis võivad nad olla paremini kaitstud kui teises.

| 2.3.2 | Ühtsete kriteeriumite ja praktiliste suuniste puudumisest toodetel esitatavate väidete kohta tulenevad erinevad tõlgendused panevad ühtsel turul tegutsevad kosmeetikaettevõtted olukorda, kus nad peavad ise igas liikmesriigis iga üksiku väite ja reklaami üle vaatama ning seda kontrollima, olemaks kindel, et nad peavad kinni antud riigi seadustest. See toob ettevõtetele kaasa märkimisväärsed lisakulud, mida oleks võimalik vähendada ühtsete suuniste rakendamisega ELis kosmeetikatoodetel esitatavate väidetele, ning sel viisil kokku hoitud vahendeid saaks kulutada innovatsioonile, teadusuuringutele ja toodete hinna alandamisele. Tasub mainida, et Euroopa kosmeetikatoodete turg moodustab peaaegu ühe kolmandiku maailma kosmeetikaturust – see hõlmab üle 4 000 tootmisettevõtte Euroopa Liidus ning annab otseselt või kaudselt tööd 1,7 miljonile inimesele.
  Kuna siseturul tegutsevad kosmeetikaettevõtted peavad igas liikmesriigis üle vaatama ja kontrollima iga üksiku väite ja reklaami, siis tähendab see, et selles turusegmendis siseturgu ei eksisteeri. |
| --- | --- |

2.3.2

Ühtsete kriteeriumite ja praktiliste suuniste puudumisest toodetel esitatavate väidete kohta tulenevad erinevad tõlgendused panevad ühtsel turul tegutsevad kosmeetikaettevõtted olukorda, kus nad peavad ise igas liikmesriigis iga üksiku väite ja reklaami üle vaatama ning seda kontrollima, olemaks kindel, et nad peavad kinni antud riigi seadustest. See toob ettevõtetele kaasa märkimisväärsed lisakulud, mida oleks võimalik vähendada ühtsete suuniste rakendamisega ELis kosmeetikatoodetel esitatavate väidetele, ning sel viisil kokku hoitud vahendeid saaks kulutada innovatsioonile, teadusuuringutele ja toodete hinna alandamisele. Tasub mainida, et Euroopa kosmeetikatoodete turg moodustab peaaegu ühe kolmandiku maailma kosmeetikaturust – see hõlmab üle 4 000 tootmisettevõtte Euroopa Liidus ning annab otseselt või kaudselt tööd 1,7 miljonile inimesele.

Kuna siseturul tegutsevad kosmeetikaettevõtted peavad igas liikmesriigis üle vaatama ja kontrollima iga üksiku väite ja reklaami, siis tähendab see, et selles turusegmendis siseturgu ei eksisteeri.

| 2.3.3 | ELi toodetel esitatavate väidete jaoks praktiliste suuniste puudumisest tulenevad erinevad tõlgendused ei tule kasuks ka tarbijatele, kuna nad ei saa olla kindlad selles, milline on konkreetse väite tegelik tähendus, kui nad ostavad sama toote teises liikmesriigis, ning see võib tarbijates segadust tekitada. Kui ei ole ühtseid kriteeriume, mida peetakse näiteks loodus-, bio- või mahetooteks, siis ei saa tarbija olla kindel toote tegelikus kvaliteedis. Praeguses veebipõhises keskkonnas on tarbijatel lihtne osta teisest riigist ning eri riikide eri tooted on neist kõigest „hiirekliki kaugusel”. Kui nad peaksid ühes liikmesriigis nägema väidet, et tselluliidivastase toote kasutamisel „väheneb tselluliit juba 10. päeva järel”, millele täiendavat selgitust ei ole lisatud, samas kui teises riigis tuleb väitele lisada selgitus „koos regulaarse treeningu ja dieediga”, siis võib tarbija olla segaduses antud toote tegeliku tõhususe suhtes. Lisaks on väidetele vaja ühtseid kriteeriume, kuna tarbijatel peab olema võimalus võrrelda erinevaid sama kategooria tooteid (nt kaht tüüpi näokreeme). Selle saavutamiseks peab tarbijatel olema võimalik hõlpsalt kontrollida kõiki väiteid ühtsete kriteeriumite alusel. Üksnes üldiselt tunnustatud meetoditel põhinevad selged ja konkreetsed väited võimaldavad tarbijatel tooteid võrrelda ning teha teadliku valiku, mis vastab kõige paremini nende vajadustele. |
| --- | --- |

2.3.3

ELi toodetel esitatavate väidete jaoks praktiliste suuniste puudumisest tulenevad erinevad tõlgendused ei tule kasuks ka tarbijatele, kuna nad ei saa olla kindlad selles, milline on konkreetse väite tegelik tähendus, kui nad ostavad sama toote teises liikmesriigis, ning see võib tarbijates segadust tekitada. Kui ei ole ühtseid kriteeriume, mida peetakse näiteks loodus-, bio- või mahetooteks, siis ei saa tarbija olla kindel toote tegelikus kvaliteedis. Praeguses veebipõhises keskkonnas on tarbijatel lihtne osta teisest riigist ning eri riikide eri tooted on neist kõigest „hiirekliki kaugusel”. Kui nad peaksid ühes liikmesriigis nägema väidet, et tselluliidivastase toote kasutamisel „väheneb tselluliit juba 10. päeva järel”, millele täiendavat selgitust ei ole lisatud, samas kui teises riigis tuleb väitele lisada selgitus „koos regulaarse treeningu ja dieediga”, siis võib tarbija olla segaduses antud toote tegeliku tõhususe suhtes. Lisaks on väidetele vaja ühtseid kriteeriume, kuna tarbijatel peab olema võimalus võrrelda erinevaid sama kategooria tooteid (nt kaht tüüpi näokreeme). Selle saavutamiseks peab tarbijatel olema võimalik hõlpsalt kontrollida kõiki väiteid ühtsete kriteeriumite alusel. Üksnes üldiselt tunnustatud meetoditel põhinevad selged ja konkreetsed väited võimaldavad tarbijatel tooteid võrrelda ning teha teadliku valiku, mis vastab kõige paremini nende vajadustele.

2.4   Vajadus ühtsete praktiliste suuniste järele ELis

| 2.4.1 | Kosmeetikatoodete määruse artikli 20 kohaselt koostab komisjon koostöös liikmesriikidega ning pärast konsulteerimist tarbijaohutuse teaduskomitee ja muude asjaomaste asutustega tegevuskava ja võtab vastu kosmeetikatoodetel kasutada võidavate väidete jaoks vajalike ühtsete kriteeriumite loetelu, võttes arvesse direktiivi 2005/29/EÜ sätteid. |
| --- | --- |

2.4.1

Kosmeetikatoodete määruse artikli 20 kohaselt koostab komisjon koostöös liikmesriikidega ning pärast konsulteerimist tarbijaohutuse teaduskomitee ja muude asjaomaste asutustega tegevuskava ja võtab vastu kosmeetikatoodetel kasutada võidavate väidete jaoks vajalike ühtsete kriteeriumite loetelu, võttes arvesse direktiivi 2005/29/EÜ sätteid.

| 2.4.2 | Euroopa Komisjon alustas kosmeetikatoodetel esitatavate väidete jaoks ühtsete kriteeriumite välja töötamist möödunud aastal ja teeb seejuures koostööd sidusrühmadega (riiklikud ametkonnad, tarbijakaitseorganisatsioonid, kosmeetikatööstus, tarniv tööstus, VKEd jne). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab selle töö edenemist, sest suuniste koostamine on lõppjärgus. |
| --- | --- |

2.4.2

Euroopa Komisjon alustas kosmeetikatoodetel esitatavate väidete jaoks ühtsete kriteeriumite välja töötamist möödunud aastal ja teeb seejuures koostööd sidusrühmadega (riiklikud ametkonnad, tarbijakaitseorganisatsioonid, kosmeetikatööstus, tarniv tööstus, VKEd jne). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab selle töö edenemist, sest suuniste koostamine on lõppjärgus.

| 2.4.3 | Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 11. juulil 2016 aruande, mis käsitleb väidete kasutamist vastu võetud ühtsete kriteeriumite alusel. Kui aruandest selgub, et kosmeetikatoodetel kasutatavad väited ei ole kooskõlas ühtsete kriteeriumitega, võtab komisjon koostöös liikmesriikidega kooskõla tagamiseks asjakohased, rangemad meetmed. Sel juhul võib komisjonil olla vaja vaadata üle suuniste ulatus ja võtta üldiste suuniste asemel kasutusele detailsem lähenemine (nt seadusandliku menetluse algatamine, nagu oli tegu toiduainetel esitatud väidete puhul). |
| --- | --- |

2.4.3

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 11. juulil 2016 aruande, mis käsitleb väidete kasutamist vastu võetud ühtsete kriteeriumite alusel. Kui aruandest selgub, et kosmeetikatoodetel kasutatavad väited ei ole kooskõlas ühtsete kriteeriumitega, võtab komisjon koostöös liikmesriikidega kooskõla tagamiseks asjakohased, rangemad meetmed. Sel juhul võib komisjonil olla vaja vaadata üle suuniste ulatus ja võtta üldiste suuniste asemel kasutusele detailsem lähenemine (nt seadusandliku menetluse algatamine, nagu oli tegu toiduainetel esitatud väidete puhul).

| 2.4.4 | Komitee toetab innukalt ühtsete kriteeriumite kehtestamise ideed luua ELi tasandil ühtlustatud raamistik kõikidel kosmeetikatoodetel esitatavate väidete kasutamise põhjendamiseks. Kõnealused kriteeriumid peaksid kehtima kõigis meediakanalites esitatavate kõigil kosmeetikatoodetel kasutatud – nii otseste kui kaudsete – väidete suhtes ja neid peab olema võimalik kohandada konkreetsele tootele, selle pakendile, väidetele ja nende kontekstile, seejuures innovatsiooni piiramata, kuid tagades siiski ühtede ja samade reeglite järgimise. |
| --- | --- |

2.4.4

Komitee toetab innukalt ühtsete kriteeriumite kehtestamise ideed luua ELi tasandil ühtlustatud raamistik kõikidel kosmeetikatoodetel esitatavate väidete kasutamise põhjendamiseks. Kõnealused kriteeriumid peaksid kehtima kõigis meediakanalites esitatavate kõigil kosmeetikatoodetel kasutatud – nii otseste kui kaudsete – väidete suhtes ja neid peab olema võimalik kohandada konkreetsele tootele, selle pakendile, väidetele ja nende kontekstile, seejuures innovatsiooni piiramata, kuid tagades siiski ühtede ja samade reeglite järgimise.

| 2.4.5 | Komitee on siiski seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks kõnealust protsessi kiirendama. Kui ühtsete kriteeriumite suuniste koostamine on tõesti lõppjärgus, peaks Euroopa Komisjon võtma komitee arvates need kasutusele soovitavalt 2012. aasta alguses, mis võimaldaks esitada aruande Euroopa Parlamendile märgatavalt varem kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

2.4.5

Komitee on siiski seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks kõnealust protsessi kiirendama. Kui ühtsete kriteeriumite suuniste koostamine on tõesti lõppjärgus, peaks Euroopa Komisjon võtma komitee arvates need kasutusele soovitavalt 2012. aasta alguses, mis võimaldaks esitada aruande Euroopa Parlamendile märgatavalt varem kui 2016. aastal.

| 2.4.6 | Euroopa Komisjoni ühtsete kriteeriumite suuniste kavandis ei viidata praegu eraldi „rohelistele väidetele”. Seda teemat käsitletakse ISO tasandil. Siiski on hetkel keeruline öelda, kas kokkulepitavad standardid on sobivad Euroopa Liidus kasutamiseks ja millal tehakse need kättesaadavaks. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil kaaluda, kas seni ei oleks võimalik kasutada eetiliste ja keskkonnaalaste turustamisväidete osas uusi suuniseid (võttes aluseks näiteks Taani tarbijakaitse ombudsmani koostatud uued suunised). |
| --- | --- |

2.4.6

Euroopa Komisjoni ühtsete kriteeriumite suuniste kavandis ei viidata praegu eraldi „rohelistele väidetele”. Seda teemat käsitletakse ISO tasandil. Siiski on hetkel keeruline öelda, kas kokkulepitavad standardid on sobivad Euroopa Liidus kasutamiseks ja millal tehakse need kättesaadavaks. Seepärast palub komitee Euroopa Komisjonil kaaluda, kas seni ei oleks võimalik kasutada eetiliste ja keskkonnaalaste turustamisväidete osas uusi suuniseid (võttes aluseks näiteks Taani tarbijakaitse ombudsmani koostatud uued suunised).

| 2.4.7 | Komitee on seisukohal, et väidete põhjenduseks tuleks esitada kas objektiivsed teadusuuringud (nt kliinilised uuringud) või subjektiivsed tarbija tajumisuuringud. Mõlemad uuringud peavad siiski vastama konkreetsetele üldtunnustatud kriteeriumitele (vaatluse all olnud tarbijate arv, asjakohane esindatus jne), et vältida tarbijate eksitamist. |
| --- | --- |

2.4.7

Komitee on seisukohal, et väidete põhjenduseks tuleks esitada kas objektiivsed teadusuuringud (nt kliinilised uuringud) või subjektiivsed tarbija tajumisuuringud. Mõlemad uuringud peavad siiski vastama konkreetsetele üldtunnustatud kriteeriumitele (vaatluse all olnud tarbijate arv, asjakohane esindatus jne), et vältida tarbijate eksitamist.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/43

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi kriisist väljumise strateegiad ja tööstuse muutused: rohkem ebakindlaid või jätkusuutlikke töökohti?” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/07

Raportöör: Martin SIECKER

Kaasraportöör: Ion POP

15. juulil 2010. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„ELi kriisist väljumise strateegiad ja tööstuse muutused: rohkem ebakindlaid või jätkusuutlikke töökohti?”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 7. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Käesolevas arvamuses otsitakse vastust küsimusele, kuidas Euroopa tööstus suudaks kõige paremini kriisist väljuda. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et selleks on vaja jätkusuutlikke töökohti. Need on töökohad, mis võimaldavad inimestel teenida oma sissetulek ohutus ja tervislikus töökeskkonnas ning sisekliimas, kus tunnustatakse töötajate õigusi ja kus leidub ruumi viljakale sotsiaaldialoogile. Need on kõrge tootlikkusega töökohad, mis lisavad täiendavat väärtust innovatsiooni, kvaliteedi, tõhususe ja tootlikkuse valdkonnas. Nii saab Euroopa hoolitseda majanduse stabiilse kasvu eest ja jääda maailma muude piirkondadega võrreldes konkurentsivõimeliseks.

1.2   Komitee on seisukohal, et kõige olulisem tingimus uute töökohtade loomiseks on jätkusuutlik ja stabiilne majanduskasv. Komiteel on hea meel, et mitmed institutsioonid ja organisatsioonid on teinud majanduskriisist väljumiseks ettepanekuid, milles on arvestatud majanduse taastumise sotsiaalse mõõtmega. Euroopa Komisjoni koostatud Euroopa 2020. aasta strateegia koos juhtalgatustega ja Euroopa sotsiaalpartnerite soovitused tööturupoliitika kohta annavad sellesse oma panuse, ent ka Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlament, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) esitavad soovitusi, milles arvestatakse enama kui lihtsalt majandushuviga.

1.3   Komitee täheldab, et ettevõtted kasutavad erinevaid töö liike, mis. viivad uute tööhõivevormide tekkimiseni. Seejuures on tegu ka ebakindla tööga, kus ajutiste töölepingute alusel töötavad inimesed võetakse madalapalgalisele, madala sotsiaalkaitsega tööle ja neil puudub õiguskaitse. Mitte iga ajutine töö ei ole alati ebakindel – kõrgelt haritud füüsilisest isikust ettevõtjad tulevad selliste lepingute alusel töötades tööturul suurepäraselt toime. Ent ajutine töö on oma olemuselt ebakindel, kui tegu on vähest väljaõpet nõudvate või lihttöödega tootmis- ja teenindussektoris. Turvaline paindlikkus võib olla lahenduseks ettevõtete vajadusele paindliku töö järele. Ent üksnes tingimusel, et sellega kaasnev kindlustunne on samal tasemel kui alalise töökohaga kaasnev kindlustunne, nii nagu juba varem märgitud turvalise paindlikkuse teemat käsitlevas komitee arvamuses (CCMI 066).

1.4   Demograafiliste arengute – vananev aktiivne rahvastik ja tööturule sisenevate noorte arvu pidev kahanemine – ja tootmisprotsessides toimuvate kiirete tehnoloogiliste muutuste tulemusena ähvardab Euroopat suur koolitatud personali puudus. Seepärast on ülimalt oluline, et kõigil oleks ja säiliks juurdepääs tööturule ning et kedagi ei jäetaks kõrvale. Komitee rõhutab, et töötajatel peab olema võimalik tööelu jooksul täiendada oma pädevuste ja kutseoskuste taset ning omandada uusi oskusi. Nii on töötajatel võimalik käia kaasas nende töökeskkonnas toimuvate muutustega ning vastata samaaegselt tööturul valitsevale nõudlusele oskustöötajate järele. Selle protsessi hea ja tõhus korraldamine on ELi üks olulisematest ülesannetest, mis tal tuleb lahendada konkurentsivõime säilitamiseks maailma teiste piirkondadega.

1.5   Komitee tõstab esile, et töötajatel peab olema juurdepääs eelkõige kutseõppe programmidele. Kuna uuringutest nähtub, et kõige enam koolitust vajavad töötajad kasutavad tihti koolitusvõimalusi kõige vähem, siis on eri töötajate rühmadele vaja eri meetmeid.

1.5.1   Suur osa eelarvest peaks olema suunatud kõige madalama kvalifikatsiooniga töötajatele, kuna nende puhul on täiendava koolituse vajadus kõige suurem. Seda võiks teha üksiktöötajatele koolituseelarve eraldamisega, mille suurus on pöördvõrdelises seoses nende koolitustasemega – nii et suuremad summad eraldatakse kõige madalama koolitustasemega töötajate jaoks.

1.5.2   Vanemad töötajad vajavad enam vanusega arvestavat personalipoliitikat. Kuna paljudes ELi liikmesriikides on pensioniiga tõstetud, siis kaotavad paljud eakad inimesed oma koha tööturul juba enne praeguse pensioniea saavutamist, kuna nad ei suuda näiteks arengutega kohaneda. Selle probleemi lahendamisele võivad kaasa aidata sihtotstarbelised, spetsiifilised koolitused.

1.5.3   Koolituse ja väljaõppe tõhusus on ülimalt oluline. Eri liikmesriikides on saadud kogemusi uute, tõhusamate koolitusmeetoditega ja seejuures on taasavastatud eelkõige töökohal õppimise tähtsus. Komitee rõhutab selliste kavade edasise arendamise olulisust ja palub komisjonil seda teha, hoolitsedes antud valdkonnas parimate tavade vahetamise eest.

1.5.4   Töötajad omandavad oma töökohustuste täitmisel väärtuslikke informaalseid teadmisi ja kogemusi. Sel viisil omandatud pädevusi tunnustatakse liialt vähe, kuna töötajale ei väljastata ametlikku diplomit. Eri liikmesriikides töötatakse välja omandatud pädevuste tunnustamise süsteemi. Ka see algatus väärib komisjoni tunnustust ja toetust.

1.5.5   Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi algatusel on välja töötatud mitmeid vahendeid, et edendada Euroopa tasandil elukestva õppe raames haridus- ja koolitussüsteemi kvalifikatsioonide ja kvaliteedi läbipaistvust (1). Neid vahendeid rakendatakse praegu eelkõige hariduse valdkonnas, et suurendada õppurite liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet Euroopas. Komitee rõhutab nende vahendite tähtsust ja palub komisjonil uurida, kuidas oleks võimalik neid kasutada ka töötajate liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamiseks Euroopa Liidus.

1.5.6   Selliste meetmete hõlbustamiseks on võimalik kasutada erinevaid vahendeid. Mõnede nende programmide osas on võimalik jõuda kokkulepeteni kollektiivlepingute raames, rahastamine võib toimuda liikmesriikide tasandil finantssoodustuste, nagu maksusoodustuste võimaldamise teel. Euroopa Liit võib anda oma panuse struktuurifondide kaudu kaasrahastamise ja parimate tavade levitamise teel asjaomastes institutsioonides ELi ja liikmesriikide tasandil.

1.5.7   Komitee rõhutab, et töötajatel ei ole mitte ainult õigus kutseharidusprogrammidele juurdepääsule, vaid nad vajavad ka kindlustunnet sissetuleku osas ja sotsiaalkaitset, et suuta optimaalselt ja tuleviku ees hirmu tundmata toimida kiiresti muutuvas ühiskonnas.

1.6   Euroopa Liit soovib areneda konkurentsivõimeliseks teadmistel põhinevaks majanduseks, kus on rohkem ja paremaid töökohti ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus. Lissaboni lepingus on must valgel kirjas, et EL soovib selleni jõudmiseks muu hulgas vältida sotsiaalset tõrjutust, edendada kodanike majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning kindlustada sotsiaalsed õigused, mis on sätestatud 1961. aasta Euroopa sotsiaalhartas, 1989. aasta ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ja 2000. aasta põhiõiguste hartas.

1.7   Komitee kutsub Euroopa institutsioone üles hoidma Euroopa sotsiaalset standardit suurema veendumusega. Otsustuskindluse puudumise tulemuseks selles küsimuses on nn töötavate vaeste hulga kasv, suurenev ebavõrdsus, üha kasvav hirm tuleviku ees ja samas kodanike kahanev usaldus üksteise, ühiskondlike institutsioonide ja valitsuse vastu. Nagu näitab mõnedes liikmesriikides kasvav euroskeptitsism, ei puuduta see üksnes liikmesriikide valitsusi, vaid ka Euroopa institutsioone.

1.8   Liikmesriikides on tehtud mitmeid algatusi käesolevas arvamuses käsitlemist leidvas valdkonnas. Mõned neist algatustest on kirjeldatud käesoleva arvamuse lisas. Näited esitasid CCMI liikmed. Lisa näitab, et dünaamika selles valdkonnas on suur, ent annab tunnistust ka suurtest erinevustest riikide ja valdkondade vahel. Vaja on kogemuste ja heade tavade vahetamist tegevtasandil. Mis toimib ja mis mitte? Millised on kriitilised tegurid? Komitee soovitab Euroopa Komisjonil edendada ja lihtsustada kogemuste ja heade tavade vahetamist.

2.   Kus me oleme?

2.1   Kriis laastab majandust nüüd juba kolm aastat. See sai alguse finantsturgude kriisist, mille käivitas eluasemeturu stagneerumine Ameerika Ühendriikides. 2008. aasta teisel poolel jahtus finantskriisi tagajärjel kiiresti maha ka reaalmajandus. Mõiste „krediidikriis” ei hõlma kriisi kogu ulatust. Tegu ei olnud üksnes likviidsuse ja kapitali (pikaajalise) piiratud kättesaadavusega, vaid ka struktuurse ja üldise usalduskriisiga finantssektori suhtes. Käesolev omaalgatuslik arvamus ei käsitle niivõrd kriisi ennast. Selles otsitakse eelkõige vastust küsimusele, kuidas Euroopa tööstus suudaks kõige paremini kriisist väljuda.

2.2   2009. ja 2010. aastal kadus Euroopas kokku 3,25 miljonit töökohta – eelkõige tööstus- ja põllumajandussektoris. Juba enne kriisi puhkemist väljendati Euroopa Liidus muret demograafiliste muutuste pärast. Kuna inimesed, kes sündisid Teise maailmasõja järgsetel lasterikastel aastatel, jäävad praegu pensionile, siis tekib varsti suur puudus kvalifitseeritud töötajatest. Arvestades, et vanemad töötajad lahkuvad kriisi tõttu tööelust varem, siis on nende asendamise küsimus muutunud veelgi kiireloomulisemaks. Sellega seoses tekib kaks probleemi. Esimene probleem puudutab kvantiteeti: mõnes liikmesriigis ja mõnes tööstussektoris ei sisene tööturule nõudluse rahuldamiseks piisaval arvul kvalifitseeritud noori. Teine probleem puudutab kvaliteeti: tööjõu kiire asendamine mõjutab ettevõttesisest teadmiste edasiandmist.

2.3   Kõige olulisem eeldus uute töökohtade loomiseks on jätkusuutlik ja stabiilne majandusareng. Alates 2010. aasta algusest on märgata majanduse mõningast elavnemist, mitmes sektoris on tootmismahud veidi kasvanud ning pisut on suurenenud nõudlus tööjõu järele, ehkki olukord liikmesriikides erineb. Üleilmastumise mõjul muutub ühiskond kiires tempos ja muutused leiavad aset ka tööturul. Ettevõtted kasutavad erinevaid töö liike. See viib üha enam uut liiki, muu hulgas ka ebakindlate, töökohtade tekkimiseni. Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) viimasest Euroopa töötingimuste uuringust nähtub, et alaline töökoht on endiselt suurema osa töötajate jaoks tavapärane, ent samas kasvab ajutise töö osakaal (2). Kollektiivlepingutest möödahiilimiseks kasutatakse enim alltöövõttu, allhankeid ja näilist füüsilisest isikust ettevõtja staatust minimaalsetes töötingimustes. Neid võimalusi kasutatakse viimastel aastatel üha tihedamini.

3.   Kuidas me praegusse olukorda jõudsime?

3.1   Euroopa sotsiaalne mudel on sotsiaalse kapitalismi unikaalne vorm, mis on Euroopas arenenud alates Teisest maailmasõjast ja mis on edukalt seisnud vastu kapitalismi halvimatele aspektidele, säilitades samal ajal selle tugevad küljed. See mudel on olnud ELi liikmesriikidele inspiratsiooni allikaks sellise ühiskonna ülesehitamisel, mida iseloomustavad ühtekuuluvus, solidaarsus ja konkurentsivõime. Lõppkokkuvõttes peab kõnealune mudel tegema võimalikuks demokraatliku, keskkonnahoidliku, konkurentsivõimelise, solidaarse ja sotsiaalselt kaasava heaolupiirkonna loomise kõigi Euroopa kodanike jaoks.

3.2   Seda põhimõtet rõhutatakse ka Lissaboni lepingus. Lisaks Lissaboni lepingus sätestatud mitmetele majanduslikele õigustele ja eeskirjadele, mis käsitlevad ausat konkurentsi siseturul, lubab EL oma kodanikele muu hulgas, et ta:

| — | soovib võidelda sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

—

soovib võidelda sotsiaalse tõrjutusega;

| — | taotleb kindlalt oma kodanike majandusliku ja sotsiaalse heaolu edendamist; |
| --- | --- |

—

taotleb kindlalt oma kodanike majandusliku ja sotsiaalse heaolu edendamist;

| — | tagab sotsiaalsed õigused, mis on sätestatud 1961. aasta Euroopa sotsiaalhartas, 1989. aasta ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ning põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

—

tagab sotsiaalsed õigused, mis on sätestatud 1961. aasta Euroopa sotsiaalhartas, 1989. aasta ühenduse hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ning põhiõiguste hartas;

| — | taotleb hariduse ulatusliku kättesaadavuse kaudu oma kodanike võimalikult kõrget teadmiste taset; |
| --- | --- |

—

taotleb hariduse ulatusliku kättesaadavuse kaudu oma kodanike võimalikult kõrget teadmiste taset;

| — | tagab võrdsete võimaluste ning meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise tööhõive ja ametialastes küsimustes, sh võrdse palga tagamine võrdse või samaväärse töö eest ühe ja sama ettevõtte sees või ühe ja sama kollektiivlepingu raames. |
| --- | --- |

—

tagab võrdsete võimaluste ning meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise tööhõive ja ametialastes küsimustes, sh võrdse palga tagamine võrdse või samaväärse töö eest ühe ja sama ettevõtte sees või ühe ja sama kollektiivlepingu raames.

3.3   Tegelikkuses ei ole pilt nii roosiline. Töökohti tekib küll juurde, ent nende puhul on paljuski tegu ajutiste, madala sissetulekuga töökohtadega, mis pakuvad töötajatele piiratud sotsiaalset kindlust ja mis tagavad neile üksnes vähese õiguskaitse. Iseenesest on mõistetav, et tööandjad ei paku töötajatele kohe alalisi lepinguid ajal, mil majandus aeglaselt hakkab kriisist üle saama. Sellised ajutised töökohad võiksid olla isegi teretulnud täienduseks tööturu pakkumisele ja aidata samal ajal vähendada sotsiaalset tõrjutust, pakkudes tööd elanikkonnarühmadele, kellel oleks teisiti raske tööd leida. Ent see ei tohi viia ärakasutamiseni – kui majanduse elavnemine jätkub ja selgub, et tegu on stabiilsete töökohtadega, siis tuleb need töökohad viia ka sellise lepingu alusele, mis tagab mõistliku sissetuleku taseme, sotsiaalse kindlustatuse ja õiguskaitse.

3.4   Palju murettekitavam on, et ka korralike töötingimustega alalised töökohad muudetakse ebakindlateks töökohtadeks, mis põhinevad madala sotsiaalse kindlustuste ja vähese õiguskaitsega ajutistel lepingutel. See ei ole nii mitte üksnes erasektoris, vaid ka avalikus sektoris. See on vastuolus Lissaboni lepingus kodanikele sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta antud lubadustega. Mitte iga ajutine töö ei ole alati ebakindel – kõrge kvalifikatsiooniga füüsilisest isikust ettevõtjad tulevad tööturul suurepäraselt toime selliste lepingute alusel töötades. Ent ajutine töö on oma olemuselt ebakindel, kui tegu on vähest väljaõpet vajava või lihttööga tootmis- ja teenindussektoris (3).

3.5   Paljudes valdkondades on Euroopa endiselt maailmas esikohal – jõukuse, sotsiaalkaitse ja konkurentsivõime mõttes –, kuid meie edu meie enda mineviku ja teiste riikide majandustega võrreldes on vähenenud. OECD 2008. aasta uuringu (4) kohaselt levib vaesus, sissetulekute erinevused suurenevad ja avalike teenuste kulutusi vähendatakse.

3.6   2003. aastal lisas Eurostat sotsiaalsete näitajate Euroopa loetelusse mõiste „töötav vaene”. 2008. aastal oli ELi 27 liikmesriigis „töötavate vaeste” osakaal 8,6 %. Seda on põhjustanud muu hulgas asjaolu, et püsivate ja inimväärsete töökohtade arv väheneb, samal ajal kui ajutiste ja ebakindlate töökohtade osakaal suureneb. See tekitab kodanike hulgas üha suurenevat umbusaldust. Umbusaldusel põhinevas ja sotsiaalsete konfliktide läbi lõhestatud ühiskonnas ei ole ruumi jätkusuutlikule ja stabiilsele majanduse kasvule.

3.7   Materiaalne ebavõrdsus on viimaste aastakümnete jooksul tublisti kasvanud. Ühes oma viimastest raamatutest (5) toob Tony Judt selle kohta paar märkimisväärset näidet. Ühendkuningriigis valitseb praegu suurem ebavõrdsus kui iial pärast 1920. aastaid: seal on rohkem vaesuses elavaid lapsi kui üheski muus ELi riigis, suurem osa uusi töökohti on kas väga hästi või väga halvasti tasustatavad ning alates 1973. aastast on sissetulekute jaotuse ebavõrdsus suurenenud rohkem kui kusagil mujal. Ameerika Ühendriikides sai General Motorsi juht 1968. aastal 66 korda suuremat palka kui oli tema töötajate keskmine sissetulek, samas teenis tema kolleeg Wal-Martis 2009. aastal oma töötajate keskmise palgaga võrreldes 900 korda rohkem. Eelnev näide on ekstreemsete killast, ent suurusjärk jääb samaks. 1965. aasta teenisid suurte ettevõtete direktorid Ameerika Ühendriikides oma ettevõtte 24 keskmist palka, 2007. aastal oli näitaja tõusnud 275 keskmise palgani (6).

3.8   Kasvava ebavõrdsuse ühiskondlikud kulud on suured. Richard Wilkinsoni ja Kate Picketi (7) uuringust nähtub, et võrreldes materiaalselt suhteliselt võrdsete ühiskondadega on suhteliselt suure materiaalse ebavõrdsusega ühiskondade näitajad halvemad peaaegu kõigis muudes igapäevaelu aspektides. Inimeste tervis on halvem, nende eluiga on lühem, kuritegevust on rohkem ja – mis on kõige suurem probleem – hävib inimeste usaldus teineteise ja ühiskonna vastu. Selle tulemusel pöörduvad inimesed lõpuks valitsuse vastu nii liikmesriigi kui ka Euroopa tasandi vastu, nagu nähtub üha kasvavast euroskeptitsismist üha enamates riikides. See õõnestab ühiskondlike osapoolte usaldust üksteise vastu, ning ka sotsiaalpartnerite vahelist usaldust.

4.   Kuhu me tahame jõuda?

4.1   Majanduslike muutuste tempo üha kiireneb ja meie ees seisvaid demograafilisi probleeme arvestades on vaja kiireid ja radikaalseid meetmeid. Ühiskond ei saa kunagi „valmis” – see areneb pidevalt ning tööturg peab kohanema nende muutustega. Ent tööturu ümberkujundamise juures ei ole olulised mitte üksnes majanduslikud huvid, tähtsad on ka ühiskonna huvid. Ülesanne on seega tööturu kujundamine selliselt, et sellest võidaks kogu ühiskond.

4.2   Kõik asjaomased institutsioonid näivad olevat üksmeelel selles, millises suunas peaks tööturg arenema. Euroopa Liidu Nõukogu on esitanud tööhõivepoliitika suunised, (8) milles pööratakse suurt tähelepanu tööturu sotsiaalsetele aspektidele. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu osutas ettevõttesisese paindlikkuse kasulikkusele, selle asemel et soosida teatavat paindlikkust „väljaspool”. Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni, kutsudes ELi üles töötama välja keskkonnahoidlike töökohtade strateegia. See ei ole hea mitte üksnes jätkusuutliku tuleviku seisukohast, vaid sunnib Euroopat olema ka innovaatiline (9). Ka komitee on koostanud kõnealusel teemal mitmeid arvamusi (10). Ka Euroopa Parlament võttis suure häälteenamusega vastu resolutsiooni ebatüüpiliste töölepingute kohta, milles ollakse alaliste töökohtade poolt ja alaliste töökohtade muutmise vastu ebakindlateks töökohtadeks (11).

4.3   Euroopa Komisjon kinnitas Euroopa 2020. aasta strateegia raames juhtalgatused, mis sisaldavad konkreetseid ettepanekuid antud valdkonnas. Juhtalgatuses „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” tehakse katse luua enam kvaliteetseid ja suure tootlikkusega töökohti. Juhtalgatustes „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” avaldatakse poolehoidu ühtsele töölepingule. Selle uue lepinguvormiga soovib komisjon hoida ära tööturu lõhestumist, andes uutele tulijatele mõistliku pikkusega katseaja lõppedes võimaluse hakata kasutama sotsiaalseid õigusi, võimaldades neile juurdepääsu süsteemidele, mis põhinevad sotsiaalpartnerite kollektiivlepingutel või õigusaktidel.

4.4   Ka Euroopa sotsiaalpartnerid on suures osas ühel meelel poliitika suhtes, mida tuleks järgida. 2007. aastal (12) ja 2010. aastal (13) avaldasid BUSINESSEUROPE, Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliit (UEAPME) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP) aruanded, milles esitati nii majanduslikke kui ka sotsiaalseid huve sisaldavad tööturupoliitika soovitused.

4.5   2010. aasta septembris Oslos toimunud konverentsil rõhutasid IMF ja ILO, et väga suure tööpuuduse vähendamine on ülimalt tähtis mitte üksnes majanduslikest kaalutlustest lähtudes, vaid see on ka sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides. IMF on seisukohal, et me peame vältima sellise olukorra kordumist, mille puhul on taas oht, et tööturult kaob terve põlvkond. Alates 1999. aastast on olemas ILO inimväärse töö tagamise suunised, mille eesmärk on võimaldada inimestele tööd vabadel, õiglastel, turvalistel ja inimväärsetel tingimustel. 2009. aasta juunis kiitis ILO heaks ülemaailmse töökohtade pakti, mis on majanduse elavdamisele ja töökohtade säilitamisele suunatud uus algatus. Oma kõige uuemas tööhõivet käsitlevas väljaandes (14) nõudis OECD poliitikat, mis keskendub massilise pikaajalise tööpuuduse vältimisele.

4.6   Aluspõhimõte on muidugi see, et Euroopa peab jääma maailma muude piirkondadega võrreldes konkurentsivõimeliseks. See on võimalik ainult haridusele, teadmistele, innovatsioonile, kvaliteedile, tõhususele ja tootlikkusele tuginedes. EL lihtsalt ei saa konkureerida tööjõukulude osas selliste riikidega nagu Hiina, India ja Brasiilia. See oleks võimalik üksnes siis kui EL halvendaks olulisel määral töötingimusi – ning see on vastuolus ELi eesmärgiga olla konkurentsivõimeline teadmistepõhine majandus rohkemate ja paremate töökohtade ja suurema sotsiaalse ühtekuuluvusega. Lisaks täiendavatele jõupingutustele teadus- ja arendustegevuse valdkonnas saab EL aga stimuleerida ja toetada investeeringuid koolitustesse. Sellisel juhul jääks üldhariduse pakkumine riikliku haridussüsteemi pärusmaaks, samas aga kutseõppe eest vastutaksid sotsiaalpartnerid ja valitsus.

4.7   Kutseõppe tähtust tihti alahinnatakse. Need koolitused piirduvad tihti noorte töötajatega ja nende töötajatega, kes juba on suhteliselt hea kvalifikatsiooniga. ELi 27 liikmesriigis on kutseõppeprogrammides osalevatest töötajatest kõrgema kvalifikatsiooniga 57,6 %, madalama kvalifikatsiooniga osalejaid on 28,4 %. Äärmuslikud näited on siinkohal Rootsi (vastavalt 91 ja 57,6 %) ja Rumeenia (vastavalt 14 ja 3,9 %) (15). Koolitus peaks olema suunatud eelkõige halvema väljaõppega inimestele, eakamatele, naistele ja sisserändajatele, nii et ka nendel rühmadel tekiksid taas ja säiliksid väljavaated tööturul püsimiseks. Tõhus meede selle edendamiseks on üksiktöötajatele koolituseelarvete eraldamine, mis on pöördvõrdelised nende senise koolituse tasemega. Tööpuudus tabab eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja aegunud oskustega töötajaid, kes on tegevad traditsioonilistes, kadumisele määratud valdkondades. Ilma täiendavate pingutusteta koolituse vallas ei ole võimalik anda neile võimalust töökoha leidmiseks majanduse teistes, nüüdisaegsetes sektorites. Kui me ei hoolitse selle eest, et neil inimestel avaneks võimalus tööturule tagasi pöördumiseks, siis tabab meid varsti kvalifitseeritud töötajate puudus tööturu kõigil tasanditel.

4.8   Piisavalt ei pöörata tähelepanu eakate töötajate olukorrale. Kuna paljudes ELi liikmesriikides on pensioniiga tõstetud, siis kaotavad paljud vanemad inimesed oma koha tööturul veel enne praegusesse pensioniikka jõudmist. Seda kas põhjusel, et nad ei suuda pidada sammu tootmisprotsessis toimuvate kiirete muutustega, või siis seepärast, et vahetustega töö on kõrgemas eas probleemne. Selleks, et hoida need vanemad töötajad töökohal hea tervise juures, on vaja eaga arvestavat personalipoliitikat. Paljudele nendele probleemidele on võimalik leida lahendus spetsiifiliste, suunatud kursustega. Ent Eurostati andmetest (16) nähtub ka seda, et vanemad töötajad osalevad kutseõppes palju vähem kui noored töötajad. (20,9 % osalenutest on vanuses 55 kuni 64 aastat ja 44,2 % on vanuses 25 kuni 43 aastat).

4.9   Koolitus ja täiendõpe on mõttekad üksnes siis, kui programmid on tõhusad ja nendes osalevad töötajad omandavad nende käigus tõesti pädevusi, mida on vaja kohanemiseks kiirelt muutuva tööturuga. See tähendab, et enamasti peab klassikalist teoreetilist koolitust, millel pole sidet töökohaga, täiendama eelkõige ettevõtetes toimuvate praktikatega. Tegelikkuses on selliseid koolitusi veel liiga palju. Viimastel aastatel on eri liikmesriikides saadud kogemusi uute, tõhusate praktikale suunatud koolitusmeetoditega töökohal. Cedefop viis hiljuti läbi uuringu, milles käsitleti töökohal õppimise mõjusid (17). Selliste koolituskavade laiendamine ja toetamine väärib tugevat toetust.

4.10   Töötajad ei õpi mitte üksnes ametlike koolituskavade raames, nad omandavad informaalseid, ent väärtuslikke teadmisi ja kogemusi oma töökohustuste täitmisel. Sel viisil omandatud pädevusi tunnustatakse liialt vähe, kuna need ei ole sertifitseeritud ja töötajatele ei väljastata ametlikku, tunnustatud diplomit. See piirab töötajate liikuvust. Seni kuni nad töötavad oma vanal töökohal, ei ole see probleem, ent nende võimalused töökoha vahetamiseks on piiratud, kuna nad ei saa oma informaalseid oskusi kasutada uue töö leidmiseks. Omandatud pädevuste tunnustamise süsteeme on juba palju uuritud, muu hulgas on seda teinud OECD (18) ja Cedefop (19). Suures osas liikmesriikidest töötatakse välja süsteemi, mis võimaldaks hinnata ja tunnustada informaalse ja mitteformaalse õppe tulemusi, ent seni on üksnes piiratud arv liikmesriike jõudnud konkreetsete tulemusteni (20). See algatus väärib enam tunnustust ja toetust.

4.11   Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi algatusel on välja töötatud mitmeid vahendeid, et edendada Euroopa tasandil elukestva õppe raames haridus- ja koolitussüsteemi kvalifikatsioonide ja kvaliteedi läbipaistvust (21). Neid vahendeid rakendatakse praegu eelkõige hariduse valdkonnas, et suurendada õppurite liikuvust ja tööalast konkurentsivõimet Euroopas. Komitee rõhutab nende vahendite tähtsust ja palub komisjonil uurida, kuidas oleks võimalik neid kasutada ka töötajate liikuvuse ja tööalase konkurentsivõime suurendamiseks Euroopa Liidus.

4.12   Tööandja, kes investeerib töötajasse korraldades koolitusi töö ajal ja tasudes kõik koolitustega seotud kulud, võib töötajatelt nõuda õppimist nende töövälisel ajal, kui lisaks koolitustele on vajalik ka iseseisev töö õppematerjalidega. Kiiresti muutuvas maailmas on parimaks tulevikuettevalmistuseks koolitusprogramm, milles ei keskenduta ainult konkreetse ülesande täitmisele, vaid mis annab inimestele ka üldisemad oskused ettevõttes või mujal tööturul töötamiseks. Selline programm oleks kasulik nii tööandjatele kui ka töötajatele: tööandjad saavad kvalifitseeritud, pühendunud töötajad ja töötajad parandavad oma seisundit tööturul. Sellele protsessile tuleb anda kiiresti uus hoog, sest hiljutiste andmete kohaselt on elukestva õppe protsess juba mitu aastat paigal tammunud (22).

5.   Kuidas eesmärke saavutada?

5.1   Investeerimiseks, näiteks uude arengusse investeerimiseks, vajavad ettevõtted kindlustunnet. Saksamaal toimus uute taastuvenergia tehnoloogiate areng palju kiiremini kui mujal Euroopas, sest Saksamaa valitsus lõi mitmeaastase toetusprogrammi, mis andis sektori ettevõtetele kindluse, et tegu on struktuuriliste arengutega, mida valitsus toetab ja stimuleerib mitme aasta jooksul. Sellise poliitika tulemusel on Saksamaast saanud selles valdkonnas teerajaja ja kümne aasta jooksul on kõnealuses sektoris töökohtade arv kasvanud vähem kui 70 000 töökohalt peaaegu 300 000 töökohale.

5.2   Mitte ainult ettevõtted ei vaja kindlustunnet – ka töötajad vajavad kindlustunnet sissetulekute, sotsiaalkaitse ja koolituse valdkonnas. Need põhimõtted esindavad Euroopa sotsiaalset mudelit, nii nagu see kujundati Euroopas välja pärast Teist maailmasõda. Hästi koolitatud töötajatel on kindlustunne sissetuleku osas, sest nende kvalifikatsioon annab neile juurdepääsu tööturule ja kindluse korraliku töökoha leidmiseks. Töötajad, kes ei ole töötud enda süül, vajavad sotsiaalkaitset, mis võimaldaks neil läbida koolituse, ümber- või täiendõppe, et aidata neil mujal tööd leida. Samuti on töötajatel vaja kindlustunnet selle suhtes, et neile on kättesaadavad koolitusprogrammid, mis võimaldavad neil töö ja sissetuleku vallas oma isiklikke eesmärke saavutada. Ainus võimalus Euroopa sotsiaalse mudeli säilitamiseks ülemaailmsel turul on motiveeritud, kvalifitseeritud, vastutustundlik ja paindlik aktiivne rahvastik. Hind, mida selle eest tuleb maksta on see, et töötaval rahvastikul on kindlustunne Euroopa sotsiaalse mudeli põhiväärtuste osas.

5.3   Muidugi ei kasuta töötajad kunagi kõiki neid kolme aspekti üheaegselt. Lisaks tasub selline kindlustunne ennast teatud aja jooksul alati ise ära. Kui tööturul valitseb parem tasakaal nõudluse ja pakkumise vahel, kuna on piisavalt programme inimeste välja-, ümber- ja täiendõppeks, siis väheneb pikaajaline tööpuudus.

5.4   Sotsiaalpartnerite vahel kokkulepitud turvaline paindlikkus võib olla oluline vahend tööturu selles osas, kus nõudlus paindliku töö järele on loogiline, mõistetav ja õigustatud (23). Uute tööliikide sisseviimine on edukam kui sotsiaalpartnerid sõlmivad nende kohta kollektiivlepingud, pidades eelnevalt põhjalikke läbirääkimisi. See saab toimuda üksnes usaldusel põhinevas õhkkonnas. Mitte ainult ühiskond, vaid ka töötajad ise on oluliselt muutunud. Tänapäeval ei otsi kõik inimesed endale töökohta kogu eluks. Töötajad soovivad eelkõige kindlustunnet selle suhtes, et kogu nende tööelu jooksul leidub neile sobiv töö. Mitte ajutiste ja ebakindlate töökohtade kujul, vaid vormis, mis pakub neile enam kindlustunnet, nagu on kirjeldatud punktis 5.2. Suurte ettevõtete siseselt on seda võimalik edukalt saavutada paindlikkuse kaudu, kuid mitte ettevõtte ümber paindlike tingimuste loomise kaudu, vaid kasutades alalisi töötajaid paindlikult ettevõtte enda sees. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu arutas seda võimalust juulis 2010. Selline turvalise paindlikkuse vorm sobib paremini teadmistepõhise majandusega, milleks EL soovib saada. Sotsiaalpartnerite vahelised kollektiivlepingud on parim meetod sellisele paindlikkusele kuju andmiseks.

5.5   Sellele vaatamata vajavad ettevõtted suure koormusega perioodidel alati ajutisi töötajaid. Lisaks ei sobi see sisemise paindlikkuse mudel väga hästi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on Euroopa majanduse jaoks olulised, seal on enamik töökohtadest. Seepärast tuleb otsida tõhusat meetodit, mis vähendaks vahet hea sotsiaalkaitse ja tugeva õigusliku positsiooniga alalise töölepinguga töötajate ning ajutise lepinguga töötajate vahel, kel on minimaalne sotsiaalkaitse ja kelle õiguslik positsioon on nõrk. Ka nendele töötajatele tuleb tagada õigus sellistele hüvedele nagu töötasu edasimaksmine haigusperioodil, pensioniõiguse kogumine, töötuhüvitised, tasuline puhkus ja vanemapuhkus. Näiteks võiks avada neile võimaluse osaleda teatud tingimustel ja taskukohaste tariifide alusel korras, mis on sätestatud sektori tasandil kollektiivkokkulepete kaudu või õigusaktidega riigi tasandil, nii nagu Austrias, kus selline süsteem on nüüdseks rakendust leidnud. Ka siin on vastutus jagatud sotsiaalpartnerite ja valitsuse vahel.

5.6   Tulevikus on personalijuhtimisel täita oluline kahetine roll. Esmajärjekorras on sellel oluline roll sisulise vormi andmises koolitusprogrammidele, mille abil töötajad saavad oma tööalast kvalifikatsiooni säilitada. Ent oluline ülesanne on ka sotsiaalpartnerite vahelise mõranenud usalduse taastamine, nii et nad võiksid üheskoos ja teineteisega aru pidades otsida lahendusi tööturul valitsevatele probleemidele. Kui osapooled jõuavad taastatud usalduse alusel lahenduste leidmiseni, võib see viia tööturuni, millel tööandjad saavutavad soovitud paindlikkuse ja töötajatel on kindlustunne, mida nad vajavad.

5.6.1   Parem personalijuhtimine on sotsiaalpartnerite vastastikuse usalduse taastamisel ning tööturu uues jätkusuutlikus käsitluses otsustava tähtsusega. Personalijuhtimine peab tuginema:

| — | elukutsete ja töökohtade arengu prognoosimisel ja hoolitsemisel selle eest, et see ei oleks liialt koormav; |
| --- | --- |

—

elukutsete ja töökohtade arengu prognoosimisel ja hoolitsemisel selle eest, et see ei oleks liialt koormav;

| — | töötajate julgustamisel võtta initsiatiivi ja kanda vastutust isiklike ja kollektiivsete tulemuste parandamiseks; |
| --- | --- |

—

töötajate julgustamisel võtta initsiatiivi ja kanda vastutust isiklike ja kollektiivsete tulemuste parandamiseks;

| — | mõnede (ettevalmistavate) põhikoolitusharude ülevaatamisel, mis ei vasta või vastavad vähe kohaliku tööturu vajadustele; |
| --- | --- |

—

mõnede (ettevalmistavate) põhikoolitusharude ülevaatamisel, mis ei vasta või vastavad vähe kohaliku tööturu vajadustele;

| — | noorte ametialase suunamise parandamisel, kaasates sellesse rohkem valdkonna spetsialiste ja eksperte; |
| --- | --- |

—

noorte ametialase suunamise parandamisel, kaasates sellesse rohkem valdkonna spetsialiste ja eksperte;

| — | erilise tähelepanu pööramisel oskusteabele ning traditsioonilisele kohalikule ja piirkonna tähisega toodangule, mille suhteline haruldus muudab nad ka ainulaadseks kultuuripärandiks. |
| --- | --- |

—

erilise tähelepanu pööramisel oskusteabele ning traditsioonilisele kohalikule ja piirkonna tähisega toodangule, mille suhteline haruldus muudab nad ka ainulaadseks kultuuripärandiks.

5.6.2   Stabiilsema ja elujõulisema tööturu poole pürgimine peab olema osa mahukamast strateegiast, mis hõlmab ka muid sektoreid, näiteks üldhuviteenuseid ja vabu elukutseid.

5.7   Üldjoontes määrab tööturu arendamise suuna küll Brüssel, kuid seda on võimalik rakendada ainult liikmesriikides. Selleks näib kõige paremini sobivat just piirkondade tasand. Piirkondade jaoks on teadmistepõhise majanduse arendamisel kesksel kohal loova aktiivse rahvastiku kujundamine ja säilitamine. EL saab sellist arengut stimuleerida rahalise toetusega Euroopa struktuurifondidest ning parimate tavade kogumisega ja nende kättesaadavaks tegemisega andmebaasi kujul. CCMI liikmed on kogunud kokku sellised parimad tavad ja need on lisatud käesoleva arvamuse lisasse (24). Komitee palub komisjonil neid näiteid levitada ja soovitada nii Euroopa Liidu kui liikmesriikide asjaomastes institutsioonides.

5.8   Euroopas on näiteid rikka tööstusliku minevikuga piirkondadest, kus traditsiooniline tööstus ja seega piirkonna tööhõive ja jõukuse alus on lühikese aja jooksul peaaegu täiesti kadunud, näiteks Lille’i ümbruse piirkond Põhja-Prantsusmaal ja Ruhri piirkond Saksamaal. Meeleheitlikult mineviku külge klammerdumise asemel on nende piirkondade sidusrühmad kaalunud, millised võimalused on neil tulevikus olemas ja on neist oma tegevuses ka lähtunud. Tulemuseks on see, et nii Lille’i ümbruse kui ka Ruhri piirkond on saanud uut lootust ja mõlemad piirkonnad on õitsele puhkenud, tuginedes mitmetele uuendustele, eelkõige jätkusuutlikule ja teadmistepõhisele majandustegevustele. Sest just seal peitub Euroopa majanduse jõud, just neis valdkondades on Euroopal parim perspektiiv ja ta peab siin leidma võimalusi oma positsiooni tugevdamiseks. Nii Lille'i linn kui ka Ruhri piirkond on olnud isegi Euroopa kultuuripealinnad. Sellel tasandil peavad valitsused ja sotsiaalpartnerid kujundama algatusi, mis viivad lõpuks Euroopa sotsiaalse mudeli saavutamiseni, nagu see on sõnastatud komitee varasemas arvamuses (25).

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF), Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), Europass, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAF).

1

(2)  „Changes over time – First findings from the fifth European Working conditions survey”

2

(3)  Ebakindla töö määratlus: ajutisel lepingul põhinev töösuhe, mille tööandja võib mis tahes hetkel ühepoolselt lõpetada, ilma et talle kaasneksid mingid kohustused.

3

(4)  „Growing unequal? Income distribution and poverty in OECD countries”.

4

(5)  „Ill Fares the Land: a Treatise on Our Present Discontents” (2010).

5

(6)  www.finfacts.ie/irishfinancenews/article_1020265.shtml

6

(7)  „The Spirit Level: Why more equal societies almost always do better” (2009).

7

(8)  Institutsioonidevaheline dokument 2010/0115.

8

(9)  P7_TA(2010)0299

9

(10)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 70 komitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta” (ELT C 107, 6.4.2011, lk 77–77).

10

(11)  2009/2220(INI).

11

(12)  „Key challenges facing European Labour Markets: A joint analysis of European social partners” (Euroopa Tööturu ees seisvad peamised probleemid: Euroopa sotsiaalpartnerite koondanalüüs)

12

„Key challenges facing European Labour Markets: A joint analysis of European social partners”

(13)  „Framework agreement on inclusive labour markets.” (Kaasava tööturu raamleping)

13

„Framework agreement on inclusive labour markets.”

(14)  „OECD Employment Outlook 2010: Moving beyond the Jobs Crisis”.

14

(15)  Eurostat Adult Education Survey

15

(16)  Vt joonealune märkus nr 1.

16

(17)  http://www.cedefop.europa.eu/ success stories on workplace learning

17

(18)  http://www.oecd.org/dataoecd/9/16/41851819.pdf

18

(19)  http://www.cedefop.europa.eu/EN/publications/5059.aspx

19

(20)  Näiteks Prantsusmaal on kasutusel Certificate of competences (CCE) ja Madalmaades Ervaringscertificaat.

20

Certificate of competences

Ervaringscertificaat

(21)  Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF), Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem (ECVET), Europass, Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistik kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas (EQAF).

21

(22)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&language=en&pcode=tsiem080&tableSelection=1&footnotes=yes&labeling=labels&plugin=1

22

(23)  Vt komitee arvamus teemal „Paindlikkuse ja turvalisuse kasutamine globaalse arenguga seotud ümberkorraldustes” (ELT C 318, 23.12.2009, lk 1–5).

23

(24)  Vaata joonealune märkus 1.

24

(25)  ELT C 309, 16.12.2006, lk 119.

25

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Majanduskriis, haridus ja tööturg” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/08

Raportöör: Mário SOARES

20. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Majanduskriis, haridus ja tööturg”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 27. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Soovitused

Liikmesriike kutsutakse üles:

| — | tagama, et meetmed majanduskriisi ja riigivõlaga toimetulekuks ei ohustaks avalikke investeeringuid haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

—

tagama, et meetmed majanduskriisi ja riigivõlaga toimetulekuks ei ohustaks avalikke investeeringuid haridusse ja koolitusse;

| — | pöörama oma eelarvealaste keskpikkade eesmärkide hindamisel erilist tähelepanu investeeringutele haridusse, teadusesse ja kutseõppesse, et tagada jätkuvad ja suuremad investeeringud kõnealustesse sektoristesse; |
| --- | --- |

—

pöörama oma eelarvealaste keskpikkade eesmärkide hindamisel erilist tähelepanu investeeringutele haridusse, teadusesse ja kutseõppesse, et tagada jätkuvad ja suuremad investeeringud kõnealustesse sektoristesse;

| — | rõhutama vajadust parandada emakeeleõpet ning edendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika õpet; |
| --- | --- |

—

rõhutama vajadust parandada emakeeleõpet ning edendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika õpet;

| — | parandama varast koolitus- ja kutsealast nõustamist, võttes arvesse tööturu vajadusi; |
| --- | --- |

—

parandama varast koolitus- ja kutsealast nõustamist, võttes arvesse tööturu vajadusi;

| — | edendama ettevõtlust kõigil haridustasanditel; |
| --- | --- |

—

edendama ettevõtlust kõigil haridustasanditel;

| — | toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tõhusat kasutamist ja riiklike kvalifikatsioonisüsteemide arendamist; |
| --- | --- |

—

toetama Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku tõhusat kasutamist ja riiklike kvalifikatsioonisüsteemide arendamist;

| — | looma täiendavad koolitusvõimalused koolist väljalangenutele ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele, jätmata kõrvale digitaaloskusi; |
| --- | --- |

—

looma täiendavad koolitusvõimalused koolist väljalangenutele ja madala kvalifikatsiooniga töötajatele, jätmata kõrvale digitaaloskusi;

| — | arvestama inimeste õigusega kvaliteetsele sertifitseeritud tööalasele koolitusele, sõltumata nende kvalifikatsioonist või lepingutüübist; |
| --- | --- |

—

arvestama inimeste õigusega kvaliteetsele sertifitseeritud tööalasele koolitusele, sõltumata nende kvalifikatsioonist või lepingutüübist;

| — | tunnustama, kinnitama ja sertifitseerima inimeste tööelu jooksul erinevates õpikeskkondades (nii formaalsetes kui mitteformaalsetes) omandatud oskusi; |
| --- | --- |

—

tunnustama, kinnitama ja sertifitseerima inimeste tööelu jooksul erinevates õpikeskkondades (nii formaalsetes kui mitteformaalsetes) omandatud oskusi;

| — | kasutama Euroopa fonde (eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi), et toetada haridust ja koolitust; |
| --- | --- |

—

kasutama Euroopa fonde (eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi), et toetada haridust ja koolitust;

| — | edendama kutsealase ümberõppe kavasid ning julgustama ettevõtteid kasutama neid meetmeid stabiilsete töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

—

edendama kutsealase ümberõppe kavasid ning julgustama ettevõtteid kasutama neid meetmeid stabiilsete töökohtade loomiseks;

| — | väärtustama õpetaja elukutset, edendades lugupidamist hariduse vastu ja õpetajate täienduskoolitust ning parandades õpetajate töö- ja palgatingimusi. |
| --- | --- |

—

väärtustama õpetaja elukutset, edendades lugupidamist hariduse vastu ja õpetajate täienduskoolitust ning parandades õpetajate töö- ja palgatingimusi.

2.   Sissejuhatus

2.1   2008. aastal puhkenud finantskriis vallandas raskeima majanduskriisi alates 1930-ndatest aastatest ning ülemaailmse SKP suurima languse pärast Teist maailmasõda. Selle tagajärjel on Euroopa sattunud sügavasse majanduslikku ja sotsiaalsesse kriisi, mis tõi kaasa tuhandete ettevõtete, eelkõige VKEde tegevuse lõpetamise, tööpuuduse suurenemise, palkade vähenemise, eelarvekärped sotsiaalkindlustussüsteemides, kõrgemad tarbimismaksud, tarbekaupade kallinemise, süveneva vaesuse ning sotsiaalse tõrjutuse.

2.2   Käesoleva arvamuse eesmärk ei ole mitte analüüsida kriisi põhjuseid, vaid pigem tuua esile selle põhjustatud ja jätkuvalt põhjustatavaid kahjulikke mõjusid ühiskonnale ning samuti soovitada mõningaid strateegiaid, mida oleks tarvis rakendada kõnealuse mõju vähendamiseks ja sellega toimetulekuks.

2.3   Arvamuses käsitletakse hariduse ja koolituse olulisust, sest need on kriisiga toimetuleku põhivahendid, samuti seoseid hariduse/koolituse ja töömaailma vahel, noorte integreerimist tööturule, ettevõtete vajadusi ja ülesandeid seoses oma töötajate koolitamisega ning inimväärsete kvaliteetsete töökohtade edendamist.

2.4   Lisaks lähtutakse arvamuses seisukohast, et Euroopa sotsiaalmudeli säilitamine nõuab ühiskonnalt kollektiivseid jõupingutusi, milles näidataks üles loovust ja solidaarsust.

3.   Üldised märkused

3.1   Kõnealuse temaatika analüüsimisel on väga olulised Euroopa Komisjoni neli praegust algatust:

| — | „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, (1) mille prioriteedid on saavutada 2020. aastaks 75 % tööhõivemäär 20–64-aastaste vanuserühmas, paremini toimivad tööturud, paremate oskustega töötajad, töökohtade parem kvaliteet ja paremad töötingimused ning tõhusamad meetmed töökohtade loomise edendamiseks ja tööjõunõudluse suurendamiseks (2); |
| --- | --- |

—

„Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, (1) mille prioriteedid on saavutada 2020. aastaks 75 % tööhõivemäär 20–64-aastaste vanuserühmas, paremini toimivad tööturud, paremate oskustega töötajad, töökohtade parem kvaliteet ja paremad töötingimused ning tõhusamad meetmed töökohtade loomise edendamiseks ja tööjõunõudluse suurendamiseks (2);

| — | algatus „Noorte liikuvus”, (3) mis loodi noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv (4); |
| --- | --- |

—

algatus „Noorte liikuvus”, (3) mis loodi noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv (4);

| — | teatis „Kooli poolelijätmise vähendamine: oluline panus Euroopa 2020. aasta tegevuskavasse”, (5) milles hinnatakse kooli poolelijätmise mõju inimestele, ühiskonnale ja majandusele, võetakse kokku kooli poolelijätmise põhjused ning kirjeldatakse praeguseid ja tulevasi Euroopa meetmeid kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

—

teatis „Kooli poolelijätmise vähendamine: oluline panus Euroopa 2020. aasta tegevuskavasse”, (5) milles hinnatakse kooli poolelijätmise mõju inimestele, ühiskonnale ja majandusele, võetakse kokku kooli poolelijätmise põhjused ning kirjeldatakse praeguseid ja tulevasi Euroopa meetmeid kõnealuses valdkonnas;

| — | Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mille eesmärk on lihtsustada riiklike haridussüsteemide võrdlemist, võimaldamaks aktiivsemat liikuvust õppimise eesmärgil ning teadmiste, oskuste ja võimete tunnustamist Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

Euroopa kvalifikatsiooniraamistik, mille eesmärk on lihtsustada riiklike haridussüsteemide võrdlemist, võimaldamaks aktiivsemat liikuvust õppimise eesmärgil ning teadmiste, oskuste ja võimete tunnustamist Euroopa tasandil.

Kõigis nimetatud dokumentides kutsutakse üles tihedamale koostööle haridus- ja koolitusvaldkonna ning tööturu vahel ning selle seisukohaga nõustub ka komitee.

3.1.1   Samuti võtab komitee teadmiseks selle, et komisjon kavatseb 2012. aastal algatada ülevaate oskuste kohta Euroopa Liidus eesmärgiga tagada suurem läbipaistvus töökohataotlejate, töötajate ja ka ettevõtete ja/või ametiasutuste jaoks. Kõnealune ülevaade on tulevikus kättesaadav internetis ning see sisaldab ajakohastatud prognoose oskuste pakkumise ja nõudluse kohta kuni 2020. aastani. Prognoosid põhinevad tööturu arengu prognoosidega tegelevate riiklike ametite koostööl.

3.1.2   Samuti tuleb rõhutada Euroopa sektoriliste nõuandekogude olulisust foorumina, mille raames sotsiaalpartnerid saavad analüüsida töötajate oskusi ja tööturu vajadusi, et kiiremini jagada teavet ja häid tavasid, mida varem pakkusid riikide nõukogud või järelevalvekeskused (6).

3.2   Majanduskriis ja tööturg

3.2.1   Finants- ja majanduskriis avaldab praegu katastroofilist mõju tööturule. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmete kohaselt ulatus töötute arv maailmas 2010. aastal 250 miljonini, mis tähendab, et töötuse määr on nimetatud aastal tõusnud 5,7 %-lt 6,2 %-le. Lisaks kaasnes paljudes riikides töötusega ka töökohtade kvaliteedi ja kindluse kahanemine.

3.2.2   Eurostati andmetel oli üldine töötuse määr 2011. aasta jaanuaris eurotsoonis 9,9 % ning 27-liikmelises ELis 9,5 %. Eurotsoonis puudutas see 15 775 miljonit inimest ning 27-liikmelises ELis 23 048 miljonit inimest, kellest peaaegu viis miljonit on pikaajaliselt töötud.

3.2.3   Ajavahemikus 2008. aasta lõpust kuni 2011. aasta veebruarini tõusis töötuse määr 27-liikmelises ELis 7,7 %-lt 9,5 %-le (meeste hulgas 6 %-lt 9,5 %-le, naiste hulgas 7,5 %-lt 9,6 %-le ning noorte hulgas 19,7 %-lt 20,4 %-le).

3.2.4   Siiski ei kajasta kõnealused arvud tohutuid erinevusi liikmesriikide vahel (alates 4,3 % Madalmaades kuni 20,5 % Hispaanias), samuti ei paku nad erilist teavet teatud mõjutatud rühmade kohta (sisserändajad ja vanemaealised töötajad).

3.2.5   15–24-aastaste noorte hulgas on töötuse määr 20,4 % ning see on 2008. aasta esimese nelja kuu ja 2009. aasta esimese kvartali vahel kasvanud 4 protsendipunkti võrra. Lisaks sellele suurenes kõnealuses vanuserühmas pikaajaline töötus peaaegu 30 % alates 2008. aasta kevadest. 5,2 miljoni pikaajaliselt töötu hulgas on 1,2 miljonit noort.

3.2.6   Töötuks jäämise risk on madalapalgaliste hulgas (kel on üldiselt ka madalam kvalifikatsioon) kaks kuni kolm korda suurem kui kõrgema sissetulekuga töötajate seas.

3.2.7   Kõige rängemini puudutab see taas kord noori (isegi kui neil on üldiselt parem kvalifikatsioon), sest madala sissetuleku risk on noorte hulgas kaks korda kõrgem kui keskeas töötajate puhul.

3.2.8   Eurostati (7) andmetest selgub, et 2007. aastal, st enne kriisi, ähvardas 79 miljonit Euroopa kodanikku vaesus ning 32 miljonit elas allpool vaesuspiiri. Hoolimata asjaolust, et töötavate inimeste jaoks on vaesuse risk väiksem, võib töötavate vaestena käsitada vähemalt 17,5 miljonit inimest (8).

3.2.9   Vast loodud töökohti iseloomustab suurenev ebakindlus; eriti puudutab see noori ning sellel on erinevad tagajärjed nii noortele endile kui kogu ühiskonnale (vanematekodust lahkumisega viivitamine, sõltuvus vanematest, abiellumist ja laste saamist puudutavate otsuste edasilükkamine) (9). Tuleb märkida, et töökohtade ebakindlus ei ole siiski samastatav tähtajaliste töölepingutega, pigem tähendab see selliste lepingute kuritarvitamist juhtudel, kui nõudmised tööjõule on tunnistatud muutumatuks.

3.2.10   Komitee arvates on peamised probleemid ja väljakutsed järgmised:

| a) | lahknevus majanduse praeguse elavnemise (ehkki erinevused riikide vahel on väga suured) ja tööturu olukorra jätkuva halvenemise vahel, eriti seoses sellega, et kasvuga ei kaasne uusi töökohti. Komitee nõustub Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni hoiatusega selle viimases maailma tööhõive arengusuundi käsitlevas aruandes (10) ning hiljutise kohtumise „Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle” (11) järeldustega; |
| --- | --- |

a)

lahknevus majanduse praeguse elavnemise (ehkki erinevused riikide vahel on väga suured) ja tööturu olukorra jätkuva halvenemise vahel, eriti seoses sellega, et kasvuga ei kaasne uusi töökohti. Komitee nõustub Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni hoiatusega selle viimases maailma tööhõive arengusuundi käsitlevas aruandes (10) ning hiljutise kohtumise „Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle” (11) järeldustega;

| b) | keerulisest olukorrast tööturul põhjustatud sotsiaalne ebavõrdsus, eriti mis puudutab noori (hoolimata nendes paremast kvalifikatsioonist võrreldes varasemate põlvkondadega) ja pikaajalisi töötuid; |
| --- | --- |

b)

keerulisest olukorrast tööturul põhjustatud sotsiaalne ebavõrdsus, eriti mis puudutab noori (hoolimata nendes paremast kvalifikatsioonist võrreldes varasemate põlvkondadega) ja pikaajalisi töötuid;

| c) | Euroopa demograafiline olukord, eelkõige tööjõu vananemine, mis võib suurendada oskustöötajate nappust tööturul; |
| --- | --- |

c)

Euroopa demograafiline olukord, eelkõige tööjõu vananemine, mis võib suurendada oskustöötajate nappust tööturul;

| d) | muutused töökohtade laadis, mis toimuvad üha kiiremini: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse andmetel võib 2020. aastaks suureneda nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele 16 miljoni inimese võrra ning keskmise kvalifikatsiooniga tööjõu järele 3,5 miljoni inimese võrra, samal ajal võib nõudlus madala kvalifikatsiooniga tööjõu järele väheneda 12 miljoni inimese võrra. Oskustöötajate nappus suureneb eelkõige sellistes valdkondades nagu loodusteadused, tehnoloogia, inseneriteadused ja matemaatika, samuti energia, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, keskkonnahoidlik transport, keskkonnakaitse ja tervishoid. Loodavad töökohad ja kaduvad töökohad erinevad oma olemuselt üksteisest üha rohkem ning töötutel on üha raskem tööturule tagasi tulla. |
| --- | --- |

d)

muutused töökohtade laadis, mis toimuvad üha kiiremini: Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse andmetel võib 2020. aastaks suureneda nõudlus kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu järele 16 miljoni inimese võrra ning keskmise kvalifikatsiooniga tööjõu järele 3,5 miljoni inimese võrra, samal ajal võib nõudlus madala kvalifikatsiooniga tööjõu järele väheneda 12 miljoni inimese võrra. Oskustöötajate nappus suureneb eelkõige sellistes valdkondades nagu loodusteadused, tehnoloogia, inseneriteadused ja matemaatika, samuti energia, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, keskkonnahoidlik transport, keskkonnakaitse ja tervishoid. Loodavad töökohad ja kaduvad töökohad erinevad oma olemuselt üksteisest üha rohkem ning töötutel on üha raskem tööturule tagasi tulla.

3.3   Kriis ja haridus

3.3.1   Haridus on vahend eneseteostamiseks, produktiivses töös osalemiseks, sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks ja elustandardi parandamiseks. Vastavalt Eurostati andmetele on kõrgema haridustasemega inimestel ka kõrgem keskmine eluiga.

3.3.2   Madal haridustase on seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega, seepärast on oluline tagada integratsioonimeetmete keskse osana juurdepääs avalikele teenustele (eriti haridusele ja koolitusele).

3.3.3   Euroopa 2020. aasta strateegias rõhutatakse ideed, et haridust Euroopas (alates koolieelsest haridusest kuni kõrghariduseni välja) tuleb parandada, et suurendada tootlikkust ja võidelda ebavõrdsuse ja vaesuse vastu. See idee lähtub veendumusest, et Euroopa saab edeneda vaid juhul, kui elanikkonnal on oskused, mille abil nad saavad anda panuse teadmistepõhisesse majandusse, millest nad ise ka kasu saavad.

3.3.4   Komitee jagab Euroopa Komisjoni Euroopa digitaalses tegevuskavas esile toodud muret selle pärast, et Euroopa on maha jäämas uute tehnoloogiate rakendamise valdkonnas. Komisjon rõhutab asjaolu, et 30 % eurooplastest ei ole kordagi kasutanud internetti ning et ELi kulutused IKT valdkonna teadus- ja arendustegevusele vastavad vaid 40 %-le USA vastavatest kulutustest. Digitaaloskuste arendamine juba varasest east alates soodustab kaasatust.

3.3.5   Samuti möönab komitee, et EL jääb USAst ja Jaapanist maha innovatsiooni valdkonnas. Kõnealune olukord tuleks lahendada, suurendades kõrge kvalifikatsiooniga töötajate arvu ning liikmesriikide ja ettevõtete investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, samuti tihendades sidemeid teaduse, tehnoloogia ja tootmise vahel. Pealegi viitab komitee sellele, et termin „innovatsioon” hõlmab nii töökorraldust kui ka sotsiaalset innovatsiooni.

3.3.6   Komisjoni kaks peamist hariduseesmärki Euroopa 2020. aasta strateegias on järgmised:

| a) | vähendada koolist väljalangemist 10 % tasemest allapoole; |
| --- | --- |

a)

vähendada koolist väljalangemist 10 % tasemest allapoole;

| b) | suurendada 30–34-aastaste hulgas kõrg- või sellega võrdväärse haridusega inimeste osakaalu 40 %-ni. |
| --- | --- |

b)

suurendada 30–34-aastaste hulgas kõrg- või sellega võrdväärse haridusega inimeste osakaalu 40 %-ni.

3.3.7   Komitee jagab komisjoni muret seoses koolist väljalangemisega. Tegemist on keeruka nähtusega, millel on tõsine mõju nende töökohtade kvaliteedile, millele noored võiksid pürgida, ning sellega saab tegeleda vaid otsustava poliitilise pühendumuse kaudu ning uutmoodi probleemilahenduse ja meetmete võtmise viise kasutades.

3.3.8   Vastavalt komisjoni andmetele jätsid 2009. aastal kuus miljonit noort üldharidus- või kutsekooli pooleli (14,4 % kõigist 18–24-aastastest), lõpetades seega vaid keskhariduse esimese tsükli (või madalama tasandi). Neist 17,4 % omandasid vaid alghariduse (12). See tähendab, et koolist väljalangemise vähendamine vaid keskmiselt 1 % võrra igal aastal annaks peaaegu pool miljonit kvalifitseeritud noort töötajat, kes saaksid tööle asuda.

3.3.9   Teine oluline aspekt, mida tuleb arvestada, on klassikordamiste osakaal. Vastavalt 2009. aasta PISA uuringu tulemustele on klassikordamiste osakaal algkooli tasemel järgmine: 11 % Iirimaal, 21 % Hispaanias ning lausa 22,4 % Madalmaades ja Portugalis. See suundumus jätkub keskkooli 1. astmel, kus klassikordamiste määr ulatub 0,5 %-st Soomes kuni 31,9 %-ni Hispaanias.

3.3.10   Kõrghariduse ja teaduse valdkonnas oli vastavalt Eurostati 2009. aasta andmetele lõpetajate osakaal kõnealusel aastal vaid 32,3 %. Praegused eelarvekärped enamikus riikides (13) ohustavad ülikoolide teadustööd veelgi enam ning see mõjutab majanduse ja ühiskonna erinevaid valdkondi (tehnoloogia, meditsiin ning sotsiaal- ja humanitaarteadused).

4.   Konkreetsed märkused: komitee ettepanekud

4.1   Hariduse edendamine kriiside ajal

4.1.1   Kriisi taustal tuleks veel kord rõhutada, et haridus on üks põhilisi inimõigusi ja avalik hüve, mis tuleb tagada kõigile inimestele võrdsetel tingimustel ilma lisatingimuste ja igasuguse diskrimineerimiseta ning soolist aspekti arvestades.

4.1.2   Haridusse investeerimist ei tohiks kriisiajal vaadelda mitte probleemina, vaid lahendusena kriisist võimalikult edukalt väljumiseks. Selleks, et innustada liikmesriike aktiivsemalt ja järjepidevamalt haridusse investeerima, tuleks paluda neil pöörata keskpikkade eelarve-eesmärkide hindamisel erilist tähelepanu avalikele investeeringutele haridusse, teadusesse ja kutseharidusse.

4.1.3   Sama oluline on rõhutada, et haridus on kollektiivne ülesanne, mis on kogu ühiskonna vastutuses. Koolid kui professionaalse personaliga erialased asutused ei saa ega tohi tegutseda üksi, vaid peavad tegema koostööd eelkõige perekondadega, kes mängivad keskset rolli, kuid samuti pidama pidevat dialoogi laiema kogukonna ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejatega.

4.1.4   Komitee on kindlalt veendunud, et heade alusteadmiste omandamisel paraneb õpilaste kohanemisvõime ning et mida edukam õppimine on, seda lihtsam on langetada otsuseid akadeemilise või elukutselise karjääri osas, arvestades tööturu vajadusi.

4.1.5   Haridus peab eelkõige:

| a) | aitama õpilastel saadud teavet filtreerida ning õppida, kuidas kasutada parimaid vahendeid oma tulevase eraelu ja karjääri kujundamiseks; |
| --- | --- |

a)

aitama õpilastel saadud teavet filtreerida ning õppida, kuidas kasutada parimaid vahendeid oma tulevase eraelu ja karjääri kujundamiseks;

| b) | arendama kriitilist mõtlemist, teadmistehuvi ja ettevõtlusvaimu, et käivitada algatusi ja lahendada probleeme. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võib koolide ja ettevõtete koostoimimine osutuda äärmiselt kasulikuks; |
| --- | --- |

b)

arendama kriitilist mõtlemist, teadmistehuvi ja ettevõtlusvaimu, et käivitada algatusi ja lahendada probleeme. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võib koolide ja ettevõtete koostoimimine osutuda äärmiselt kasulikuks;

| c) | sisendama õpilastele reaalsustaju, et nad saaksid aru, et õppimine nõuab vaeva, ning tunnustaksid selle väärtust. Õpilasi tuleb veenda selles, et õppimine tasub end ära ning et kultuur ei ole mitte ainult tarbimiseks, vaid seda tuleb ka mõista ja arendada; |
| --- | --- |

c)

sisendama õpilastele reaalsustaju, et nad saaksid aru, et õppimine nõuab vaeva, ning tunnustaksid selle väärtust. Õpilasi tuleb veenda selles, et õppimine tasub end ära ning et kultuur ei ole mitte ainult tarbimiseks, vaid seda tuleb ka mõista ja arendada;

| d) | pakkuma tugeva põhihariduse, eriti mis puudutab emakeeleoskust ja matemaatikat ning teisi teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud inimeste täielikuks tööturule integreerimiseks kõikjal ELis ja eelkõige tagama, et elavaid võõrkeeli hakatakse õpetama juba algkooli esimestel aastatel, ning samaaegselt parandama valmidust elukestvaks õppeks; |
| --- | --- |

d)

pakkuma tugeva põhihariduse, eriti mis puudutab emakeeleoskust ja matemaatikat ning teisi teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud inimeste täielikuks tööturule integreerimiseks kõikjal ELis ja eelkõige tagama, et elavaid võõrkeeli hakatakse õpetama juba algkooli esimestel aastatel, ning samaaegselt parandama valmidust elukestvaks õppeks;

| e) | arendama igaühes loovust ja ilumeelt, et suudetaks kujundada avatud suhtumist kultuuri ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

e)

arendama igaühes loovust ja ilumeelt, et suudetaks kujundada avatud suhtumist kultuuri ja innovatsiooni;

| f) | lõppkokkuvõttes on eesmärk kujundada vabasid solidaarseid kodanikke, kes on teadlikud oma õigustest ja kohustustest ning võimelised inimväärseks tööks parimates võimalikes tingimustes. |
| --- | --- |

f)

lõppkokkuvõttes on eesmärk kujundada vabasid solidaarseid kodanikke, kes on teadlikud oma õigustest ja kohustustest ning võimelised inimväärseks tööks parimates võimalikes tingimustes.

4.1.6   Selleks on tarvis täiesti erinevat õpetajate senisest täielikumat ja rikastavamat väljaõpet ja täienduskoolitust. Tarvis on koolitust, mis õpetajaid inspireeriks ja aitaks neil omaks võtta uusi pedagoogilisi lähenemisviise, milles kajastuvad nende ees seisvad väljakutsed (uued tehnoloogiad, tööturu uued vajadused, mitmekultuuriline ühiskond üha suureneva arvu õpilastega, kes on pärit sisserändajate peredest jne). Liikmesriigid peaksid edendama õpetajakutse austamist, lihtsustama õpetajate täienduskoolitust ning püüdma parandada õpetajate töötingimusi ja palkasid.

4.1.7   Haridus peaks hõlmama kõiki elustaadiumeid – alates alusharidusest kuni kõrghariduse ja täiskasvanukoolituseni – erinevates õpikeskkondades (formaalsetes, mitteformaalsetes ja informaalsetes). Liikmesriigid peaksid kohandama hariduse tulevaste majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsetega, milleks on teadmistepõhised ühiskonnad ja väga produktiivne, vähese CO2-heitega majandus.

4.1.8   Seetõttu soovitab komitee Euroopa Liidul:

| a) | täita algatuste „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ning varajast koolist väljalangemist käsitleva teatise raames võetud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

täita algatuste „Noorte liikuvus” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ning varajast koolist väljalangemist käsitleva teatise raames võetud kohustusi;

| b) | uurida võimalust kasutada Euroopa fonde ELi eemärkide saavutamiseks hariduse, koolituse, teaduse ja arendustegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

uurida võimalust kasutada Euroopa fonde ELi eemärkide saavutamiseks hariduse, koolituse, teaduse ja arendustegevuse valdkonnas;

| c) | toetada tööturule integreerimise programme, innustades valitsusi ja ettevõtteid kasutama neid vahendeid, et luua stabiilseid töökohti; |
| --- | --- |

c)

toetada tööturule integreerimise programme, innustades valitsusi ja ettevõtteid kasutama neid vahendeid, et luua stabiilseid töökohti;

| d) | tugevdada, arendada ja süvendada kõikide tasemete üliõpilaste vahetusprogramme; |
| --- | --- |

d)

tugevdada, arendada ja süvendada kõikide tasemete üliõpilaste vahetusprogramme;

ning liikmesriikidel:

| a) | leida lahendusi, et majanduskriisi ja eelkõige valitsemissektori võlakriisiga toimetulek ei ohustaks avalikke investeeringuid riiklikesse üld- ja kutseharidussüsteemidesse; |
| --- | --- |

a)

leida lahendusi, et majanduskriisi ja eelkõige valitsemissektori võlakriisiga toimetulek ei ohustaks avalikke investeeringuid riiklikesse üld- ja kutseharidussüsteemidesse;

| b) | säilitada (ja võimaluse korral suurendada) investeeringud teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

b)

säilitada (ja võimaluse korral suurendada) investeeringud teadus- ja arendustegevusse;

| c) | käivitada ja kooskõlastada algatusi loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika õpetamise parandamiseks; |
| --- | --- |

c)

käivitada ja kooskõlastada algatusi loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika õpetamise parandamiseks;

| d) | võtta meetmeid õpetaja elukutse väärtustamiseks, lihtsustades seega õpetajatel oma kohustuste täitmist (14); |
| --- | --- |

d)

võtta meetmeid õpetaja elukutse väärtustamiseks, lihtsustades seega õpetajatel oma kohustuste täitmist (14);

| e) | luua õpi- ja kutsenõustamissüsteemid, et parandada teavet kutseoskuste kohta, mida on tarvis tööturule sisenemiseks, ning selle kohta, kuidas nimetatud oskusi omandada; |
| --- | --- |

e)

luua õpi- ja kutsenõustamissüsteemid, et parandada teavet kutseoskuste kohta, mida on tarvis tööturule sisenemiseks, ning selle kohta, kuidas nimetatud oskusi omandada;

| f) | arendada välja alternatiivsed koolitusprogrammid noortele, kes on koolist varakult välja langenud või töötavad madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel; |
| --- | --- |

f)

arendada välja alternatiivsed koolitusprogrammid noortele, kes on koolist varakult välja langenud või töötavad madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel;

| g) | lahendada õpilaste klassi kordama jäämise probleem, pakkudes nõrgimatele õpilastele tugistruktuure; |
| --- | --- |

g)

lahendada õpilaste klassi kordama jäämise probleem, pakkudes nõrgimatele õpilastele tugistruktuure;

| h) | julgustada ettevõtteid arvestama rohkem noorte töökogemustega; |
| --- | --- |

h)

julgustada ettevõtteid arvestama rohkem noorte töökogemustega;

| i) | edendada ettevõtlust kõigil haridustasanditel. |
| --- | --- |

i)

edendada ettevõtlust kõigil haridustasanditel.

4.1.9   Komitee on igati teadlik sellest, et muutuste aegadel vajavad ettevõtted spetsiifiliste oskustega töötajaid. Seetõttu tuleks haridus- ja koolitussüsteemid veelgi paremini suunitleda kõnealustele vajadustele ning neid pärast alusteadmiste korralikku omandamist vastavalt kohandada.

4.1.10   Hariduse ja koolituse kaheosaline süsteem, milles noored juhatatakse pärast õpingute lõpetamist tööellu, on toonud häid tulemusi mõningates Euroopa riikides, ning seetõttu tuleks seda lähemalt uurida.

4.1.11   Komitee mõistab, et haridus on liikmesriikide pädevuses, kuid leiab, et Euroopa Liit peaks riike toetama, julgustades neid saavutama ELi eesmärke ning kasutades selleks avatud koordinatsiooni meetodit, kuid luues lisaks soodsamaid tingimusi, nt mitte võttes avaliku sektori eelarvepuudujäägi arvutamisel arvesse haridusse ja koolitusse tehtud investeeringuid.

4.2   Õppimise väärtustamine – koolist töökohani

4.2.1   Praegused arengud, nt suurem rahvusvaheline konkurents, teaduslik-tehniline revolutsioon, kliimamuutused, tärkava turumajandusega riikide kiire majanduskasv ning vananev rahvastik, nõuavad muu hulgas paremate oskuste ja kõrgema kvalifikatsiooniga tööjõudu.

4.2.2   Põlvkondade vahetus ei ole iseenesest oskuste taseme tõstmiseks piisav, sest paljud kõrge kvalifikatsiooniga noored töötavad hetkel vaid madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel. Ebakõla inimeste omandatud hariduse ja nende tegeliku töökoha laadi vahel võib viia oskuste väärtuse vähenemiseni.

4.2.3   Komitee usub, et lahendus seisneb kvaliteetsete töökohtade väljaarendamises, ning tunnustab seetõttu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni toetatud määratluse „inimväärne töö” väärtust.

4.2.4   Seepärast tuleks Euroopa fondide – eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi (15) – kaasabil investeerida aktiivsetesse tööhõive- ja kutseõppemeetmetesse.

4.2.5   Samuti tuleks mõelda sellele, et töökohtade loomine sõltub ettevõtete dünaamilisusest ning et selleks on tarvis vähendada tarbetut bürokraatiat, mis on seotud majandustegevusega, eelkõige ettevõtete asutamisega.

4.2.6   Kõnealuses valdkonnas soovitab komitee järgmisi prioriteetseid algatusi.

| 4.2.6.1 | Noorte tööturule integreerimise toetamine:






  a) | parandada õpi- ja kutsenõustamissüsteeme, pakkudes üksikasjalikumat teavet tööturu suundumuste ja vajaduste kohta, asjakohaseid kutseoskusi ja teavet nende omandamise kohta; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.1

Noorte tööturule integreerimise toetamine:

a)

parandada õpi- ja kutsenõustamissüsteeme, pakkudes üksikasjalikumat teavet tööturu suundumuste ja vajaduste kohta, asjakohaseid kutseoskusi ja teavet nende omandamise kohta;

| b) | luua tööturule integreerimise programme, kasutades ameti- või õppepraktikakohti; |
| --- | --- |

b)

luua tööturule integreerimise programme, kasutades ameti- või õppepraktikakohti;

| c) | arendada spetsiaalseid programme noortele, kes on koolist välja langenud või töötavad madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel; |
| --- | --- |

c)

arendada spetsiaalseid programme noortele, kes on koolist välja langenud või töötavad madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel;

| d) | tagada, et ei tekiks seost töölepingu liigi (tähtajatu/tähtajaline) ja töötaja vanuse vahel, et mitte karistada noori selle eest, et nad on noored. |
| --- | --- |

d)

tagada, et ei tekiks seost töölepingu liigi (tähtajatu/tähtajaline) ja töötaja vanuse vahel, et mitte karistada noori selle eest, et nad on noored.

| 4.2.6.2 | Elukestva õppe väljakutsetega toimetulek:






  a) | tagada kõigile juurdepääs elukestvale õppele, mis aitab parandada oskusi ja saavutada ligipääsu kõrgema kvalifikatsiooniga töökohtadele, st saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias nimetatud „kaasava majanduskasvu” eesmärk; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.2

Elukestva õppe väljakutsetega toimetulek:

a)

tagada kõigile juurdepääs elukestvale õppele, mis aitab parandada oskusi ja saavutada ligipääsu kõrgema kvalifikatsiooniga töökohtadele, st saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias nimetatud „kaasava majanduskasvu” eesmärk;

| b) | parandada koolitust (täiendus- ja ümberõpet) kõigi jaoks, kes juba töötavad, aga kellel on puudujääke akadeemilistes oskustes. Neis algatustes tuleks võtta arvesse kõnealuste töötajate vanust, kogemusi ja teadmisi; |
| --- | --- |

b)

parandada koolitust (täiendus- ja ümberõpet) kõigi jaoks, kes juba töötavad, aga kellel on puudujääke akadeemilistes oskustes. Neis algatustes tuleks võtta arvesse kõnealuste töötajate vanust, kogemusi ja teadmisi;

| c) | sätestada õigus kvaliteetsele sertifitseeritud tööalasele koolitusele, määratledes koolitustundide arvu aastas kõigile töötajatele, sõltumata nende kvalifikatsioonist või lepingutüübist; |
| --- | --- |

c)

sätestada õigus kvaliteetsele sertifitseeritud tööalasele koolitusele, määratledes koolitustundide arvu aastas kõigile töötajatele, sõltumata nende kvalifikatsioonist või lepingutüübist;

| d) | toetada ettevõtetes oskuste parandamise kavade väljatöötamist, kaasates töötajaid ja tööandjaid, võttes arvesse ettevõtete, eelkõige VKEde olukorda, kooskõlas ELi tasandil sõlmitud lepinguga töötajate ja tööandjate vahel; |
| --- | --- |

d)

toetada ettevõtetes oskuste parandamise kavade väljatöötamist, kaasates töötajaid ja tööandjaid, võttes arvesse ettevõtete, eelkõige VKEde olukorda, kooskõlas ELi tasandil sõlmitud lepinguga töötajate ja tööandjate vahel;

| e) | toetada selliseid algatusi, mis on kavandatud mitteformaalse õppe tunnustatuse parandamiseks, niisuguse hariduse kvaliteedi tagamiseks ja väljaspool formaalset haridussüsteemi saadud oskuste profiili tõstmiseks (näiteks Euroopa oskuste pass); |
| --- | --- |

e)

toetada selliseid algatusi, mis on kavandatud mitteformaalse õppe tunnustatuse parandamiseks, niisuguse hariduse kvaliteedi tagamiseks ja väljaspool formaalset haridussüsteemi saadud oskuste profiili tõstmiseks (näiteks Euroopa oskuste pass);

| f) | luua tihe side kutsehariduse ja töötajate karjääri arengu vahel, investeerides tööelu jooksul saadud oskuste tunnustamisse, kinnitamisse ja sertifitseerimisse. Mõlemal juhul peaksid riigid teostama järelevalvet hindamis- ja sertifitseerimisprotsessi üle; |
| --- | --- |

f)

luua tihe side kutsehariduse ja töötajate karjääri arengu vahel, investeerides tööelu jooksul saadud oskuste tunnustamisse, kinnitamisse ja sertifitseerimisse. Mõlemal juhul peaksid riigid teostama järelevalvet hindamis- ja sertifitseerimisprotsessi üle;

| g) | teha jõupingutusi selleks, et koolitusmeetmed oleks esmajärjekorras suunatud töötutele; |
| --- | --- |

g)

teha jõupingutusi selleks, et koolitusmeetmed oleks esmajärjekorras suunatud töötutele;

| h) | meenutada, et riiklikud tööhõiveteenistused on kohustatud etendama aktiivsemat rolli koolituspoliitikates prioriteetsetele sihtrühmadele, nagu näiteks ebakindlatel töökohtadel töötavad või madalamate oskuste ja kvalifikatsiooniga inimesed või kõige haavatavamad rühmad (näiteks puuetega inimesed, eakad töötud ja sisserändajad); |
| --- | --- |

h)

meenutada, et riiklikud tööhõiveteenistused on kohustatud etendama aktiivsemat rolli koolituspoliitikates prioriteetsetele sihtrühmadele, nagu näiteks ebakindlatel töökohtadel töötavad või madalamate oskuste ja kvalifikatsiooniga inimesed või kõige haavatavamad rühmad (näiteks puuetega inimesed, eakad töötud ja sisserändajad);

| i) | arvestada tööturu soolist mõõdet ning kõrvaldada ebavõrdsus ja diskrimineerimine, eelkõige mis puutub meeste ja naiste palgalõhesse. |
| --- | --- |

i)

arvestada tööturu soolist mõõdet ning kõrvaldada ebavõrdsus ja diskrimineerimine, eelkõige mis puutub meeste ja naiste palgalõhesse.

| 4.2.6.3 | Eakate töötajate oskuste parandamine ja potentsiaali ärakasutamine:






  a) | komitee soovib rõhutada pikaajalisest töötusest tekkivat märkimisväärset ohtu (sissetuleku ja oskuste kaotamine, samuti sotsiaalne tõrjutus) ja leiab seega, et riiklikud tööhõiveteenistused peaksid etendama aktiivsemat rolli pikaajalistele töötutele töökohtade leidmisel ning aktiivsete tööhõive- ja kutsehariduspoliitikate väljatöötamisel; |
| --- | --- | --- |

4.2.6.3

Eakate töötajate oskuste parandamine ja potentsiaali ärakasutamine:

a)

komitee soovib rõhutada pikaajalisest töötusest tekkivat märkimisväärset ohtu (sissetuleku ja oskuste kaotamine, samuti sotsiaalne tõrjutus) ja leiab seega, et riiklikud tööhõiveteenistused peaksid etendama aktiivsemat rolli pikaajalistele töötutele töökohtade leidmisel ning aktiivsete tööhõive- ja kutsehariduspoliitikate väljatöötamisel;

| b) | valdkondlik sotsiaaldialoog nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil peab etendama põhirolli oskustega seotud probleemide lahendamisel, rõhutades seega valdkondlike oskuste nõuandekogude tähtsust sellel alal; |
| --- | --- |

b)

valdkondlik sotsiaaldialoog nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil peab etendama põhirolli oskustega seotud probleemide lahendamisel, rõhutades seega valdkondlike oskuste nõuandekogude tähtsust sellel alal;

| c) | sellel taustal tuleks säilitada ja edendada kollektiivseid läbirääkimisi lepingute üle, kuna oskuste kõrgem tase tuleks kasuks nii töötajatele kui ka ettevõtetele; |
| --- | --- |

c)

sellel taustal tuleks säilitada ja edendada kollektiivseid läbirääkimisi lepingute üle, kuna oskuste kõrgem tase tuleks kasuks nii töötajatele kui ka ettevõtetele;

| d) | kriisiolukorras oleks õigustatud eeldada, et Euroopa Sotsiaalfond finantseerib nii oskuste parandamise meetmeid kui ka innovaatilisi projekte inimväärsete töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

d)

kriisiolukorras oleks õigustatud eeldada, et Euroopa Sotsiaalfond finantseerib nii oskuste parandamise meetmeid kui ka innovaatilisi projekte inimväärsete töökohtade loomiseks;

| e) | samuti oleks kasulik võimaldada eakatel inimestel otsustada tööelu pikendamise kasuks, parandades selleks tervist, kohandades tööd inimestele, väärtustades tööd ja parandades oskusi, pidades silmas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitust 162 (16); |
| --- | --- |

e)

samuti oleks kasulik võimaldada eakatel inimestel otsustada tööelu pikendamise kasuks, parandades selleks tervist, kohandades tööd inimestele, väärtustades tööd ja parandades oskusi, pidades silmas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitust 162 (16);

| f) | selles valguses on eriti oluline realiseerida eakate töötajate potentsiaali edastada teistele töökohal teadmisi, mida võivad arutada töötajate ja tööandjate esindajad. |
| --- | --- |

f)

selles valguses on eriti oluline realiseerida eakate töötajate potentsiaali edastada teistele töökohal teadmisi, mida võivad arutada töötajate ja tööandjate esindajad.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 682 lõplik.

1

(2)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, ELT C 128, 18.5.2010, lk. 74.

2

(3)  KOM(2010) 477 lõplik.

3

(4)  Vt ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Noorte liikuvus”, ELT C 132, 3.5.2011, lk. 55.

4

(5)  KOM(2011) 18 lõplik.

5

(6)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Oskuste vastavusse viimine muutustes oleva tööstuse ja teenuste vajadustega. Kuidas võiks sellele kaasa aidata Euroopa tasandi tööhõive ja oskustega tegelevate sektoriliste nõuandekogude loomine?”, ELT C 347, 18.12.2010, lk. 1.

6

(7)  Statistics in focus, 46/2009.

7

Statistics in focus

(8)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Töö ja vaesus”, ELT C 318, 23.12.2009, lk. 52.

8

(9)  Youth in Europe – A statistical portrait 2009 [Noored Euroopas – statistiline portree 2009].

9

Youth in Europe – A statistical portrait 2009

(10)  „Maailma tööhõive arengusuunad” (www.ilo.org).

10

(11)  „Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle”, 13. märts 2011, Viin (www.ilo.org).

11

(12)  „Grade Retention during Compulsory Education in Europe: Regulations and Statistics” („Klassikordamine koolikohustuslikus vanuses Euroopas: eeskirjad ja statistika”), EURYDICE, jaanuar 2011.

12

Grade Retention during Compulsory Education in Europe: Regulations and Statistics

(13)  Lätis seisid ülikoolid 2009. aastal silmitsi 48 %-liste kärbetega, 2010. aastal tehti täiendavaid kärpeid 18 % ulatuses; Itaalias kavandatakse 2013. aastani kuni 20 %-ni ulatuvaid kärpeid; Kreekas on eelarvet kärbitud 30 % ulatuses ning Inglismaal kavandatakse 2014.–2015. aastaks 40 %-lisi eelarvekärpeid.

13

(14)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õpetajahariduse kvaliteedi parandamine”, ELT C 151, 17.6.2008, lk. 41.

14

(15)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Sotsiaalfondi tulevik pärast 2013. aastat”, ELT C 132, 3.5.2011, lk. 8.

15

(16)  R162 Older Workers Recommendation, 1980, ILO (http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convde.pl?R162).

16

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/56

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika läbivaatamine transpordisektoris” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 318/09

Pearaportöör: Jan SIMONS

5. mail 2011 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika läbivaatamine transpordisektoris”.

Käesoleva arvamuse ettevalmistamine tehti ülesandeks transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust (kodukorra artikkel 59), määras komitee täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) pearaportööriks Jan Simonsi ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Transpordisektor on Euroopa Investeerimispanga (EIP) jaoks väga oluline ja vastupidi. 2010. aastal andis EIP laenu 63 miljardi euro ulatuses, millest 13,2 miljardit eurot (21 %) läks transpordisektorile.

1.2   Eriti nüüd, mil komisjon avaldab peagi TEN-T uued suunised, on oluline kooskõlastada EIPga viisid, kuidas on kõige parem rahastada põhilist infrastruktuurivõrku ja individuaalseid projekte, lähtudes seejuures 28. märtsil 2011 avaldatud valges raamatus sõnastatud eesmärkidest.

1.3   Komitee arvates peaks eeltoodut silmas pidades vaatama läbi ka 2007. aastal EIP avaldatud dokumendi „Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika ümbersuunamine transpordisektoris”. Nüüd, mil valges raamatus pannakse varasemast palju enam rõhku säästvuse valdkonnas tehtavatele pingutustele (kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine vähemalt 60 % võrra aastaks 2050 võrreldes 1990. aastaga), kaasneb sellega tõsiasi, et säästvuse kriteeriumil on rahastatavates projektides suurem osakaal kui seni.

1.4   Komitee jagab EIP arvamust, et laenude andmisel peab esimeseks juhtpõhimõtteks olema pürgimine kõige tõhusama, kõige ökonoomsema ja kõige säästvama viisi poole transpordinõudlusele vastamiseks. See nõuab lahenduste kombinatsiooni, mis hõlmaks kõiki transpordiliike ning mis oleks kooskõlas transpordiliikide koostalitluse ja väliskulude sisestamisega, mis on logistikaahelate lähtepunktid.

1.5   Komitee soovib rõhutada, et EIP peab seega suhtuma igasse transpordiliiki neutraalselt ja objektiivselt. Eelkõige pikkade vahemaade puhul on soovitav tulemuslik ja tõhus koostalitlus, mille puhul kasutataks võimalikult hästi ära iga kõne alla tuleva transpordiliigi eeliseid.

1.6   Komitee on täielikult nõus teise juhtpõhimõttega, milleks on TEN-T väljaarendamine.

1.7   Komitee sooviks meelsasti näha, et EIP ei vaatleks oma suunistes ja valikukriteeriumites rakendatavas kolmandas juhtpõhimõttes (nimelt, et prioriteetseks peetakse raudteed, linnaliiklust, siseveetransporti ja merendussektorit puudutavaid projekte) niivõrd transpordiliike iseenesest, vaid eelkõige vastavat logistikahelat, et saada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisest võimalikult suurt kasu.

1.8   Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojektide rahastamise osas on komitee arvamusel, et õige lähenemine on nende projektide rahastamine, mis tegelevad heitkoguste vähendamisega saasteallika juures.

1.9   Rahastamisvahendite eraldamist käsitlevate suuniste läbivaatamise puhul peaks EIP komitee arvates pöörama eelkõige tähelepanu logistikaahelate ülevaatamisse tervikuna, kusjuures põhimõttelise tähtsusega on sõlmpunktide, nagu meresadamate, lennuväljade ja mitmeliigiliste terminalide roll logistikakeskustena.

1.10   Pidades silmas pingeid ühelt poolt valges raamatus sõnastatud auahnete eesmärkide (millega soovitakse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 60 % võrra) ja teiselt poolt finantskriisi vahel, on komitee seisukohal, et kõnealune olukord kujutab endast ühtlasi ka väljakutset teiste avaliku ja erasektori rahastamisvõimaluste arendamiseks, nagu seda on avaliku ja erasektori partnerlus (olgugi et valikuliselt), nii nagu toodud punktis 4.6.3.

1.11   EIP esitatud kolme spetsiifilise küsimuse osas viitab komitee põhjaliku vastuse saamiseks komitee varasematele arvukatele arvamustele, mis on loetletud punktis 4.7.

2.   Sissejuhatus

2.1   Euroopa Investeerimispank (EIP) asutati nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteegi 1958. aastal Rooma lepingutega kui Euroopa Liidu institutsioon, mis rahastab projekte, mille abil on võimalik viia ellu Euroopa Liidu eesmärke. EIP võtab odavalt laenu ja laenab omakorda raha edasi pankadele ja ettevõtjatele.

2.2   EIP-l on AAA-reiting, mis võimaldab tal kapitaliturgudel raha laenata madala intressimääraga. Seega võib EIP seda raha omakorda välja laenata soodsatel tingimustel ning erinevatel viisidel:

| — | otsene laen ettevõtjatele või asutustele suurte projektide (mille eelarve on enam kui 25 miljonit eurot) kaasrahastamiseks; |
| --- | --- |

—

otsene laen ettevõtjatele või asutustele suurte projektide (mille eelarve on enam kui 25 miljonit eurot) kaasrahastamiseks;

| — | laen pankadele või teistele krediidiasutustele, kes omakorda annavad laenu väiksemate projektide rahastamiseks, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

laen pankadele või teistele krediidiasutustele, kes omakorda annavad laenu väiksemate projektide rahastamiseks, keskendudes väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele;

| — | EIP võib olla laenude käendajaks, et laenude andjad ei peaks võtma riske. |
| --- | --- |

—

EIP võib olla laenude käendajaks, et laenude andjad ei peaks võtma riske.

2.3   Projektide elluviimiseks ja väljastatud finantsvahendite kontrollimiseks on EIP loonud tihedad koostöösidemed rahvusvahelise pangandussektori ja teiste ELi institutsioonidega.

2.4   Kuna tegu on suure vastastikuse sõltuvusega, siis kutsuvad ELi institutsioonid EIPd korrapäraselt poliitika üle aru pidama ja seda kooskõlastama. Nii kaasatakse EIP Ministrite Nõukogu kohtumiste ettevalmistamisse ja ta osaleb ka Euroopa Parlamendi teatud komisjonide töös. Lisaks sellele toimub pidev konsulteerimine Euroopa Komisjoniga.

2.5   EIP osanikud on Euroopa Liidu liikmesriigid. Nemad kinnitavad ühiselt panga kapitali, mille jaotus peegeldab Euroopa Liidu sisest majandusliku kaalu.

2.6   2010. aastal andis EIP kokku laenu 63 miljardi euro ulatuses, millest 21 % (13,2 miljardit eurot) läks transpordisektorile. Ajavahemikul 2006–2010 moodustas panga poolt transpordisektorile antud laenude osakaal 23,7 % kõigist laenudest. Kui liikmesriigid välja arvata, siis on EIP TEN-T projektide kõige suurem rahastaja.

2.7   2007. aastal avaldas EIP dokumendi „Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika ümbersuunamine transpordisektoris”, milles sisalduvad suunised ja valikukriteeriumid, mis pank on kehtestanud selleks, et arvestada paremini üha kasvava murega seoses kliimamuutuste mõjuga transpordisektorile ning reageerida samal ajal asjakohaselt üha kasvavale liikuvusvajadusele. Samuti märgitakse dokumendis, et poliitiliste arengute dünaamikat silmas pidades on kasulik transpordisektori laenupoliitika korrapäraselt läbi vaadata.

2.8   Kindlasti on nüüd, mil komisjon avaldas 28. märtsil 2011 valge raamatu ja mil peagi esitatakse TEN-T projektide läbivaadatud suunised, oluline EIP transpordisektori laenupoliitika eeltoodud dokumentidega taas kooskõlla viia.

2.9   Ka EIP ise on seda juba täheldanud ja esitanud üleskutse sellekohaste arvamuste avaldamiseks. Seejuures on pank lisaks praegustele juhtpõhimõtetele eriti huvitatud kolmest järgmisest küsimusest.

| 2.9.1 | Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata teadmistel ja innovatsioonil põhinevale arukale majanduskasvule? Siinkohal peab pank silmas eelkõige uute tehnoloogiate mõju transpordile. |
| --- | --- |

2.9.1

Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata teadmistel ja innovatsioonil põhinevale arukale majanduskasvule? Siinkohal peab pank silmas eelkõige uute tehnoloogiate mõju transpordile.

| 2.9.2 | Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata jätkusuutlikule majanduskasvule ning energiatõhusamale, keskkonnasäästlikumale ja konkurentsivõimelisemale majandusele? Siinkohal peab pank silmas eelkõige säästva liikuvuse parandamist, et vähendada üheaegselt liiklusummikuid ja saastet ning edendada energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist. |
| --- | --- |

2.9.2

Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata jätkusuutlikule majanduskasvule ning energiatõhusamale, keskkonnasäästlikumale ja konkurentsivõimelisemale majandusele? Siinkohal peab pank silmas eelkõige säästva liikuvuse parandamist, et vähendada üheaegselt liiklusummikuid ja saastet ning edendada energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist.

| 2.9.3 | Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata kaasavale majanduskasvule, pöörates tähelepanu tööhõivele ning sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele? Siinkohal peab pank eelkõige silmas kitsaskohti, piiriülest infrastruktuuri, transpordiliikide vahelisi sõlmpunkte ning linnade, äärepoolsemate alade ja piirkondade arengut. |
| --- | --- |

2.9.3

Kuidas saab pank veelgi enam kaasa aidata kaasavale majanduskasvule, pöörates tähelepanu tööhõivele ning sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele? Siinkohal peab pank eelkõige silmas kitsaskohti, piiriülest infrastruktuuri, transpordiliikide vahelisi sõlmpunkte ning linnade, äärepoolsemate alade ja piirkondade arengut.

3.   Üldmärkused

3.1   Komitee on arvamusel, et varajane ja korrapärane kooskõlastamine ELi poliitiliste ja nõuandvate asutuste ja EIP vahel on kasulik ja vajalik, ning tervitab seepärast EIP taotlust Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele omaalgatusliku arvamuse koostamiseks teemal „Euroopa Investeerimispanga laenupoliitika läbivaatamine transpordisektoris”.

3.2   Nii nagu märgitud valge raamatu järeldustes, peab transpordipoliitika edendama transpordi konkurentsivõimet ja samal ajal hoolitsema transpordisektori eesmärgi täitmise eest, milleks on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 2050. aastaks vähemalt 60 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega. 2030. aastaks on eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 20 % allapoole 2008. aasta taset. Komitee arvates tähendab see seda, et nende eesmärkide saavutamiseks tuleb teha märkimisväärseid jõupingutusi ning et säästva arengu valdkonnas tuleb otsida rahastamisvahendeid sellistele projektidele, mis aitavad saavutada suuri edasiminekuid säästvuse vallas. Seda teemat käsitletakse lähemalt uurimisrühmas TEN/454, mis koostab arvamust teemal „Valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” ”.

3.3   Üldiselt peab komitee praeguseid suuniseid (2007), mida EIP kasutab transpordisektori laenude andmisel, asjakohasteks. Esimese juhtpõhimõttena püüeldakse selle poole, et vastata transpordinõudlusele kõige tõhusamal, ökonoomsemal ja säästvamal viisil. See nõuab eri lahenduste kombinatsiooni, mis puudutab kõiki transpordiliike. Komitee leiab, et see on kooskõlas ka komitee pooldatava transpordiliikide koostalitlusega, mis on juba nüüd ja jääb ka tulevikus logistikaahelate lähtepunktiks, ning üldkohaldatava läbipaistva ja arusaadava väliskulude sisestamise süsteemiga, millel on toetus ühiskonnas üldiselt ja eelkõige transpordiliikide sektoris (1).

3.4   Siiski võib komitee arvates olla õigustatud, et rahastamine leiab aset ühe transpordiliigi siseselt, kui selle tulemus näib teatud logistikaahelates olevat kõige ökonoomsem, säästvam, ohutum ja sotsiaalsem.

3.5   Komitee arvates peab EIP niisiis jätkama neutraalset ja objektiivset suhtumist kõikidesse transpordiliikidesse. Nagu valges raamatus märgitakse, on pikkade vahemaade puhul soovitav tulemuslik ja tõhus mitmeliigiline transport, mille puhul kasutataks võimalikult hästi ära iga kõne alla tuleva transpordiliigi eeliseid.

3.6   Pikemate vahemaade jaoks on komisjoni arvates vaja spetsiaalselt väljatöötatud kaubaveokoridore, mis optimeeriks transporti lähtuvalt energiakasutusest ja heitkogustest, mille puhul vähendataks keskkonnasaastet nii palju kui võimalik, ent mis on samas atraktiivsed tänu oma usaldusväärsusele, liiklusummikute vähesusele ning madalatele toimimis- ja halduskuludele. Komitee nõustub sellega, ent soovib, et samasuguseid algatusi tehtaks sarnaste reisijateveokoridoride jaoks.

3.7   Teine juhtpõhimõte, millest EIP laenurahade eraldamisel lähtub, on üleeuroopaliste võrkude areng. Siinkohal peetakse silmas pikaajalisi investeeringuid, mis on väga olulised ELi tõhusa transpordisüsteemi saavutamise seisukohast. Ka komitee peab TEN-T võrgu rajamist ja kaasajastamist väga tähtsaks.

3.8   EIP kolmas juhtpõhimõte on, et prioriteetseks peetakse raudteed, linnaliiklust, siseveetransporti ja merendussektorit puudutavaid projekte. Seda lähtuvalt tõsiasjast, et nende valdkondade projektidesse investeerimine toob kõige rohkem kasu kasvuhoonegaaside vähendamisel transpordiühiku kohta. Komitee viitab sellele, et heitkoguste vähendamisel vajavad suuniseid mitte üksnes transpordivahendid, vaid ka asjaomased logistikaahelad. Üksnes transpordivahendist lähtumine ei ole samuti kooskõlas transpordiliikide koostalitluse ideega, milleks on nimelt kõigi transpordiliikide tugevdamine, et arendada logistikaahelates transpordiliikide koostööd eelkõige pikkadel vahemaadel.

3.9   Seoses EIP tähelepanuga teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile ja seoses kokkuleppes autotootjatega sellele tegevusele eraldatavate vahenditega on komitee arvamusel, et õige lähenemine on heitkoguste vastu võitlemine saasteallika juures, mille puhul pöörataks tähelepanu ka energiatõhususe ja ohutuse aspektidele.

3.10   Arengud, nagu Euroopa elanikkonna vananemine, fossiilsete kütuste kasvav nappus, linnastumise jätkumine, kliimamuutused ja kasvav globaliseerumine toovad endaga kaasa suure vajaduse finantsvahendite järele. Komitee on seisukohal, et EIP-l on õigus, kui ta väidab, et tuleb välja arendada järjepidev rahastamisstrateegia, mille puhul avaliku ja erasektori rahastamisvahendid täiendavad üksteist. Lisaks peaks kõigis transpordiliikides leidma aset väliskulude sisestamine, nii et peetaks kinni põhimõttest „saastaja/kasutaja maksab kulude eest, mida ta põhjustab”. Sellest saadud tulud tuleb taas investeerida väliskulude vähendamisse, kuna just see ongi sisestamise lõppeesmärk (2).

4.   Erimärkused

4.1   Komitee kutsub üles pöörama lisaks võrkudele enam tähelepanu ka sõlmpunktide, nagu meresadamad, lennujaamad ja mitmeliigilised terminalid, ülimalt olulisele rollile logistikakeskustena, mis muudavad vajalikuks sisemaaühendused. Ta toetab ka valges raamatus kinnitust leidnud EIP seisukohta, et energiakulude ja heitkoguste vähendamisel annab suurima panuse tõhus ja tõeline intermodaalne lähenemine.

4.2   TEN infrastruktuuri finantseerimise kriteeriumite osas tuleks lisaks transpordivoogude optimeerimisele panna rohkem rõhku edu saavutamisele energiakasutuse ja heitkoguste valdkonnas ning lisada tuleks TEN-T võrgu laiendamine ELi naaberriikidesse.

4.3   Infrastruktuuri rahastamiseks mõeldud uue raamistiku väljaarendamisel peab prioriteet olema TEN-T võrgu lõpuleviimine, seejuures tuleks üle vaadata nii TEN-T programmide kui ka ühtekuuluvus- ja struktuurifondide investeerimisstrateegiad. Komitee arvates on vajalik parem kooskõlastamine ühtekuuluvusfondide, struktuurifondide ja transpordisektorile vahendeid eraldavate investeerimisfondide vahel, et kasutada ELi vahendeid nii hästi kui võimalik.

4.4   Vastavalt komisjoni poolt 28. märtsil 2011 avaldatud valgele raamatule vajab infrastruktuur transpordisektori nõudmistele vastamiseks perioodil 2010–2030 investeeringuid hinnanguliselt 1500 miljardi euro suuruses summas, kusjuures TEN-T võrgu rajamine nõuab aastani 2020 umbes 550 miljardit eurot, millest 215 miljardit eurot peaks kuluma teetöödeks infrastruktuuri kõige olulisematel kitsaskohtadel.

4.5   Tehnoloogia vallas tuleks komitee arvates pöörata tähelepanu eelkõige selliste projektide rahastamisele, mis tegelevad kahjulike ainete heitkoguste hulga vähendamisega saasteallika juures, kasutades selleks suunatud investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. See peaks kehtima ka teadusuuringute suhtes, mis käsitlevad alternatiivseid kütuseliike, mida saaks kasutada fossiilsete kütuste asendamiseks.

4.6   Komitee on teadlik sellest, et olukord on pingeline ühelt poolt valges raamatus sõnastatud auahnete eesmärkide (millega soovitakse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 60 % võrra) ja nendega kaasnevate suurte rahaliste pingutuste ning teiselt poolt finantskriisi põhjustatud ettevaatliku rahanduspoliitika vahel.

4.6.1   Ent komitee on arvamusel, et kõnealune olukord pakub ka võimaluse olemasolevate finantsvahendite paremaks paigutamiseks ja kujutab endast samas väljakutset teiste avaliku ja erasektori rahastamisvõimaluste arendamiseks.

4.6.2   Siinkohal võib mõelda osalemisele transpordisektori uute rahastamisvahendite väljaarendamises, mille puhul võib olla roll sellistel investeerijatel nagu pensionifondid ja kindlustusettevõtted.

4.6.3   Komitee soovitab üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamisel kasutada ettevaatlikult ja valikuliselt avaliku ja erasektori partnerlust, võttes arvesse, et mitte kõigil liikmesriikidel ei ole kogemusi avaliku ja erasektori partnerlusega, ning arvestades vajadust mobiliseerida ELi rahastamisvahendid (näiteks struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid, üleeuroopalised võrgud, EIP) kui ühtse rahastamisstrateegia osa, mis hõlmab ELi ning riiklikke avaliku ja erasektori vahendeid. Mis puutub avaliku sektori asutuste vabasse valikusse avaliku ja erasektori partnerluses osalemiseks, siis viitab komitee ühes oma arvamuses väljaöeldud seisukohale, et avaliku ja erasektori partnerluse määratlus riigivõlga puudutavates Eurostati menetlustes tuleks üle vaadata (3).

4.7   Mis puudutab EIP enda spetsiifilisi küsimusi (vt punkt 2.9 jj), viitab komitee meelsasti oma varasematele kõnealustel teemadel koostatud arvamustele. Viited nendele dokumentidele ja nende olulisematele punktidele järgnevad.

4.7.1   Esimese küsimuse puhul teemal „teadmistel ja innovatsioonil põhinev arukas majanduskasv ning uute tehnoloogiate mõju transpordile” tuleks viidata eelkõige järgmistele arvamustele:

| — | TEN/419„Elektrisõidukite laiaulatusliku kasutamise suunas” (4), punkt 1.1: elektrisõidukite laiaulatuslik kasutamine ja transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste kahandamine, punkt 1.6: komitee kutsub Euroopa Liitu üles tegema suuri ühiseid jõupingutusi selle äärmiselt olulise ülemineku edendamiseks ja toetamiseks; |
| --- | --- |

—

TEN/419„Elektrisõidukite laiaulatusliku kasutamise suunas” (4), punkt 1.1: elektrisõidukite laiaulatuslik kasutamine ja transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguste kahandamine, punkt 1.6: komitee kutsub Euroopa Liitu üles tegema suuri ühiseid jõupingutusi selle äärmiselt olulise ülemineku edendamiseks ja toetamiseks;

| — | TEN/382„Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine” (5), punkt 1.7: komitee rõhutab, et EL, liikmesriigid ja ka erasektor peaksid kõnealuse infrastruktuuri loomist piisavalt rahastama; |
| --- | --- |

—

TEN/382„Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmine” (5), punkt 1.7: komitee rõhutab, et EL, liikmesriigid ja ka erasektor peaksid kõnealuse infrastruktuuri loomist piisavalt rahastama;

| — | TEN/362„Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia” (6), punkt 1.10: komisjon peaks teatisega seonduvate järelmeetmete osana koostatavatesse dokumentidesse lisama ka viide selliste uuringute toetamise kohta komisjoni rahaliste vahendite eraldamise kaudu; punkt 3.6.4: oluline on ka struktuurifondide, raamprogrammi ja muude Euroopa rahastamisallikate vaheline kooskõlastamine; |
| --- | --- |

—

TEN/362„Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia” (6), punkt 1.10: komisjon peaks teatisega seonduvate järelmeetmete osana koostatavatesse dokumentidesse lisama ka viide selliste uuringute toetamise kohta komisjoni rahaliste vahendite eraldamise kaudu; punkt 3.6.4: oluline on ka struktuurifondide, raamprogrammi ja muude Euroopa rahastamisallikate vaheline kooskõlastamine;

| — | TEN/335„Maanteetranspordi tekitatud heitkogused: konkreetsed meetmed seisaku lõpetamiseks” (7). |
| --- | --- |

—

TEN/335„Maanteetranspordi tekitatud heitkogused: konkreetsed meetmed seisaku lõpetamiseks” (7).

4.7.2   Teise küsimuse teemal „jätkusuutlikule majanduskasvule ning energiatõhusamale, keskkonnasäästlikumale ja konkurentsivõimelisemale majandusele kaasa aitamine” leiab väärtuslikke panuseid järgmistest arvamustest:

| — | TEN/399-400„Transpordi jätkusuutlik tulevik/Euroopa transpordipoliitika pärast 2010. aastat” (8), punkti 2.8 esimene taane: eakate inimeste osakaal ELi rahvastikus tõuseb oluliselt ning selle tulemuseks on teistsugused reisiharjumused ning ühiskonnas on vaja suunata riigi rahalisi vahendeid rohkem pensionidele, tervishoiule ja hooldusteenustele; punkt 4.15: vaja on ülisuuri muutuseid investeeringutes infrastruktuuri; |
| --- | --- |

—

TEN/399-400„Transpordi jätkusuutlik tulevik/Euroopa transpordipoliitika pärast 2010. aastat” (8), punkti 2.8 esimene taane: eakate inimeste osakaal ELi rahvastikus tõuseb oluliselt ning selle tulemuseks on teistsugused reisiharjumused ning ühiskonnas on vaja suunata riigi rahalisi vahendeid rohkem pensionidele, tervishoiule ja hooldusteenustele; punkt 4.15: vaja on ülisuuri muutuseid investeeringutes infrastruktuuri;

| — | TEN/412„Euroopa transpordipoliitika/Lissaboni strateegia ja säästev areng” (9), punkt 1.5: tuleb kehtestada uued suunised üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks ning stiimuleid tuleks anda Euroopa Investeerimispanga investeeringute kaudu; punkt 1.8: on lahendusi, mis nõuavad kindlaid poliitilisi valikuid ning mis on kulukamad; |
| --- | --- |

—

TEN/412„Euroopa transpordipoliitika/Lissaboni strateegia ja säästev areng” (9), punkt 1.5: tuleb kehtestada uued suunised üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks ning stiimuleid tuleks anda Euroopa Investeerimispanga investeeringute kaudu; punkt 1.8: on lahendusi, mis nõuavad kindlaid poliitilisi valikuid ning mis on kulukamad;

| — | TEN/297„Energialiikide kombinatsioon transpordis” (10), punkt 5.4: transporditoetused, mis ulatuvad ELis ligikaudu 270–290 miljardi euroni; punkt 8.13: Euroopa Komisjon on eraldanud 470 miljonit eurot kütuseelementide ja vesiniku ühisettevõtte loomiseks; punkt 8.15: Euroopa Komisjoni kaasrahastatud projekti Zero Region raames ehitati kaks uuenduslikku kütustesegu- ja vesinikujaama; |
| --- | --- |

—

TEN/297„Energialiikide kombinatsioon transpordis” (10), punkt 5.4: transporditoetused, mis ulatuvad ELis ligikaudu 270–290 miljardi euroni; punkt 8.13: Euroopa Komisjon on eraldanud 470 miljonit eurot kütuseelementide ja vesiniku ühisettevõtte loomiseks; punkt 8.15: Euroopa Komisjoni kaasrahastatud projekti Zero Region raames ehitati kaks uuenduslikku kütustesegu- ja vesinikujaama;

| — | TEN/376„Maanteetransport 2020. aastal: organiseeritud kodanikuühiskonna ootused” (11), punkt 1.9: tuleb tegeleda vajaliku infrastruktuuri väljaehitamisega; punkt 4.2: tuleb teha tööd füüsilise maantee- ja liiklusinfrastruktuuri loomise või siis edasiarendamise (kitsaskohtade eemaldamine) nimel; |
| --- | --- |

—

TEN/376„Maanteetransport 2020. aastal: organiseeritud kodanikuühiskonna ootused” (11), punkt 1.9: tuleb tegeleda vajaliku infrastruktuuri väljaehitamisega; punkt 4.2: tuleb teha tööd füüsilise maantee- ja liiklusinfrastruktuuri loomise või siis edasiarendamise (kitsaskohtade eemaldamine) nimel;

| — | TEN/336„Transpordi ja energeetika tervikvaldkonna arengu sotsiaalsed tagajärjed” (12), punkt 1.2.5: riskijagamisrahastu (Risk-Sharing-Finance Facility - RSFF); |
| --- | --- |

—

TEN/336„Transpordi ja energeetika tervikvaldkonna arengu sotsiaalsed tagajärjed” (12), punkt 1.2.5: riskijagamisrahastu (Risk-Sharing-Finance Facility - RSFF);

| — | TEN/262„Kaubaveologistika – jätkusuutliku liikuvuse võti” (13), punkt 1.3: füüsilise võrgustiku optimeerimisel tuleb mobiliseerida selleks kõik võimalikud rahastamisallikad; punkt 4.5.5: suurendada ELi eelarvest üleeuroopaliste võrkude ehitamiseks ettenähtud vahendeid; punkt 4.5.6: infrastruktuuri ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud segarahastamise süsteem; |
| --- | --- |

—

TEN/262„Kaubaveologistika – jätkusuutliku liikuvuse võti” (13), punkt 1.3: füüsilise võrgustiku optimeerimisel tuleb mobiliseerida selleks kõik võimalikud rahastamisallikad; punkt 4.5.5: suurendada ELi eelarvest üleeuroopaliste võrkude ehitamiseks ettenähtud vahendeid; punkt 4.5.6: infrastruktuuri ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud segarahastamise süsteem;

| — | TEN/440„Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm” (14), punkt 2.9: nii integreeritud merenduspoliitika arendamine kui rakendamine on ohus, kuna napib vahendeid vajalike meetmete rahastamiseks; punkt 2.10: vaja on kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm; |
| --- | --- |

—

TEN/440„Integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm” (14), punkt 2.9: nii integreeritud merenduspoliitika arendamine kui rakendamine on ohus, kuna napib vahendeid vajalike meetmete rahastamiseks; punkt 2.10: vaja on kehtestada integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm;

| — | TEN/427„Ühenduse finantsabi energeetikaprojektidele” (15), punkt 1.1: kasutada Euroopa rahalisi ressursse mitmekordistava mõjuga vahenditena, et kiirendada investeerimist energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonda; punkt 2.2: sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomine, et edendada säästva energia rahastamise algatusi; |
| --- | --- |

—

TEN/427„Ühenduse finantsabi energeetikaprojektidele” (15), punkt 1.1: kasutada Euroopa rahalisi ressursse mitmekordistava mõjuga vahenditena, et kiirendada investeerimist energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonda; punkt 2.2: sihtotstarbelise rahastamisvahendi loomine, et edendada säästva energia rahastamise algatusi;

| — | TEN/404„VKEd ja ELi energiapoliitika” (16), punkt 1.2: toetada investeeringute rahastamist, luua ELi, liikmesriikide ja ettevõtete organisatsioonide vahel finantssünergiaid; punkt 1.3: toetada uuendustegevust ning investeeringuid piirkondlike programmidesse; |
| --- | --- |

—

TEN/404„VKEd ja ELi energiapoliitika” (16), punkt 1.2: toetada investeeringute rahastamist, luua ELi, liikmesriikide ja ettevõtete organisatsioonide vahel finantssünergiaid; punkt 1.3: toetada uuendustegevust ning investeeringuid piirkondlike programmidesse;

| — | TEN/366„Transpordi- ja maakasutuspoliitika integreerimine säästvama linnatranspordi arendamiseks” (17), punkt 5.2: EL on pakkunud investeerimisvahendeid struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga kaudu; punkt 5.3: kliimamuutustest tulenevad uued probleemid nõuavad ühist jõupingust Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

TEN/366„Transpordi- ja maakasutuspoliitika integreerimine säästvama linnatranspordi arendamiseks” (17), punkt 5.2: EL on pakkunud investeerimisvahendeid struktuurifondide, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga kaudu; punkt 5.3: kliimamuutustest tulenevad uued probleemid nõuavad ühist jõupingust Euroopa tasandil;

| — | TEN/381„Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik” (18), punkt 4.1.2: Euroopa institutsioonidel peab olema oluline roll ELi abivahendite leviku lihtsustamisel konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku arendamiseks, kaasrahastades raudtee-kaubaveokoridoride loomist üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) eelarvest, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja ühtekuuluvusfondist ning ka Euroopa Investeerimispanga laenudega. |
| --- | --- |

—

TEN/381„Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik” (18), punkt 4.1.2: Euroopa institutsioonidel peab olema oluline roll ELi abivahendite leviku lihtsustamisel konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku arendamiseks, kaasrahastades raudtee-kaubaveokoridoride loomist üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) eelarvest, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja ühtekuuluvusfondist ning ka Euroopa Investeerimispanga laenudega.

4.7.3   Ka kolmanda küsimuse teema „kaasava majanduskasv, pöörates tähelepanu tööhõivele ning sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele”, on komitee arvamustes otsest käsitlemist leidnud. Siinkohal viidatakse eelkõige järgmistele arvamustele:

| — | TEN/276„Transport linna- ja suurlinnapiirkondades” (19), punkt 4.1: komitee kutsub komisjoni üles kehtestama uued eeskirjad rahastamisvahendite jagamiseks regionaalarengumeetmete puhul; punkt 4.5: mõttekas oleks konkreetne ELi toetusprogramm liikuvuse ja linnaarengu edendamiseks; |
| --- | --- |

—

TEN/276„Transport linna- ja suurlinnapiirkondades” (19), punkt 4.1: komitee kutsub komisjoni üles kehtestama uued eeskirjad rahastamisvahendite jagamiseks regionaalarengumeetmete puhul; punkt 4.5: mõttekas oleks konkreetne ELi toetusprogramm liikuvuse ja linnaarengu edendamiseks;

| — | TEN/445„ELi transpordipoliitika sotsiaalsed aspektid” (20), punkt 1.10.1: EL peaks pakkuma rahalist toetust sellistele infrastruktuurimeetmetele nagu parkimisalad maanteevedude jaoks ning kvaliteetsed rongi-, metroo-, trammi- ja bussipeatused; |
| --- | --- |

—

TEN/445„ELi transpordipoliitika sotsiaalsed aspektid” (20), punkt 1.10.1: EL peaks pakkuma rahalist toetust sellistele infrastruktuurimeetmetele nagu parkimisalad maanteevedude jaoks ning kvaliteetsed rongi-, metroo-, trammi- ja bussipeatused;

| — | TEN/397„ELi meretranspordipoliitika kuni 2018. aastani” (21), punkt 7.1: suurendada investeeringuid sadamate infrastruktuuride ja sisemaa-ühendusteede parandamiseks, sellega tuleks arvestada TEN-T läbivaatamisel; |
| --- | --- |

—

TEN/397„ELi meretranspordipoliitika kuni 2018. aastani” (21), punkt 7.1: suurendada investeeringuid sadamate infrastruktuuride ja sisemaa-ühendusteede parandamiseks, sellega tuleks arvestada TEN-T läbivaatamisel;

| — | TEN/320„Roheline raamat: uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (22), punkt 1.5: komitee pooldab nn roheliste ostude kasutamise edendamist Euroopa programmidest rahastatavate infrastruktuuriga seotud hangete puhul ning nendega seotud tõkete kõrvaldamist; punkt 4.25, milles esitatakse küsimus: Millist lisaväärtust võiks pikemas perspektiivis tuua suunatud Euroopa toetus keskkonnasäästliku ja energiatõhusa linnatranspordi rahastamiseks?; |
| --- | --- |

—

TEN/320„Roheline raamat: uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (22), punkt 1.5: komitee pooldab nn roheliste ostude kasutamise edendamist Euroopa programmidest rahastatavate infrastruktuuriga seotud hangete puhul ning nendega seotud tõkete kõrvaldamist; punkt 4.25, milles esitatakse küsimus: Millist lisaväärtust võiks pikemas perspektiivis tuua suunatud Euroopa toetus keskkonnasäästliku ja energiatõhusa linnatranspordi rahastamiseks?;

| — | TEN/401„Keskkonnasõbralike töökohtade edendamine ELi kliima- ja energiapaketi jaoks” (23), punkt 6.3: komitee teeb ettepaneku luua Euroopa suveräänne fond, mida toetavad Euroopa Investeerimispank ja erifondid, mille vahendeid eraldavad Euroopa Keskpankade Süsteem ning Euroopa Keskpank energiatõhususe ja -säästvuse eesmärkide saavutamiseks, mis oleks omamoodi Euroopa Marshalli plaan; 6.4: Euroopa Investeerimispank võiks seda fondi hallata; |
| --- | --- |

—

TEN/401„Keskkonnasõbralike töökohtade edendamine ELi kliima- ja energiapaketi jaoks” (23), punkt 6.3: komitee teeb ettepaneku luua Euroopa suveräänne fond, mida toetavad Euroopa Investeerimispank ja erifondid, mille vahendeid eraldavad Euroopa Keskpankade Süsteem ning Euroopa Keskpank energiatõhususe ja -säästvuse eesmärkide saavutamiseks, mis oleks omamoodi Euroopa Marshalli plaan; 6.4: Euroopa Investeerimispank võiks seda fondi hallata;

| — | TEN/414„Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (24), punkt 1.10: komitee soovitab paremini suunata ELi struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi vahendeid, eelkõige spetsiifilise rahastamisvahendi loomise kaudu linnalise liikumiskeskkonna edendamiseks; punkt 4.4.4: komisjon tahab optimeerida olemasolevad Euroopa rahastamisallikad; |
| --- | --- |

—

TEN/414„Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava” (24), punkt 1.10: komitee soovitab paremini suunata ELi struktuurifonde ja ühtekuuluvusfondi vahendeid, eelkõige spetsiifilise rahastamisvahendi loomise kaudu linnalise liikumiskeskkonna edendamiseks; punkt 4.4.4: komisjon tahab optimeerida olemasolevad Euroopa rahastamisallikad;

| — | TEN/388„TEN-T poliitika läbivaatamine” (25), punkt 2.6: 1996. aastast on üleühenduselise tähtsusega transpordiinfrastruktuuriprojektidesse investeeritud 400 miljardit eurot; punkt 2.7: hinnanguliselt tuleks veel investeerida 500 miljardit eurot; punkt 3.4: rahalised vahendid peavad peegeldama ambitsioone ja mitte vastupidi, punkt 3.16: ELi vahendite tõhusamaks ja tulemuslikumaks kasutamiseks tuleks komitee arvates luua organ, mis hoolitseks nende vahendite kasutamise koordineerimise eest. |
| --- | --- |

—

TEN/388„TEN-T poliitika läbivaatamine” (25), punkt 2.6: 1996. aastast on üleühenduselise tähtsusega transpordiinfrastruktuuriprojektidesse investeeritud 400 miljardit eurot; punkt 2.7: hinnanguliselt tuleks veel investeerida 500 miljardit eurot; punkt 3.4: rahalised vahendid peavad peegeldama ambitsioone ja mitte vastupidi, punkt 3.16: ELi vahendite tõhusamaks ja tulemuslikumaks kasutamiseks tuleks komitee arvates luua organ, mis hoolitseks nende vahendite kasutamise koordineerimise eest.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 317, 23.12.2009, lk. 80-83, ja ELT C 255, 22.9.2010, lk 92-97.

1

(2)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 80-83.

2

(3)  ELT C 51, 17.2.2011, lk 59 – 66 (EMSK arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Era- ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse arendamine” ”).

3

(4)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 47-52.

4

(5)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 85-89.

5

(6)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 46-50.

6

(7)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 22-28.

7

(8)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 110-115.

8

(9)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 23.

9

(10)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 52-61.

10

(11)  ELT C 277, 17.11.2009, lk 25-29.

11

(12)  ELT C 175, 28.7.2009, lk 43-49.

12

(13)  ELT C 168, 20.7.2007, lk 63-67.

13

(14)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 64-67.

14

(15)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 165-166.

15

(16)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 118-122.

16

(17)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 1-6.

17

(18)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 94-98.

18

(19)  ELT C 168, 20.7.2007, lk 77-86.

19

(20)  ELT C 248, 25.8.2011, lk. 22.

20

(21)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 103-109.

21

(22)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 39-45.

22

(23)  ELT C 44, 11.2.2011, lk 110-117.

23

(24)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 56-61.

24

(25)  ELT C 318, 23.12.2009, lk 101-105.

25

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/62

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Laevaehitusele antav riigiabi” (täiendav arvamus)

2011/C 318/10

Raportöör: Marian KRZAKLEWSKI

Kaasraportöör: Enrique CALVET CHAMBON

9. detsembril 2010. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra rakenduseeskirja artikli 29 punktile A koostada täiendava arvamuse järgmises küsimuses:

„Laevaehitusele antav riigiabi”

(täiendav arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 7. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 124, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 6.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et laevaehituse riigiabi raamistik on vahend, mis tuleb säilitada. Siiski on vaja mõnesid selle sätteid ajakohastada ja laiendada. Oma kohaldamisperioodi vältel on raamistik kaasa aidanud poliitiliste ja majanduslike eesmärkide saavutamisele. Raamistiku kohaldamise jätkamist õigustavad peamiselt valdkondlikud olud, mis on välja toodud praeguse raamistiku sissejuhatuses.

1.2   Komitee rõhutab, et raamistik ei ole lühiajaline meede kriisiga võitlemiseks, vaid selles arvestatakse sektori eriomaseid olusid, ning et raamistikuga antav abi ei tohiks hüvitada või innustada konkurentsivõimetute laevade või madala tehnilise tasemega laevade ehitamist.

1.3   Komitee usub, et hiljutine uudis, et pärast 20 aastat kestnud arutelusid on liiva jooksnud OECD rahastatavad läbirääkimised mitmepoolse lepingu üle kaubandusliku laevaehituse tööstusharus normaalsete konkurentsitingimuste loomiseks, on veel üks argument, mis annab tunnistust laevaehitustööstuse ainulaadsest olukorrast ja see nõuab raamistiku säilitamist ja läbivaatamist.

1.4   Käesolevas arvamuses analüüsib komitee üksikasjalikult mitmeid otsustava tähtsusega küsimusi ja probleeme, mis komisjon esitas sidusrühmadele osana konsultatsiooniprotsessist. Komitee pakub välja mitmed muudatused, mis tema arvates tuleks raamistiku läbivaadatud versiooni sisse viia, ning põhjendab neid.

1.5   Komitee on seisukohal, et raamistikus sätestatud teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile antav abi on väga oluline, sest see aitab laevaehitajatel aktsepteerida spetsiifilisi innovatsiooniga seotud riske.

1.5.1   Komitee ons seisukohal, et innovatsiooniabil on positiivne mõju uute toodete või protsesside arendamise iga innovaatilise elemendi riskihindamisele. See võimaldab ettevõtetel astuda täiendavaid samme uute lahenduste suunas, suurendades innovaatiliste toodete turuedu võimalusi ning ergutades selle tulemusena edasist teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni.

1.6   Mis puudutab komisjoni küsimust selle kohta, kas oleks asjakohane jätta muud innovatsiooniliigid innovatsiooniabiks kõlblike hulgast välja ja valida vaid keskkonnasäästlikumate laevadega seotud innovatsioon, siis toetab komitee sotsiaalpartnerite seisukohta ning leiab, et see nõrgendaks märkimisväärselt kõnealuse vahendi tõhusust. Ennekõike läheks kaduma just selle äärmiselt positiivne mõju protsessidega seotud ja muule tootepõhisele innovatsioonile valdkondades, nagu ohutus ja tootlikkus.

1.7   Komitee märgib, et abi vahendid, mille eesmärk on lihtsustada keskkonnasäästlike tehnoloogiate turule sisenemist, on olulised ja need tuleks lisada raamistikku. Selle küsimuse kohta peaks läbivaadatud raamistik sisaldama rida sobivaid ja praktilisi sätteid koos nõuetega keskkonnakaitse valdkonnaüleste meetmete kohta. Komitee arvates ei looda nende sätetega täiendavaid riigiabi vahendeid, vaid need lihtsustavad raamistiku kohaldamist ning võimaldavad saavutada ELi peamisi eesmärke.

1.8   Mis puudutab komisjoni esitatud olulist küsimust selle kohta, kas teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni abi tuleks raamistikus säilitada, võttes arvesse, et olemas on teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni horisontaalsed eeskirjad, siis rõhutab komitee kindlalt, et laevaehitussektori erilist olemust arvestades tuleb teadus-, arendus- ja innovatsiooniabi raamistikus sätestatud kujul säilitada, sest horisontaalsed eeskirjad ei taga sobivaid lahendusi innovatsiooni toetamiseks laevaehitussektoris.

1.9   Arvestades, et perioodil raamistiku kehtestamisest alates 2004. aastast kuni kriisini aastatel 2009–2010 ei olnud põhjust sulgemisabi kohaldamiseks, ning pidades silmas, et viimastel aastatel on olukord sedavõrd drastiliselt halvenenud, et ELi laevatehaste tellimused on langenud enam kui kümne aasta madalamaile tasemele, siis usub komitee, et see abi vorm tuleks säilitada. Sellise abi eeskirjad peaksid võimaldama laevatehastel viia läbi osalist ümberkorraldamist, ilma et oleks vaja läbi teha täielik ümberkorraldamise protsess vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele.

1.10   Komitee on veendunud, laevaehitussektoril on kasu ka regionaalabist. Raamistikus sätestatud regionaalabi peaks tagama samasuguse abi osakaalu kui regionaalabi suuniste järgi kohaldatavad meetmed. Komitee on seisukohal, et seesuguse abi ulatuse piiramine raamistikus vaid olemasolevatele tehaserajatistele ei ole asjakohane ega õigustatud.

1.11   ELi piiravate eeskirjade kohaldamisel laevaehitusvõimsuse suurendamisele on olnud kavatsetule vastupidine mõju. Selle asemel, et piirata panust ülemaailmsesse ületootmisse, on see asetanud Euroopa laevatehased võrreldes nende ülemaailmsete konkurentidega veelgi ebasoodsamasse olukorda. Seepärast ei ole komitee arvates enam õige säilitada eeskirju, mille eesmärk on minimeerida toetust võimsuse suurendamisele.

1.12   Raamistikuga sätestatud tööhõiveabi eeskirjade osas kutsub komitee liikmesriike üles neid meetmeid senisest sagedamini rakendama, eriti selleks, et toetada laevaehitajate tegevust oma riigis hariduse ja koolituse valdkonnas.

1.13   Komitee on seisukohal, et raamistikus tuleks säilitada ekspordikrediidi klausel. Kooskõlas OECD sektorilepinguga antav ekspordikrediit ei ole riigiabi ja sellega toetatakse nii ettevõtteid kui ka seega piirkondi, kus need ettevõtted asuvad. See on otseselt seotud tööhõive säilitamise ja suurendamisega sektoris ja sellega seotud ettevõtetes ning samuti ELi laevaomanike saadava kasuga (võimalus saada laevade ostmiseks pikaajalisi laene või laenutagatisi).

1.14   Komitee toetab raamistikuga hõlmatud toodete valiku laiendamist, mis on vajalik selleks, et võtta arvesse laevaehitussektori ja selle tehnoloogia arengut pärast 2004. aastat. Komitee leiab, et selleks tuleks kasutada Euroopa Laevaehitajate Liitude Ühenduse (CESA) ajakohastamise ettepanekut, mille viimane esitas oma arvamuses raamistiku artikli 2 kohta (1).

1.15   Komitee kutsub ELi liikmesriike ja ELi administratsiooni üles pöörama erilist tähelepanu raamistikus sätestatud teabe edastamise poliitikale riigiabi kasutamise võimaluste ja tingimuste kohta.

2.   Sissejuhatus

Arvamuse taust

2.1   29. aprillil 2010 võttis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastu omaalgatusliku arvamuse „Euroopa laevaehitustööstuse toimetulek praeguse kriisiga”

2.2   Osana oma 2011. aasta tööprogrammist kavatseb Euroopa Komisjon üle vaadata laevaehituse riigiabi raamistiku, mille tulemus võib olla selle võimalik ümbertöötamine või kehtivusaja pikendamine pärast 2011. aastat. Sidusrühmadega, sh sotsiaalpartneritega, samuti liikmesriikidega peeti ametlikke konsultatsioone, mis jõudsid lõpule 6. detsembril 2010.

2.2.1   Komitee selleteemaline täiendav arvamus peaks olema kasulik ja õigesti ajastatud, arvestades nende eeskirjade majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte ja nende olulist mõju konkreetsetele piirkondadele.

2.3   Laevaehituse riigiabi raamistikuga kehtestatakse eeskirjad, mida komisjon kasutab laevaehituse riigiabi hindamisel. Raamistik jõustus 1. jaanuaril 2004 esialgu kolmeks aastaks. Sellest ajast on komisjon raamistiku kehtivusaega pikendanud kaks korda – 2006. aastal kaheks aastaks ja 2008. aastal veel kolmeks aastaks. Seega lõpeb raamistiku praegune kehtivusaeg 31. detsembril 2011.

2.4   Raamistiku üldpõhimõte on see, et laevaehitus on abikõlblik horisontaalsete riigiabi vahendite raames, välja arvatud juhtudel, mil kohalduvad raamistikuga ette nähtud erisätted. Nimetatud erisätted puudutavad järgmisi valdkondi: teadus-, arendus- ja innovatsiooniabi, sulgemisabi, tööhõiveabi, ekspordikrediit, arenguabi ja regionaalabi.

2.5   Arvestades asjaolu, et laevaehitus on abikõlblik ka horisontaalsete riigi- (ja ELi) abi vahendite järgi, siis peaksid konsultatsioonid ja ELi kodanikuühiskonna nimel avaldatavad komitee arvamused aitama ennekõike määratleda, kas raamistiku erisätete kohaldamist tuleks jätkata ja soovitada ning kas ja kuidas tuleks neid nende pikendamise korral muuta.

3.   Aktuaalne lühiülevaade Euroopa laevaehitussektorist ülemaailmses kontekstis enne raamistiku kohta langetatavat otsust

3.1   Komitee 2010. aasta aprilli arvamuses esitati Euroopa laevaehitussektori kohta igakülgne ja laiaulatuslik kirjeldus. Alljärgnev teave pärineb eelmisest aastast.

3.2   Kriisi esimese perioodi järel on selge, et kogu maailmas on laevaehitussektor rängalt kannatada saanud. Aset on leidnud ennenägematul määral kaubandushäired ning kõik laevaehitusega tegelevad riigid on olnud silmitsi nõudluse tohutust langusest tingitud märkimisväärsete raskustega. Kuna sellele lisandub seni lahendamata probleem, et laevaehituses ja merenduses puuduvad võrdsed tingimused, siis on Euroopa pikaajalised väljavaated selles valdkonnas tõsiselt ohus

3.3   Aasia riikide arvel on praegu üle 80 % ülemaailmsest laevaehitusest ning nende saadavad tellimused moodustavad 90 % kogu ülemaailmsetest tellimustest. Nende riikide positsiooni tugevnemine toimub ELi riikide arvelt, kelle osa ülemaailmses laevaehituses on praeguseks langenud 7–8 %-le.

3.3.1   Euroopa osa uutest tellimustest üle maailma langes 2009. aastal 2,7 %-le, ent tõusis 2010. aasta kolmes esimeses kvartalis 4,8 %-le. Kuid vaadates tellimusi mahu järgi, siis nähtub, et globaalne näitaja tõusis 2010. aastal tasapisi, kuid jäi ELis 2009. aasta tasemele, mis on aastakümne madalaim tase.

3.3.2   Ülemaailmne uute laevatellimuste maht oli viimastel aastatel järgmine: 2007. aastal 85 miljonit CGT, 2008. aastal 43 miljonit CGT, 2009. aastal 16,5 miljonit CGT. Kuid 2010. aasta esimeses kolmes kvartalis kasvas see 26,3 miljoni CGTni (prognoos aasta lõpuks – umbes 35 miljonit CGTd). 2009. aastal tühistati mitmed juba esitatud laevatellimused, mille põhjuseks olid muu hulgas väga madalad prahihinnad ja pangalaenude kättesaamatus laevaehituse rahastamiseks.

3.3.3   Eurodes kalkuleeritud hinnaindeks on paranenud umbes 17 % alates 2010. aasta esimesest kvartalist (kui see oli kümne aasta madalaimal tasemel), kuigi vahetuskursi kõikumised on alla surunud mõne riigi vääringus väljendatud hinnad. Kuigi nimetatud indeks on alates 2000. aastast tõusnud üle 20 %, siis eurohinnad on jäänud samaks.

3.4   Kui kriis kõrvale jätta, siis valdav osa laevaehitussektori ebastabiilsusest on põhjustatud ikkagi nende riikide sekkumisest ja protektsionismist, kus laevaehitus on või soovib olla majanduse võtmesektor. Teatud laevatehased, peamiselt Kaug-Idas, mis saavad valitsuse toetusi, suudavad pakkuda oma tooteid ja teenuseid hindadega, milles ei arvestata kõiki riskiliike ja on seetõttu madalamad kui nende konkurentidel – peamiselt Euroopas –, kes peavad seda liiki riskid oma hindadesse sisse arvestama. Vahetuskurss võib olla veel üks protektsionismi vahend (ühe konkurentsivõimet mõjutava tegurina), mida saab teatud määrani tsentraalselt juhtida (nt Hiina, samuti Lõuna-Korea).

3.5   2010. aasta detsembris otsustas OECD, et ei käivita uuesti läbirääkimisi kaubandusliku laevaehitusetööstuse normaalsete konkurentsitingimuste järgimise lepingu üle. Nende läbirääkimiste kokkuvarisemine pärast 20 aastat kestnud arutelusid tähendab, et ülemaailmne laevaehitusturg jääb edasi halastamatu konkurentsi tandriks. See on sündmuste erakordselt halb pööre, mis on innustanud teatud riike kohaldama veelgi laialdasemalt erinevaid turusekkumise vahendeid. Tagajärg on veelgi ebavõrdsemad tingimused ülemaailmses laevaehitustööstuses. Selle olukorra põhjustajad on teatud laevaehitustööstust omavate kolmandate riikide järelandmatus: Hiina ja Lõuna-Korea.

3.5.1   Sündmuste sellist kulgu käsitletakse reaktsioonina ülemaailmsele kriisile ja see loob soodsa pinnase protektsionistlike meetmete võtmiseks. Suureneb oht, et ülemaailmsel turul ehitatakse laevu, millel olemasolu ei ole majanduslikult õigustatud. Need uued käiku lastud laevad süvendavad kriisi prahtimisturul, st liiga palju laevu võistleb sama lasti pärast. Euroopa laevaehitussektori sotsiaalpartnerid on juba kaevanud mitmekordse negatiivne mõju üle kõigile turuosalejatele (liigne tootmine, hinnasurve laevatehastele, liigne tonnaaž, prahilepingute madalad hinnad).

3.6   Alates 2008. aastast on vähenenud tööhõive selles sektoris. Kaotatud on umbes 40 000 töökohta ja kõik sidusrühmad nõuavad ajutisi programme, et tagada Euroopa laevaehitussektori kriitilise massi säilimine (2). Sellele suundumusele lisandub hiljuti kehtima hakanud Basel III kapitali raamistik pangandusjärelevalves, mis piirab finantseerimise tingimusi.

3.7   Alates finantskriisi algusest on ELis muutunud märkimisväärselt raskemaks laevaehitusele rahastamise hankimine, sest paljud peamised finantsasutused on vähendanud rahastamist enne (eelrahastamine) ja pärast laevade väljasaatmist, või on sellest täiesti loobunud. Seda olukorda arvestades on palju tähtsamaks muutunud avaliku sektori tagatisvahendid, sh ekspordikrediit. Krediidikriis laevaehitussektoris jätkub vaatamata esimestele märkidele turuolukorra võimalikust paranemisest.

3.8   Kuigi ka laevaremondi allsektorile, mida loetakse laevaehitussektori osaks, on saanud osaks ajutisi raskusi, on see palju paremas olukorras kui ehitusele spetsialiseerunud tehased. Laevaremonditehased tegutsevad erineval turul kui laevaehitustööstus (üle poole kõigist remonditavatest laevadest on väljastpoolt ELi). Ülemaailmne kriis ei säästnud nimetatud allsektorit, sest laevaomanikud vähendasid olulisel määral kulusid laevaremondile, piirdudes sageli vaid hädavajalike või merenduseeskirjadega nõutavate perioodiliste hooldustöödega.

3.8.1   Ägeda konkurentsi tõttu ülemaailmsel turul on laevaremonditehased mitmes ELi liikmesriigis astunud samme oma tootmise mitmekesistamiseks, keskendudes laevade moderniseerimisele (tootmisjärgsele täiendamisele) ja keerukamate operatsioonide teostamisele, nt laevakere pikendamine ja muud ümberehitused, sh süvamerest nafta ja gaasi ammutamiseks või väiksemate laevade tootmine.

3.8.2   Praegu tegelevad laevaremondiga peamiselt ELi naaberriikides asuvad laevatehased. Komitee kutsub ELi liikmesriike ja ELi asutusi üles koostama strateegia, et ergutada seda tüüpi laevatehaste arendamist ja ehitamist ELi rannikualadel. ELi liikmesriikide huvides on säilitada ELis oma laevandussektori teenindamiseks remondirajatiste strateegiline miinimum. Need tehased võiksid laevu remontida konkurentsivõimeliste hindadega, tagada tellimuste õigeaegse täitmise ja kasutada keskkonnasäästlikke meetodeid, aidates samas kaasa teatud rannikupiirkondade tööstuslikule taastumisele.

4.   Üldised märkused

4.1   Raamistiku läbivaatamise üldine eesmärk peaks olema Euroopa laevatehaste konkurentsitingimuste parandamine. See mõte peaks valitsema kõigis raamistiku sätetes.

4.2   Raskete turutingimuste, eriti konkureerivates riikides antava ulatusliku toetuse tõttu on Euroopa laevaehitussektori ülemaailmne konkurentsivõime sattunud tohutu surve alla. Kuna Euroopa laevaehitussektor ei suuda konkureerida tööjõukulude osas, tuleb püüda saavutada eeliseid sellega, et tagatakse parim võimalik kvaliteet laevaohutuse, tõhususe ja merekeskkonna kaitsmise valdkonnas, samuti võttes kasutusele innovaatilised protsessid eesmärgiga tõhusust veelgi parandada. Loomulikult on võimalik läbivaadatud ja parandatud raamistikus luua selle saavutamiseks sobivaid stiimuleid, mis on eesmärkide täitmiseks üliolulised.

4.3   On äärmiselt oluline, et ajakohastatud raamistikuga kehtestatakse viivaitamatult stiimulite praktiline süsteem, mis edendab investeerimist uutesse või moderniseeritud laevadesse, millel on kõrgemad keskkonnanäitajad. Kui sellist süsteemi ei õnnestu lähiajal rakendada, siis võib see teha võimatuks kiire majandusliku kasu saamise lämmastikoksiidide, vääveloksiidide ja kasvuhoonegaaside vähendamisest. Raamistikus tuleks sätestada, et seda tüüpi abi ja selleks eraldatud ressursid on vaid Euroopa laevaehitajate jaoks.

4.4   Raamistikuga tagatud abi on oluline nii eri ettevõtete kui ka piirkondade jaoks. Sellest tulenevalt on vaja käivitada uusi innovaatilisi projekte, mis võimaldaksid laevatehastel vastata turu muutuvatele vajadustele nii kiiresti ja tõhusalt kui võimalik. Abikõlblikud innovaatilised projektid peaksid hõlmama investeeringuid nii uutele toodetele suunatud teadus- ja arendustegevusse ja innovatsiooni kui ka koolitusse ja töötajate oskuste täiendamisse. Uuendatud raamistikus tuleb seda arvesse võtta.

4.5   Komitee leiab, et enne ekspordikrediidi küsimuse üksikasjalikku analüüsimist (vt Konkreetsed märkused) tuleb rõhutada seda, et uute laevaehitusprojektide saamisel on sageli otsustava tähtsusega juurdepääs konkurentsivõimelisele rahastamisele. Viimastel aastatel on märkimisväärselt kasvanud – eriti Aasias – riigiasutuste, riigi omanduses olevate pankade ja teiste riiklike institutsioonide kaasamine laevade väljasaatmisele eelnevasse (eelrahastamine) ja järgnevasse rahastamisse. Võib eeldada, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis rahastatakse ka ELis laevaehitust riiklike laenude või tagatise vormis toetustega, kaasates riiklikke ja ELi finantsasutusi, nt Euroopa Investeerimispank (sektorisiseste raskuste puhul (3)).

4.6   Pärast ELi esimese laevaehituse raamistiku loomist on sektoris toimunud palju struktuurilisi muutusi, mida tuleks uute sätete formuleerimisel arvesse võtta. Need on järgmised:

| — | Euroopa laevatehased on teinud suuri edusamme spetsialiseerumisel ja seda protsessi tuleb jätkata ja toetada; |
| --- | --- |

—

Euroopa laevatehased on teinud suuri edusamme spetsialiseerumisel ja seda protsessi tuleb jätkata ja toetada;

| — | standardlaevade osakaal Euroopa laevaehitustööstuse tellimuste hulgas on märkimisväärselt vähenenud; |
| --- | --- |

—

standardlaevade osakaal Euroopa laevaehitustööstuse tellimuste hulgas on märkimisväärselt vähenenud;

| — | ülemaailmne konkurents on muutunud tuntavaks ka väiksemate laevade, sh siseveelaevade puhul; |
| --- | --- |

—

ülemaailmne konkurents on muutunud tuntavaks ka väiksemate laevade, sh siseveelaevade puhul;

| — | kui Euroopa laevatehaste keskmine suurus on viimase kümne aasta jooksul samaks jäänud või veidi vähenenud (tingituna Poolas, Horvaatias, Taanis ja Hispaanias aset leidnud laevatehaste sulgemistest), siis praegu seisab Euroopa silmitsi laevatehaste massilise laienemisega konkureerivates riikides, eriti Aasias; |
| --- | --- |

—

kui Euroopa laevatehaste keskmine suurus on viimase kümne aasta jooksul samaks jäänud või veidi vähenenud (tingituna Poolas, Horvaatias, Taanis ja Hispaanias aset leidnud laevatehaste sulgemistest), siis praegu seisab Euroopa silmitsi laevatehaste massilise laienemisega konkureerivates riikides, eriti Aasias;

| — | keskkonnasäästlike toodete ja tootmisprotsesside tähtsus on märkimisväärselt kasvanud; seda suundumust tuleks ergutada vajalike meetmetega heidete osas, eriti vääveloksiidide, lämmastikoksiidide ja kasvuhoonegaaside puhul; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlike toodete ja tootmisprotsesside tähtsus on märkimisväärselt kasvanud; seda suundumust tuleks ergutada vajalike meetmetega heidete osas, eriti vääveloksiidide, lämmastikoksiidide ja kasvuhoonegaaside puhul;

| — | Rannikulaevanduse kasv tähendab seda, et Euroopa laevaehitustööstus peab leidma viisi kohaliku nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

—

Rannikulaevanduse kasv tähendab seda, et Euroopa laevaehitustööstus peab leidma viisi kohaliku nõudluse rahuldamiseks.

4.7   eriti oluline on ELi liikmesriikide valitud lähenemisviis laevaehituse raamistikus sätestatud abimeetmete kasutamisel; nad peavad ulatuslikult ja süstemaatiliselt teavitama raamistikus sätestatud riigiabi (mitte subsiidiumide) saamise võimalustest ja tingimustest.

5.   Konkreetsed märkused

Teadus-, arendus- ja innovatsiooniabi

5.1   Teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon on väga oluline, kui eesmärk on see, et ettevõtted pakuksid paremaid tooteid ja oleksid seega turul edukad. Siiski on teadus- ja arendustegevus ja innovatsioon võimalik ainult siis, kui turg on valmis aktsepteerima konkreetseid innovatsiooniga seotud riske.

5.2   Euroopa laevaehitajad on rõhutanud, et laevaprototüüpide tootmisega on seotud märkimisväärne risk. Erinevalt paljudest teistest sektoritest määratletakse laevaehituse müügilepingutes tootejõudlus, mis on allkirjastamise hetkel testimata. Isegi vaid ühe innovaatilise elemendiga seotud väikesed intsidendid võivad esile kutsuda muutusi, mis nõuavad märkimisväärsel hulgal täiendavaid ressursse ja aega, põhjustades tootmisprotsessis tugevaid häireid.

5.2.1   Sellises olukorras on innovatsiooniabi kättesaadavusel positiivne mõju uute toodete või protsesside arendamise iga innovaatilise elemendi riskihindamisele. See võimaldab ettevõtetel astuda täiendavaid samme uute lahenduste suunas, suurendades innovaatiliste toodete turuedu saavutamise võimalusi ning ergutades selle tulemusena edasist teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni.

5.3   Innovatsiooniabi kasutamisega tuleb esile kiirendav mõju. See on oluline tegur, millega kaasneb suurem tõhusus ja konkurentsivõime, mis on otsustava tähtsusega tehnoloogiaalase juhtpositsiooni säilitamiseks keerukate ja innovaatiliste laevatüüpide valdkonnas. Innovatsiooni kiirus on konkurentsivõime otsustav element, eriti arvestades piiratud intellektuaalomandi kaitsmise võimalusi merendustehnoloogia valdkonnas.

5.4   Kõik Euroopa laevaehitussektori sotsiaalpartnerid nõustuvad konkreetsetele näidetele toetudes sellega, et innovatsiooniabi on ELi laevatehaste tõhususele ja konkurentsivõimele selgelt kaasa aidanud. See on lihtsustanud uute tootmismeetodite, tehnoloogiate ja toodete kasutuselevõtmist ja levitamist ning innustanud teadus- ja arendustegevust ja innovatsiooni. Seepärast tuleks seda pidada ELi poliitika kohaseks vahendiks.

5.5   Ettevõtjad usuvad, et innovatsiooniabi eeskirjade kohaldamise probleeme saab lahendada ilma raamistiku teksti muutmata, vaid pigem tuleks läbi vaadata teatamine riiklikest programmidest, et muuta väikeste laevade ja protsessiuuendustega seotud tooteinnovatsiooni grupierandi künnist.

5.6   Mis puudutab komisjoni küsimust selle kohta, kas oleks asjakohane jätta muud innovatsiooniliigid innovatsiooniabiks kõlblike hulgast välja ja valida vaid keskkonnasäästlikemate laevadega seotud innovatsioon, siis toetab komitee sotsiaalpartnerite seisukohta ning leiab, et see nõrgendaks märkimisväärselt kõnealuse vahendi tõhusust. Ennekõike läheks kaduma selle äärmiselt positiivne mõju protsessidega seotud innovatsioonile, mille eesmärk on Euroopa tööstuse konkurentsivõime parandamine. Lisaks ei oleks enam võimalik toetada mitmeid tooteuuendusi, nt neid, mis on seotud suurema ohutuse ja turvalisusega ning meekonna ja reisijate mugavusega.

5.6.1   Keskkonnasäästlike tehnoloogiate turule sisenemist lihtsustavad toetusvahendid on olulised ning need tuleks lisada raamistikku kui keskkonnaabi, mis täiendab innovatsiooniabi, kuid on siiski eraldi vahend.

5.7   Keskkonnakaitse riigiabi raamistiku eeskujul tuleks luua stiimuleid minna eeskirjade nõudmistest kaugemale. Siiski on ei ole laevaehitussektoris huvi selle horisontaalse raamistiku kohaldamise vastu kuigivõrd suurenenud. Seepärast tuleks laevaehituse raamistikku lisada koos horisontaalsete eeskirjade nõuetega kohased ja praktilised sätted. Üks tõhus vahend selle elluviimiseks oleks viidata keskkonnaabi eeskirjadele grupierandi eeskirjade raames koos konkreetsete nõudmistega laevadele See annaks tõhusa panuse ELi riigiabi eeskirjade lihtsustamisse.

5.8   Horisontaalne teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni raamistik sisaldab ka sätteid uuendustegevuse kohta, sh „kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamine, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes demonstreerimise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis” (4).

5.8.1   Vastavate sätetega nähakse tegelikult ette suurem abi osatähtsus kui raamistikus ja abikõlblike kulude valik on teatud määral laiem. Siiski sätestatakse ka, et „näidis- või katseprojektide kaubanduslikul eesmärgil kasutamise korral tuleb sellisest kasutusest saadav mis tahes tulu abikõlblikest kuludest maha arvata” (5).

5.8.2   See säte on rakendatav enamikes tootva tööstuse sektorites masstootmisel, kus arenduskulud amortiseeritakse suurema hulga toodetega, kuid laevaprototüüpide puhul ei saa seda rakendada.

5.9   Kokkuvõtteks märgib komitee, et laevaehitussektori eripäradest tingituna ei paku teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni horisontaalne raamistik sobivat lahendust innovatsiooniabiks laevaehituses ning et seepärast oleks parim lahendus lisada sobivad sätted uuendatavasse raamistikku.

Sulgemisabi

5.10   Perioodil raamistiku kehtestamisest aastal 2004 kuni kriisi alguseni oli laevaehituses tugeva nõudluse periood, mis tähendas, et tööstusel ei olnud eriti põhjust rajatiste sulgemist kaaluda. Viimase kahe aastaga on nõudluse olukord dramaatiliselt muutunud ja Euroopa tellimuste hulk on langenud enam kui kümne aasta madalaimale tasemele.

5.10.1   Seega on komitee arvates praegust turuolukorda arvestades õigustatud kõnealuses abi vormi säilitamine (6).

5.11   Sätted seda tüüpi abi kohta peaksid võimaldama laevatehastel viia läbi osalist ümberstruktureerimist (7), ilma et oleks vaja läbi teha täielik ümberstruktureerimise protsess vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise suunistele. Kui seda tehakse, siis ei ole loomulikult vaja laevaehituse raamistikus säilitada eraldi sätteid ümberkorraldamise abi kohta.

Regionaalabi

5.12   Kui regionaalabi eeskirjad säilitatakse, siis tuleb abi ulatus ja osatähtsus viia kooskõlla regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega. Selle ulatuse piiramine vaid olemasolevatele tehaserajatistele ei ole sobiv ega õigustatud. Euroopa laevaehitustööstus peab investeerima tõhusamatesse tootmismeetoditesse ja -rajatistesse, et tugevdada oma konkurentsipositsiooni. See võib muuta vajalikuks suuremate tootmisüksuste moodustamise, et kasutada ära koostoime, saada tõhusamaks ja kasutada mastaabisäästu. Praegused eeskirjad taksitavad seesugustele projektidele regionaalabi andmist või muudavad selle võimatuks.

5.13   Tohutud investeeringud Aasias on olnud nende riikide eduka arengu peamine mootor. Sageli on investeeringuid lihtsustatud otsese või kaudse riigiabiga. Euroopa piiravad eeskirjad laevaehitusvõimsuse suurendamisele on avaldanud vastupidist mõju – see on asetanud Euroopa tööstuse võrreldes oma ülemaailmsete konkurentidega veelgi ebasoodsamasse olukorda. Seepärast ei ole komitee arvates enam õige eeskirjade säilitamine, mille eesmärk on minimeerida toetust võimsuse suurendamisele.

5.14   Peamised probleemid praeguste regionaalabi eeskirjade tõlgendamisel või kohaldamisel tulenevad raamistiku regionaalabi sätete piiravast laadist võrreldes horisontaalsete eeskirjadega. Eeskätt just olemasolevatele rajatistele antava investeeringuabi piirangu range tõlgendus on ebamõistlikult kitsendanud selle vahendi ulatust ning on tekitanud märkimisväärseid probleeme selle kohaldamisel.

Tööhõiveabi

5.15   Komitee on veendunud, et raamistikus tuleks säilitada tööhõiveabi.

5.15.1   Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid senisest sagedamini rakendama raamistikuga sätestatud tööhõiveabi meetmeid, et toetada oma laevaehitustööstust hariduse ja koolituse valdkonnas kriisiolukordades, mis on tingitud turutsüklitest, ülemaailmsest ületootmisest ja kolmandate riikide laevatehaste poolsest ebaausast konkurentsist.

Ekspordikrediit ja arenguabi

5.16   Riigi omanduses olevate ekspordikrediidi agentuuride antav krediidiabi on levinud tava mitmetes tööstussektorites kogu maailmas. OECD tasandi valdkondlikud kokkulepped pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid. Kõik ELi liikmesriigid järgivad täies ulatuses neid eeskirju, mida ELi riigiabi eeskirjade kontekstis peetakse täielikult ühilduvaks siseturu põhimõtetega.

5.17   Ekspordikrediidi võimalused on laevaehitusprojektide rahastamise oluline element. Euroopas on nende eesmärk katta kulusid ja seepärast ei ole tegemist subsiidiumidega. Ekspordikrediidi kättesaadavus konkurentsitingimustes aitab olulisel määral kaasa Euroopa tööstuse konkurentsivõimele. Silmas pidades seda, et teised suured laevatootmise riigid on kättesaadavaks teinud ulatuslikke rahastamispakette, eriti Hiina ja Lõuna-Korea, siis tuleb liikmesriike innustada pakkuma oma ettevõtetele võrreldavaid vahendeid.

5.18   Komitee arvates on oluline valdkondliku dialoogi pakutavaid võimalusi kasutades kindlaks määrata, mil määral on laevaehituse raamistikus vajalik või kasulik viide OECD sätetele. Laevaehitussektori sotsiaalpartnerid on seisukohal, et administratsioon peaks selle küsimusega tegelema, kui praeguse ekspordikrediidi kättesaadavus peaks ohtu sattuma.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  „Review of the Framework on State Aid to Shipbuilding – CESA response to the consultation paper – supplement (2010)”.

1

(2)  EMSK arvamus CCMI/069, ELT C 18, 19.1.2011, lk. 35.

2

(3)  EMSK arvamus CCMI/069, ELT C 18, 19.1.2011, lk. 35.

3

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) Nr 800/2008, 6. august 2008 (ELT L 214, 9.8.2008).

4

(5)  Ibid.

5

(6)  Lähitulevikus on teiste riikide hulgas Hispaanial kavas mitme laevatehase puhul kasutada sulgemisabi (osaline ümberkorraldus).

6

(7)  Ümberkorraldamise abi on määratletud vastavates horisontaalsetes eeskirjades, mille reformimine on kavas 2012. aastal. Eeldatavalt hõlmatakse selle reformiga ka osalise ümberkorralduse abi.

7

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/69 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/69

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalomitee arvamus teemal „Kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö sisserändajate integreerimisel” (täiendav arvamus)

2011/C 318/11

Raportöör: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee otsustas 20. jaanuaril 2011 vastavalt kodukorra rakenduseeskirja artiklile 29 punktile A koostada täiendava arvamuse teemal:

„Kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste koostöö sisserändajate integreerimisel”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 27. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 119, vastu hääletas 1 ja erapooletuks jäi 11.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Lähiaastatel suureneb Euroopa kodanike liidusisene liikuvus ja paljude kolmandate riikide kodanike sisseränne Euroopasse. Need protsessid suurendavad ELi rahvuslikku, etnilist, religioosset ja kultuurilist mitmekesisust (1). Liikuvuse ja sisserände suurenemine esitab väljakutse kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõistab hukka hiljutised meetmed, mis piiravad liikumisvabadust Schengeni ruumis, ning komitee koostas arvamuse (2) eesmärgiga anda panus 24. juuni Euroopa Ülemkogu töösse |
| --- | --- |

1.1

Lähiaastatel suureneb Euroopa kodanike liidusisene liikuvus ja paljude kolmandate riikide kodanike sisseränne Euroopasse. Need protsessid suurendavad ELi rahvuslikku, etnilist, religioosset ja kultuurilist mitmekesisust (1). Liikuvuse ja sisserände suurenemine esitab väljakutse kohalikul ja piirkondlikul tasandil.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mõistab hukka hiljutised meetmed, mis piiravad liikumisvabadust Schengeni ruumis, ning komitee koostas arvamuse (2) eesmärgiga anda panus 24. juuni Euroopa Ülemkogu töösse

| 1.2 | „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” üks juhtivaid põhimõtteid on sisserändajate integreerimine. Komitee märgib, et majanduskasv ja tööhõivevõimaluste loomine, hariduse ja avalike teenuste parandamine hõlbustavad integratsiooni. |
| --- | --- |

1.2

„Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” üks juhtivaid põhimõtteid on sisserändajate integreerimine. Komitee märgib, et majanduskasv ja tööhõivevõimaluste loomine, hariduse ja avalike teenuste parandamine hõlbustavad integratsiooni.

| 1.3 | Selleks et sisserände juhtimine toimuks seaduslike ja läbipaistvate menetluste kaudu, on väga oluline, et ELil oleksid head ühised õigusaktid. Ühised õigusaktid peavad põhinema Euroopa põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel, et tagada sisserändajatele samad õigused ja kohustused, võrdne kohtlemine ning mittediskrimineerimine töökohas ja ühiskonnas. |
| --- | --- |

1.3

Selleks et sisserände juhtimine toimuks seaduslike ja läbipaistvate menetluste kaudu, on väga oluline, et ELil oleksid head ühised õigusaktid. Ühised õigusaktid peavad põhinema Euroopa põhiõiguste harta ja Euroopa inimõiguste konventsiooni järgimisel, et tagada sisserändajatele samad õigused ja kohustused, võrdne kohtlemine ning mittediskrimineerimine töökohas ja ühiskonnas.

| 1.4 | Majandusliku ja sotsiaalse kriisi oludes kasvab kogu Euroopas sallimatus, ksenofoobia ja rassism, ka mõne valitsuse poliitilises tegevuskavas. ELi institutsioonid peavad olema väga aktiivsed võitluses ksenofoobia vastu ning sisserändajate ja nähtavate vähemuste diskrimineerimise vastu, edendades võrdseid võimalusi, sotsiaalset ühtekuuluvust ja liikuvust. Massiteabevahendid peavad toimima vastutustundlikult ja pedagoogiliselt. |
| --- | --- |

1.4

Majandusliku ja sotsiaalse kriisi oludes kasvab kogu Euroopas sallimatus, ksenofoobia ja rassism, ka mõne valitsuse poliitilises tegevuskavas. ELi institutsioonid peavad olema väga aktiivsed võitluses ksenofoobia vastu ning sisserändajate ja nähtavate vähemuste diskrimineerimise vastu, edendades võrdseid võimalusi, sotsiaalset ühtekuuluvust ja liikuvust. Massiteabevahendid peavad toimima vastutustundlikult ja pedagoogiliselt.

| 1.5 | Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on poliitilised, normatiivsed ja eelarvevahendid integratsioonipoliitika arendamiseks. Sageli on riikide poliitika suunatud rändevoogude kontrolli all hoidmisele, aga see poliitika on väga kauge kohalikust ja piirkondlikust tasandist, kus tuleb toime tulla integratsiooniprobleemiga. Arendatud on mitmesuguseid poliitikameetmeid: proakiivseid, ennetuslikke, parandavaid või tagasiulatuvaid. Kohalikud omavalitsused on eemaldunud lähenemisviisist, milles leiti, et integratsioon on loomulik, ilma raskusteta protsess, mis ei nõua aktiivseid ja spetsiaalseid poliitikameetmeid. |
| --- | --- |

1.5

Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on poliitilised, normatiivsed ja eelarvevahendid integratsioonipoliitika arendamiseks. Sageli on riikide poliitika suunatud rändevoogude kontrolli all hoidmisele, aga see poliitika on väga kauge kohalikust ja piirkondlikust tasandist, kus tuleb toime tulla integratsiooniprobleemiga. Arendatud on mitmesuguseid poliitikameetmeid: proakiivseid, ennetuslikke, parandavaid või tagasiulatuvaid. Kohalikud omavalitsused on eemaldunud lähenemisviisist, milles leiti, et integratsioon on loomulik, ilma raskusteta protsess, mis ei nõua aktiivseid ja spetsiaalseid poliitikameetmeid.

| 1.6 | Komitee on seisukohal, et integratsioon ei ole õigustoiming, vaid keerukas sotsiaalne protsess, mis toimub pikaajaliselt mitmes mõõtmes ja paljude kaasatud sidusrühmadega, eriti kohalikul tasandil. Sotsiaalne integratsioon toimub ühiskonna struktuurides ja mitmes eluvaldkonnas: perekond, naabruskond ja linn, töökoht, kool, koolituskeskus, ülikool, ühingud, usuühing, spordiklubi jne. |
| --- | --- |

1.6

Komitee on seisukohal, et integratsioon ei ole õigustoiming, vaid keerukas sotsiaalne protsess, mis toimub pikaajaliselt mitmes mõõtmes ja paljude kaasatud sidusrühmadega, eriti kohalikul tasandil. Sotsiaalne integratsioon toimub ühiskonna struktuurides ja mitmes eluvaldkonnas: perekond, naabruskond ja linn, töökoht, kool, koolituskeskus, ülikool, ühingud, usuühing, spordiklubi jne.

| 1.7 | Sotsiaalset integratsiooniprotsessi tuleb toetada õiguslikus raamistikus, mis tagab „sisserändajate järkjärgulise võrdsustamise ülejäänud elanikkonnaga nii nende õiguste ja kohustuste kui ka juurdepääsu osas kaupadele, teenustele ja kodanikuosaluse kanalitele võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tingimustes” (3). Esimene Euroopa integratsioonipoliitika ühine aluspõhimõte (4) ütleb, et „Integratsioon on kõigi sisserännanute ja liikmesriikide elanike dünaamiline, kahepoolne vastastikune omaksvõtt”
   (5). |
| --- | --- |

1.7

Sotsiaalset integratsiooniprotsessi tuleb toetada õiguslikus raamistikus, mis tagab „sisserändajate järkjärgulise võrdsustamise ülejäänud elanikkonnaga nii nende õiguste ja kohustuste kui ka juurdepääsu osas kaupadele, teenustele ja kodanikuosaluse kanalitele võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise tingimustes” (3). Esimene Euroopa integratsioonipoliitika ühine aluspõhimõte (4) ütleb, et „Integratsioon on kõigi sisserännanute ja liikmesriikide elanike dünaamiline, kahepoolne vastastikune omaksvõtt”
   (5).

| 1.8 | Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste integratsioonipoliitikas ja sotsiaalse kaasamise poliitikas tuleks keskenduda mitmele valdkonnale
   (6): esmane vastuvõtt, keeleõpe, seadused ja tavad, eluase, tervishoid, vaesuse probleemi lahendamine, diskrimineerimisvastane võitlus, tööhõive ja koolituspoliitika, sooline võrdõiguslikkus, alaealiste koolitamine, perekonnapoliitika, noorsoopoliitika, meditsiiniline hooldus, sotsiaalteenuste laiendamine ning kodanikuaktiivsuse edendamine. Riigiasutuste töötajate hulgas peab olema rahvuslikku ja kultuurilist mitmekesisust esindavaid inimesi ning riigitöötajaid tuleb kultuurilise mitmekesisuse alal koolitada. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleb edendada kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi ja koostööd. |
| --- | --- |

1.8

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste integratsioonipoliitikas ja sotsiaalse kaasamise poliitikas tuleks keskenduda mitmele valdkonnale
   (6): esmane vastuvõtt, keeleõpe, seadused ja tavad, eluase, tervishoid, vaesuse probleemi lahendamine, diskrimineerimisvastane võitlus, tööhõive ja koolituspoliitika, sooline võrdõiguslikkus, alaealiste koolitamine, perekonnapoliitika, noorsoopoliitika, meditsiiniline hooldus, sotsiaalteenuste laiendamine ning kodanikuaktiivsuse edendamine. Riigiasutuste töötajate hulgas peab olema rahvuslikku ja kultuurilist mitmekesisust esindavaid inimesi ning riigitöötajaid tuleb kultuurilise mitmekesisuse alal koolitada. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil tuleb edendada kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi ja koostööd.

| 1.9 | Demokraatlik valitsemine põhineb põhimõttel, et kõik poliitilise kogukonna liikmed peaksid saama osaleda otseselt ja kaudselt valitsemise otsustusprotsessis. Integratsioonipoliitika edu jaoks on vaja kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivset koostööd integratsioonipoliitika kavandamises, rakendamises ja hindamises. |
| --- | --- |

1.9

Demokraatlik valitsemine põhineb põhimõttel, et kõik poliitilise kogukonna liikmed peaksid saama osaleda otseselt ja kaudselt valitsemise otsustusprotsessis. Integratsioonipoliitika edu jaoks on vaja kodanikuühiskonna ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivset koostööd integratsioonipoliitika kavandamises, rakendamises ja hindamises.

| 1.10 | Demokraatlik ühiskond nõuab, et kõik inimesed, keda kollektiivne otsus puudutab, saaksid neid otsuseid mõjutada ja võimaluse nendes osaleda. XXI sajandi Euroopa multikultuursed linnad peavad demokraatiat tõhustama nende elanike osalemise kaudu, kelle õigused poliitikas osaleda on piiratud: ELi kodakondsuseta elanikud (7). |
| --- | --- |

1.10

Demokraatlik ühiskond nõuab, et kõik inimesed, keda kollektiivne otsus puudutab, saaksid neid otsuseid mõjutada ja võimaluse nendes osaleda. XXI sajandi Euroopa multikultuursed linnad peavad demokraatiat tõhustama nende elanike osalemise kaudu, kelle õigused poliitikas osaleda on piiratud: ELi kodakondsuseta elanikud (7).

| 1.11 | Komitee on nõudnud (8)
  kodakondsusõiguste laiendamist kolmandate riikide elanikele, kellel on ELis alaline elamisluba. Komitee nõuab ühtlasi, et riigid muudaksid oma kodanikuõiguste andmise poliitikat paindlikumaks. |
| --- | --- |

1.11

Komitee on nõudnud (8)
  kodakondsusõiguste laiendamist kolmandate riikide elanikele, kellel on ELis alaline elamisluba. Komitee nõuab ühtlasi, et riigid muudaksid oma kodanikuõiguste andmise poliitikat paindlikumaks.

| 1.12 | Komitee võiks anda panuse Zaragoza konverentsi järelduste rakendamisse arvamuse kaudu kodanikuaktiivsuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

1.12

Komitee võiks anda panuse Zaragoza konverentsi järelduste rakendamisse arvamuse kaudu kodanikuaktiivsuse näitajate kohta.

| 1.13 | Üheksandat ühist aluspõhimõtet, et „sisserännanute osalemine demokraatlikus protsessis ja integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamises, eriti kohalikul tasandil, toetab nende integreerimist,” on liikmesriikides rakendatud ebapiisavalt. MIPEXi (9) (Euroopa ja Põhja-Ameerika 31 riigi integratsiooninäitajad) kolmandas väljaandes järeldatakse, et enamikul sisserännanutest on vähe võimalusi osaleda neid puudutavas poliitikas. |
| --- | --- |

1.13

Üheksandat ühist aluspõhimõtet, et „sisserännanute osalemine demokraatlikus protsessis ja integratsioonipoliitika ja -meetmete väljatöötamises, eriti kohalikul tasandil, toetab nende integreerimist,” on liikmesriikides rakendatud ebapiisavalt. MIPEXi (9) (Euroopa ja Põhja-Ameerika 31 riigi integratsiooninäitajad) kolmandas väljaandes järeldatakse, et enamikul sisserännanutest on vähe võimalusi osaleda neid puudutavas poliitikas.

| 1.14 | Komitee on seisukohal, et tuleb käivitada proaktiivne, kahesuunalise lähenemisviisiga integratsioonipoliitika, mis on suunatud vastuvõtvale ühiskonnale ja sisserändajatele, eesmärgiga jõuda ühiskonnani, kus kõigil elanikel oleksid nende päritolust olenemata samad õigused ja kohustused ning nad jagaksid ühiseid demokraatlike, avatud ja pluralistlike ühiskondade väärtusi. |
| --- | --- |

1.14

Komitee on seisukohal, et tuleb käivitada proaktiivne, kahesuunalise lähenemisviisiga integratsioonipoliitika, mis on suunatud vastuvõtvale ühiskonnale ja sisserändajatele, eesmärgiga jõuda ühiskonnani, kus kõigil elanikel oleksid nende päritolust olenemata samad õigused ja kohustused ning nad jagaksid ühiseid demokraatlike, avatud ja pluralistlike ühiskondade väärtusi.

| 1.15 | Euroopa linnades on kodanikuühiskond väga aktiivne ja tegutseb koos elamise ja kodanike integreerumise parandamise nimel. Need organisatsioonid on suurepärane ühiskondlik kapital, mis on võimeline edendama kõikides oma tegevusvaldkondades integreerivaid ühiskondi. Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused hõlbustaksid kodanikuühiskonna tegevust ja edendaksid nendega konsulteerimist ja nendes osalemist avalike, läbipaistvate menetluste kaudu, mida rahastataks piisavalt. Finantseerimissüsteemid ei tohi piirata organisatsioonide sõltumatust. |
| --- | --- |

1.15

Euroopa linnades on kodanikuühiskond väga aktiivne ja tegutseb koos elamise ja kodanike integreerumise parandamise nimel. Need organisatsioonid on suurepärane ühiskondlik kapital, mis on võimeline edendama kõikides oma tegevusvaldkondades integreerivaid ühiskondi. Komitee teeb ettepaneku, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused hõlbustaksid kodanikuühiskonna tegevust ja edendaksid nendega konsulteerimist ja nendes osalemist avalike, läbipaistvate menetluste kaudu, mida rahastataks piisavalt. Finantseerimissüsteemid ei tohi piirata organisatsioonide sõltumatust.

| 1.16 | Integratsiooni hõlbustamiseks tuleb tõhustada valitsemist kodanikuühiskonna osalemise süsteemide abil ning seepärast teeb komitee ettepaneku tugevdada kohalike ja piirkondlike osalemis- ja nõuandeorganite rolli ning luua uusi foorumeid ja platvorme linnades ja piirkondades, kus neid veel ei ole käivitatud, sest ühiskondliku sekkumise edu parandatakse osalussüsteemide abil. |
| --- | --- |

1.16

Integratsiooni hõlbustamiseks tuleb tõhustada valitsemist kodanikuühiskonna osalemise süsteemide abil ning seepärast teeb komitee ettepaneku tugevdada kohalike ja piirkondlike osalemis- ja nõuandeorganite rolli ning luua uusi foorumeid ja platvorme linnades ja piirkondades, kus neid veel ei ole käivitatud, sest ühiskondliku sekkumise edu parandatakse osalussüsteemide abil.

| 1.17 | Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa linnavalitsused ja piirkondlikud omavalitsused asutaksid konsultatsiooninõukogusid, -foorumeid ja -platvorme, et kodanikuühiskond (sisserändajate organisatsioonid ja sisserändajate tugiorganisatsioonid, inimõiguste organisatsioonid, naisorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid – ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid – ning teised asjaomased valitsusvälised organisatsioonid) saaks osaleda integratsioonipoliitikas ja et temaga selles valdkonnas konsulteeritaks. Linnavalitsuste tasandil võib osalemisstruktuure kohandada kohalikele eripäradele ja need võivad olla stabiilsema või paindlikuma struktuuriga. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema jõupingutusi, et kõrvaldada takistused osalemiselt. |
| --- | --- |

1.17

Komitee teeb ettepaneku, et Euroopa linnavalitsused ja piirkondlikud omavalitsused asutaksid konsultatsiooninõukogusid, -foorumeid ja -platvorme, et kodanikuühiskond (sisserändajate organisatsioonid ja sisserändajate tugiorganisatsioonid, inimõiguste organisatsioonid, naisorganisatsioonid, sotsiaalpartnerid – ametiühingud ja tööandjate organisatsioonid – ning teised asjaomased valitsusvälised organisatsioonid) saaks osaleda integratsioonipoliitikas ja et temaga selles valdkonnas konsulteeritaks. Linnavalitsuste tasandil võib osalemisstruktuure kohandada kohalikele eripäradele ja need võivad olla stabiilsema või paindlikuma struktuuriga. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad tegema jõupingutusi, et kõrvaldada takistused osalemiselt.

| 1.18 | Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab uues integratsiooni tegevuskavas rõhutama kohaliku ja piirkondliku tasandi tähtsust, edendades poliitiliste juhtide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd. Just kohalikul tasandil toimib integratsioon kõige tõhusamalt ja areneb välja ühtekuuluvustunne. Selle ühtekuuluvustunde tekkimiseks on tingimata vaja osaleda ühiskonnas ja poliitikas. |
| --- | --- |

1.18

Komitee on seisukohal, et Euroopa Komisjon peab uues integratsiooni tegevuskavas rõhutama kohaliku ja piirkondliku tasandi tähtsust, edendades poliitiliste juhtide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide koostööd. Just kohalikul tasandil toimib integratsioon kõige tõhusamalt ja areneb välja ühtekuuluvustunne. Selle ühtekuuluvustunde tekkimiseks on tingimata vaja osaleda ühiskonnas ja poliitikas.

| 1.19 | Komisjoni teatises tuleb teha ettepanek luua kohalikul tasandil struktuurid sisserändajate ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimiseks; ning Euroopa Integratsioonifond võib teha kohalike omavalitsustega koostööd nende osalustegevuste rahastamisel, tagades organisatsioonide sõltumatuse. |
| --- | --- |

1.19

Komisjoni teatises tuleb teha ettepanek luua kohalikul tasandil struktuurid sisserändajate ja kodanikuühiskonnaga konsulteerimiseks; ning Euroopa Integratsioonifond võib teha kohalike omavalitsustega koostööd nende osalustegevuste rahastamisel, tagades organisatsioonide sõltumatuse.

| 1.20 | Järgmist vahehindamist silmas pidades on komitee seisukohal, et fond peab suurendama oma eelarvet ja võtma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kasutusele paindlikumad finantseerimissüsteemid. Samuti peaks fondi kuni 20 % ulatuses haldama komisjon, et rahastada ühenduse meetmeid, millel on suur lisaväärtus. Komitee jagab paljude sisserändajate organisatsioonide muret seoses asjaoluga, et fond rahastab ainult suurte organisatsioonide esitatud projekte, milles saab saavutada kõrge kaasrahastamismäära, aga ei rahasta väikesi kohalikke organisatsioone. |
| --- | --- |

1.20

Järgmist vahehindamist silmas pidades on komitee seisukohal, et fond peab suurendama oma eelarvet ja võtma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks kasutusele paindlikumad finantseerimissüsteemid. Samuti peaks fondi kuni 20 % ulatuses haldama komisjon, et rahastada ühenduse meetmeid, millel on suur lisaväärtus. Komitee jagab paljude sisserändajate organisatsioonide muret seoses asjaoluga, et fond rahastab ainult suurte organisatsioonide esitatud projekte, milles saab saavutada kõrge kaasrahastamismäära, aga ei rahasta väikesi kohalikke organisatsioone.

2.   Taust ja üldmärkused

| 2.1 | Komitee on mitme arvamusega andnud panuse integratsioonipoliitika valdkonnas ühise ELi lähenemisviisi saavutamisele: ühine integratsioonikava, ühised aluspõhimõtted, Euroopa integratsioonifond, ministrite konverentsid, riiklike integratsiooni kontaktpunktide võrgustik, integratsiooni käsiraamatud, aastaaruanded, veebileht ning Euroopa integratsioonifoorumi loomine. |
| --- | --- |

2.1

Komitee on mitme arvamusega andnud panuse integratsioonipoliitika valdkonnas ühise ELi lähenemisviisi saavutamisele: ühine integratsioonikava, ühised aluspõhimõtted, Euroopa integratsioonifond, ministrite konverentsid, riiklike integratsiooni kontaktpunktide võrgustik, integratsiooni käsiraamatud, aastaaruanded, veebileht ning Euroopa integratsioonifoorumi loomine.

| 2.2 | Lissaboni lepinguga anti Euroopa Liidule õiguslik alus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõige 4), et rakendada meetmeid, millega edendada ja toetada liikmesriike kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel. |
| --- | --- |

2.2

Lissaboni lepinguga anti Euroopa Liidule õiguslik alus (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõige 4), et rakendada meetmeid, millega edendada ja toetada liikmesriike kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamisel.

| 2.3 | 2006. aastal kiitis komitee heaks omaalgatusliku arvamuse (10), et aidata kaasa ühenduse integratsioonipoliitika arendamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee rõhutas, et integratsioonipoliitika meetmed ei ole liikmesriikide ainupädevuses, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses. |
| --- | --- |

2.3

2006. aastal kiitis komitee heaks omaalgatusliku arvamuse (10), et aidata kaasa ühenduse integratsioonipoliitika arendamisele kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Komitee rõhutas, et integratsioonipoliitika meetmed ei ole liikmesriikide ainupädevuses, vaid ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuses.

| 2.4 | Selleks et seda sotsiaalset protsessi toetaks asjakohane riiklik poliitika, on vaja head valitsemistava. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oma vastavates liikmesriikides neile antud volituste raames poliitilised, õiguslikud ja eelarvevahendid, mida nad peavad integratsioonipoliitika eesmärkidel asjakohaselt kasutama. Tõhususe tagamiseks ning programmide ja meetmete üldise sidususe kindlustamiseks peavad need üksteist täiendama ja olema sobivalt kooskõlastatud ning neid tuleb hinnata kolmel tasandil (riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil). |
| --- | --- |

2.4

Selleks et seda sotsiaalset protsessi toetaks asjakohane riiklik poliitika, on vaja head valitsemistava. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on oma vastavates liikmesriikides neile antud volituste raames poliitilised, õiguslikud ja eelarvevahendid, mida nad peavad integratsioonipoliitika eesmärkidel asjakohaselt kasutama. Tõhususe tagamiseks ning programmide ja meetmete üldise sidususe kindlustamiseks peavad need üksteist täiendama ja olema sobivalt kooskõlastatud ning neid tuleb hinnata kolmel tasandil (riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil).

| 2.5 | Komitee rõhutab, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on kodanikuühiskond huvitatud integratsioonipoliitikast ja diskrimineerimise vastu võitlemisest ning sellele pühendunud: sisserändajate organisatsioonid ja sisserändajate tugiorganisatsioonid, ametiühingud, tööandjate organisatsioonid, inimõiguste kaitse eest ja rassismi vastu võitlevad valitsusvälised organisatsioonid; usuühingud, naisorganisatsioonid, noorsoo-, naabrusorganisatsioonid; haridus-, kultuuri- ja spordiorganisatsioonid; jne. |
| --- | --- |

2.5

Komitee rõhutab, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on kodanikuühiskond huvitatud integratsioonipoliitikast ja diskrimineerimise vastu võitlemisest ning sellele pühendunud: sisserändajate organisatsioonid ja sisserändajate tugiorganisatsioonid, ametiühingud, tööandjate organisatsioonid, inimõiguste kaitse eest ja rassismi vastu võitlevad valitsusvälised organisatsioonid; usuühingud, naisorganisatsioonid, noorsoo-, naabrusorganisatsioonid; haridus-, kultuuri- ja spordiorganisatsioonid; jne.

| 2.6 | Komitee on juba varem märkinud, et töö on integratsiooniprotsessi võtmeelement ja lahutamatu osa, „kuna inimväärne töö on olulise tähtsusega sisserändajate majandusliku sõltumatuse seisukohalt. Samuti [aitab see] parandada sotsiaalseid suhteid ja vastastikust mõistmist vastuvõtva ühiskonna ja sisserändajate vahel” (11). |
| --- | --- |

2.6

Komitee on juba varem märkinud, et töö on integratsiooniprotsessi võtmeelement ja lahutamatu osa, „kuna inimväärne töö on olulise tähtsusega sisserändajate majandusliku sõltumatuse seisukohalt. Samuti [aitab see] parandada sotsiaalseid suhteid ja vastastikust mõistmist vastuvõtva ühiskonna ja sisserändajate vahel” (11).

| 2.7 | Haridus ja koolitus on integratsiooni ja võrdsete võimaluste põhieeldused. Pidevõppesüsteemid ettevõtetes peavad püüdma hõlbustada sisserändajatest töötajate kutsekvalifikatsiooni tunnustamist. EL peab kehtestama paindlikumad süsteemid päritoluriikides omandatud akadeemiliste ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks. |
| --- | --- |

2.7

Haridus ja koolitus on integratsiooni ja võrdsete võimaluste põhieeldused. Pidevõppesüsteemid ettevõtetes peavad püüdma hõlbustada sisserändajatest töötajate kutsekvalifikatsiooni tunnustamist. EL peab kehtestama paindlikumad süsteemid päritoluriikides omandatud akadeemiliste ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks.

| 2.8 | Komitee analüüsis (11) suuremaid sotsiaalse integratsiooni raskusi, kui sisserändajad viibivad riigis ebaseaduslikult, ja tegi ettepaneku anda ebaseaduslikele sisserändajatele üksikjuhupõhiselt Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti alusel võimalus muuta oma staatus seaduslikuks, arvestades nende sotsiaalset ja tööalast integratsiooni (12). Üksikjuhtumipõhised seadustamised toimuvad siseriiklike õigusaktide alusel humanitaar- või majanduslikel põhjustel, võttes arvesse naiste haavatavamat olukorda. |
| --- | --- |

2.8

Komitee analüüsis (11) suuremaid sotsiaalse integratsiooni raskusi, kui sisserändajad viibivad riigis ebaseaduslikult, ja tegi ettepaneku anda ebaseaduslikele sisserändajatele üksikjuhupõhiselt Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti alusel võimalus muuta oma staatus seaduslikuks, arvestades nende sotsiaalset ja tööalast integratsiooni (12). Üksikjuhtumipõhised seadustamised toimuvad siseriiklike õigusaktide alusel humanitaar- või majanduslikel põhjustel, võttes arvesse naiste haavatavamat olukorda.

| 2.9 | Läbivaadatud Euroopa Sotsiaalharta (13), Euroopa Nõugogu vahend, sätestab artiklis 19 sisserännanud töötajate ja nende perekondade integreerimise tingimused, mis peaksid komitee arvates olema inimeste arengu aluseks linnas. Euroopa Nõukogusse kuuluvast 47 riigist on harta ratifitseerinud 30. Harta sätestab olulise kollektiivsete kaebuste süsteemi, milles võivad kaebusi esitada ametiühingud, tööandjad ja kodanikuorganisatsioonid (selle süsteemi on ratifitseerinud ainult 14 riiki). |
| --- | --- |

2.9

Läbivaadatud Euroopa Sotsiaalharta (13), Euroopa Nõugogu vahend, sätestab artiklis 19 sisserännanud töötajate ja nende perekondade integreerimise tingimused, mis peaksid komitee arvates olema inimeste arengu aluseks linnas. Euroopa Nõukogusse kuuluvast 47 riigist on harta ratifitseerinud 30. Harta sätestab olulise kollektiivsete kaebuste süsteemi, milles võivad kaebusi esitada ametiühingud, tööandjad ja kodanikuorganisatsioonid (selle süsteemi on ratifitseerinud ainult 14 riiki).

| 2.10 | Ühtlasi on kodanikel ja esindusühendustel vastavalt ELi lepingu artiklile 11 rohkem võimalusi oma arvamusi avalikult väljendada ja vahetada kõikides ELi tegevusvaldkondades. Möödunud aastal (2010) tervitas komitee omaalgatuslikus arvamuses seda sätet kui verstaposti kodanike Euroopa arendamises (14) horisontaalse, vertikaalse ja Euroopa kodanike algatusel toimuva dialoogi kaudu. Komitee leidis, et on vaja kehtestada (kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed) representatiivsuskriteeriumid ühenduste osalemiseks ja tegi ettepaneku, et kodanikualgatuses saaksid osaleda ELis alaliselt elavad kolmandate riikide kodanikud. |
| --- | --- |

2.10

Ühtlasi on kodanikel ja esindusühendustel vastavalt ELi lepingu artiklile 11 rohkem võimalusi oma arvamusi avalikult väljendada ja vahetada kõikides ELi tegevusvaldkondades. Möödunud aastal (2010) tervitas komitee omaalgatuslikus arvamuses seda sätet kui verstaposti kodanike Euroopa arendamises (14) horisontaalse, vertikaalse ja Euroopa kodanike algatusel toimuva dialoogi kaudu. Komitee leidis, et on vaja kehtestada (kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed) representatiivsuskriteeriumid ühenduste osalemiseks ja tegi ettepaneku, et kodanikualgatuses saaksid osaleda ELis alaliselt elavad kolmandate riikide kodanikud.

3.   Euroopa Integratsioonifoorum

| 3.1 | Euroopa Komisjoni taotlusel võttis komitee 2008. aastal vastu ettevalmistava arvamuse (15), mille alusel loodi foorum, mis peab komitee ruumides täiskogu istungeid iga kuue kuu tagant. Foorum on pidanud juba viis täiskogu istungit. Käesolev arvamus on komitee panus 5. täiskogu istungile 2011. aasta mais, kus arutati kohaliku ja piirkondliku integratsiooni tähtsust. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Komisjoni taotlusel võttis komitee 2008. aastal vastu ettevalmistava arvamuse (15), mille alusel loodi foorum, mis peab komitee ruumides täiskogu istungeid iga kuue kuu tagant. Foorum on pidanud juba viis täiskogu istungit. Käesolev arvamus on komitee panus 5. täiskogu istungile 2011. aasta mais, kus arutati kohaliku ja piirkondliku integratsiooni tähtsust.

| 3.2 | Foorumil osalevad ELi institutsioonid, mitmesugused eksperdid ja sada kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajat (sisserändajate organisatsioonid, inimõiguste kaitse organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased valitsusvälised organisatsioonid). Foorumiga konsulteerivad ELi institutsioonid, seal toimub teabevahetus ja koostatakse soovitused integratsiooni edendamiseks Euroopa tegevuskavas, võttes arvesse riikide häid tavasid. Foorumit abistab neljaliikmeline büroo (komisjon, komitee ja kaks esindajat organisatsioonidest). Erinevalt teistest komisjoni konsultatsioonisüsteemidest väljendab foorum kodanikuühiskonna häält struktureeritult, alaliselt ja proaktiivselt. |
| --- | --- |

3.2

Foorumil osalevad ELi institutsioonid, mitmesugused eksperdid ja sada kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajat (sisserändajate organisatsioonid, inimõiguste kaitse organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ja teised asjaomased valitsusvälised organisatsioonid). Foorumiga konsulteerivad ELi institutsioonid, seal toimub teabevahetus ja koostatakse soovitused integratsiooni edendamiseks Euroopa tegevuskavas, võttes arvesse riikide häid tavasid. Foorumit abistab neljaliikmeline büroo (komisjon, komitee ja kaks esindajat organisatsioonidest). Erinevalt teistest komisjoni konsultatsioonisüsteemidest väljendab foorum kodanikuühiskonna häält struktureeritult, alaliselt ja proaktiivselt.

| 3.3 | Komitee on kohustunud foorumil aktiivselt osalema ja otsustas luua SOCi sektsioonis immigratsiooni ja integratsiooni alalise uurimisrühma (IMI). Alaline uurimisrühm koostab arvamusi, peab istungeid ja teeb foorumiga koostööd. |
| --- | --- |

3.3

Komitee on kohustunud foorumil aktiivselt osalema ja otsustas luua SOCi sektsioonis immigratsiooni ja integratsiooni alalise uurimisrühma (IMI). Alaline uurimisrühm koostab arvamusi, peab istungeid ja teeb foorumiga koostööd.

| 3.4 | Stockholmi programmis (16) kutsutakse komisjoni üles ka toetama liikmesriikide jõupingutusi kodanikuühiskonnaga konsulteerimisel ja selle osalemise tõhustamiseks, võttes arvesse integratsioonivajadusi eri poliitikavaldkondades. Euroopa Integratsioonifoorumil ja Euroopa integratsiooni veebilehel peab olema oluline rolli. |
| --- | --- |

3.4

Stockholmi programmis (16) kutsutakse komisjoni üles ka toetama liikmesriikide jõupingutusi kodanikuühiskonnaga konsulteerimisel ja selle osalemise tõhustamiseks, võttes arvesse integratsioonivajadusi eri poliitikavaldkondades. Euroopa Integratsioonifoorumil ja Euroopa integratsiooni veebilehel peab olema oluline rolli.

| 3.5 | Mitmes liikmesriigis ja ka mõnes piirkondlikus üksuses on loodud konsultatsioonifoorumid ja -platvormid, mille kaudu osalevad kodanikuühiskonna organisatsioonid. Need kodanikuühiskonnaga ja sisserändajate organisatsioonidega konsulteerimise ja nende osalemise vormid toimivad kõige laialdasemalt just kohalikul tasandil. Need on olemuselt väga erinevad, arvestades Euroopa eri asjaolusid ning sotsiaalseid ja poliitilisi kultuure. |
| --- | --- |

3.5

Mitmes liikmesriigis ja ka mõnes piirkondlikus üksuses on loodud konsultatsioonifoorumid ja -platvormid, mille kaudu osalevad kodanikuühiskonna organisatsioonid. Need kodanikuühiskonnaga ja sisserändajate organisatsioonidega konsulteerimise ja nende osalemise vormid toimivad kõige laialdasemalt just kohalikul tasandil. Need on olemuselt väga erinevad, arvestades Euroopa eri asjaolusid ning sotsiaalseid ja poliitilisi kultuure.

| 3.6 | Enne Euroopa foorumi neljandat istungjärku tegi komitee rändepoliitika rühmale ülesandeks koostada aruanne, et hinnata siseriiklike integratsioonialaste konsultatsiooniorganite olukorda (17). Riiklikud konsultatsiooniorganid on olemas üheteistkümnes riigis (Saksamaal ja Itaalias on ainult õiguslik raamistik, aga institutsiooni ei ole veel; Iirimaal on see hiljuti asutatud). Viieteistkümnes riigis on olemas kohalikud konsultatsioonisüsteemid. Kümnes riigis on piirkondlikud konsultatsiooninõukogud (näiteks Saksamaal ja teistes föderaalriikides). Kolmes riigis (Austria, Prantsusmaa ja Kreeka) on olemas küll kohalikud konsulteerimisorganid, kuid mitte riigi tasandil.. |
| --- | --- |

3.6

Enne Euroopa foorumi neljandat istungjärku tegi komitee rändepoliitika rühmale ülesandeks koostada aruanne, et hinnata siseriiklike integratsioonialaste konsultatsiooniorganite olukorda (17). Riiklikud konsultatsiooniorganid on olemas üheteistkümnes riigis (Saksamaal ja Itaalias on ainult õiguslik raamistik, aga institutsiooni ei ole veel; Iirimaal on see hiljuti asutatud). Viieteistkümnes riigis on olemas kohalikud konsultatsioonisüsteemid. Kümnes riigis on piirkondlikud konsultatsiooninõukogud (näiteks Saksamaal ja teistes föderaalriikides). Kolmes riigis (Austria, Prantsusmaa ja Kreeka) on olemas küll kohalikud konsulteerimisorganid, kuid mitte riigi tasandil..

4.   Zaragoza ministrite konverents

| 4.1 | Komitee osales viimase, Zaragozas toimunud integratsiooniteemalise ministrite konverentsi ettevalmistustes (18) kahe arvamuse kaudu (19). Foorumi esindajad osalesid ministrite konverentsil esimest korda. |
| --- | --- |

4.1

Komitee osales viimase, Zaragozas toimunud integratsiooniteemalise ministrite konverentsi ettevalmistustes (18) kahe arvamuse kaudu (19). Foorumi esindajad osalesid ministrite konverentsil esimest korda.

| 4.2 | Konverentsi järeldustest nähtub vajadus koostada uus integratsiooni tegevuskava. Euroopa Komisjon on lõpetamas töid uue integratsiooni tegevuskava koostamisel, mille ettevalmistamiseks koostas komitee teabearuande (20). |
| --- | --- |

4.2

Konverentsi järeldustest nähtub vajadus koostada uus integratsiooni tegevuskava. Euroopa Komisjon on lõpetamas töid uue integratsiooni tegevuskava koostamisel, mille ettevalmistamiseks koostas komitee teabearuande (20).

| 4.3 | Zaragoza deklaratsioonis rõhutatakse, et kodanikuühiskonnal on integratsioonis aktiivne roll, ning märgitakse vajadust käivitada integratsioonipoliitika hindamiseks katseprojekt. |
| --- | --- |

4.3

Zaragoza deklaratsioonis rõhutatakse, et kodanikuühiskonnal on integratsioonis aktiivne roll, ning märgitakse vajadust käivitada integratsioonipoliitika hindamiseks katseprojekt.

| 4.4 | Riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused peavad tõhustama kohalikke integratsioonialgatusi ja kodanike osalemise meetodeid. Arendatakse võrgustike loomist ja dialoogimehhanismide kehtestamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

4.4

Riigid, piirkonnad ja kohalikud omavalitsused peavad tõhustama kohalikke integratsioonialgatusi ja kodanike osalemise meetodeid. Arendatakse võrgustike loomist ja dialoogimehhanismide kehtestamist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel.

| 4.5 | Deklaratsioonis arvestatud näitajad on tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse kohta ning hõlmavad ka kodanikuaktiivsust, sest sisserännanute osalemine demokraatias – aktiivsete kodanikena – aitab kaasa nende integreerumisele ja tugevdab ühtekuuluvustunnet. |
| --- | --- |

4.5

Deklaratsioonis arvestatud näitajad on tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse kohta ning hõlmavad ka kodanikuaktiivsust, sest sisserännanute osalemine demokraatias – aktiivsete kodanikena – aitab kaasa nende integreerumisele ja tugevdab ühtekuuluvustunnet.

| 4.6 | Komitee, kes osales konverentsil, märkis, et lisaks kvantitatiivsetele näitajatele on vaja välja töötada kvalitatiivsed näitajad. Lisaks võiks komitee Zaragoza konverentsi järelduste rakendamisele kaasa aidata arvamuse kaudu kodanikuaktiivsuse näitajate kohta. |
| --- | --- |

4.6

Komitee, kes osales konverentsil, märkis, et lisaks kvantitatiivsetele näitajatele on vaja välja töötada kvalitatiivsed näitajad. Lisaks võiks komitee Zaragoza konverentsi järelduste rakendamisele kaasa aidata arvamuse kaudu kodanikuaktiivsuse näitajate kohta.

5.   Valitsemine linnades

| 5.1 | 1985. aastal vastu võetus Euroopa kohaliku omavalitsuse harta preambulis on märgitud, (21) et „kodanike õigus osaleda ühiskondlike küsimuste lahendamises kuulub kõikidele Euroopa Nõukogu liikmetele ühistesse demokraatlikesse põhimõtetesse”. Seda õigust saab teostada kõige vahetumalt eelkõige kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

5.1

1985. aastal vastu võetus Euroopa kohaliku omavalitsuse harta preambulis on märgitud, (21) et „kodanike õigus osaleda ühiskondlike küsimuste lahendamises kuulub kõikidele Euroopa Nõukogu liikmetele ühistesse demokraatlikesse põhimõtetesse”. Seda õigust saab teostada kõige vahetumalt eelkõige kohalikul tasandil.

| 5.2 | Euroopa Nõukogu 1992. aasta konventsioon nr 144 välismaalaste osalusest ühiskondlikus elus kohalikul tasandil
   (22) kinnitab, et välismaalaste aktiivne osalemine soodustab kohaliku kogukonna arengut ja heaolu. Konventsioon kohustab tagama residentidest välismaalastele sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse; asutama konsultatsiooninõukogud residentidest välismaalaste esindamiseks kohalikus elus, ning lõpuks andma valimisõiguse kohalikel valimistel. Sellele õigusaktile on alla kirjutanud siiski väga vähe Euroopa Nõukogu liikmesriike ning sellepärast palub komitee liikmesriikidel see ratifitseerida. |
| --- | --- |

5.2

Euroopa Nõukogu 1992. aasta konventsioon nr 144 välismaalaste osalusest ühiskondlikus elus kohalikul tasandil
   (22) kinnitab, et välismaalaste aktiivne osalemine soodustab kohaliku kogukonna arengut ja heaolu. Konventsioon kohustab tagama residentidest välismaalastele sõnavabaduse, kogunemis- ja ühinemisvabaduse; asutama konsultatsiooninõukogud residentidest välismaalaste esindamiseks kohalikus elus, ning lõpuks andma valimisõiguse kohalikel valimistel. Sellele õigusaktile on alla kirjutanud siiski väga vähe Euroopa Nõukogu liikmesriike ning sellepärast palub komitee liikmesriikidel see ratifitseerida.

| 5.3 | Euroopa harta inimõiguste kaitse kohta linnades
   (23), mille võttis St. Denis's 2000. aastal vastu üle 70 Euroopa linna, kinnitab, et linn on poliitiline ja sotsiaalne ruum kohaliku tasandi demokraatia jaoks. Linna olemuse määrab kodanike aktiivne osalemine. Hartale alla kirjutanud linnad kohustuvad tunnistama õigust osaleda kohalikus elus kohalike esindajate vabade ja demokraatlike valimiste teel, tegemata vahet välisriikide kodanikel ja oma riigi kodanikel, ning hartas tehakse ettepanek laiendada aktiivset ja passiivset valimisõigust inimestele, kes on linnas elanud vähemalt kaks aastat. Arvestades siseriiklikest õigusaktidest tulenevaid piiranguid palutakse edendada demokraatlikke tavasid, kaasates kohaliku kogukonna huve puudutavate otsuste tegemisse kodanikud, nii mehed kui ka naised, ja nende ühendused (avalike arutelude, munitsipaalreferendumite, avalike kogunemiste, rahvaalgatuste jne kaudu). |
| --- | --- |

5.3

Euroopa harta inimõiguste kaitse kohta linnades
   (23), mille võttis St. Denis's 2000. aastal vastu üle 70 Euroopa linna, kinnitab, et linn on poliitiline ja sotsiaalne ruum kohaliku tasandi demokraatia jaoks. Linna olemuse määrab kodanike aktiivne osalemine. Hartale alla kirjutanud linnad kohustuvad tunnistama õigust osaleda kohalikus elus kohalike esindajate vabade ja demokraatlike valimiste teel, tegemata vahet välisriikide kodanikel ja oma riigi kodanikel, ning hartas tehakse ettepanek laiendada aktiivset ja passiivset valimisõigust inimestele, kes on linnas elanud vähemalt kaks aastat. Arvestades siseriiklikest õigusaktidest tulenevaid piiranguid palutakse edendada demokraatlikke tavasid, kaasates kohaliku kogukonna huve puudutavate otsuste tegemisse kodanikud, nii mehed kui ka naised, ja nende ühendused (avalike arutelude, munitsipaalreferendumite, avalike kogunemiste, rahvaalgatuste jne kaudu).

| 5.4 | 2003. aastal võtsid 128 Euroopa suurlinnast moodustatud võrgustiku Eurocities liikmed vastu dokumendi „Panus heasse valitsemistavasse sisserändajate integreerimisel ja varjupaigataotlejate vastuvõtmisel” (24). See linnade poolt ja linnade jaoks koostatud harta sisaldab integratsiooni käsitlemise üldpõhimõtteid. Hartas tunnistatakse, et kohalik integratsioonipoliitika on tõhusam, kui seda toetab terve kogukond. |
| --- | --- |

5.4

2003. aastal võtsid 128 Euroopa suurlinnast moodustatud võrgustiku Eurocities liikmed vastu dokumendi „Panus heasse valitsemistavasse sisserändajate integreerimisel ja varjupaigataotlejate vastuvõtmisel” (24). See linnade poolt ja linnade jaoks koostatud harta sisaldab integratsiooni käsitlemise üldpõhimõtteid. Hartas tunnistatakse, et kohalik integratsioonipoliitika on tõhusam, kui seda toetab terve kogukond.

| 5.5 | Regioonide Komitee on integratsiooni alal eriti proaktiivne, olles koostanud mitmed arvamused, (25) milles ta rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu tuleks neid käsitleda selle arendamisel keskse tähtsusega partneritena (26). Regioonide Komitee tõstab esile ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse rolli tähtsust sisserändajate integreerimisel ning teeb koostööd Euroopa Komisjoniga. |
| --- | --- |

5.5

Regioonide Komitee on integratsiooni alal eriti proaktiivne, olles koostanud mitmed arvamused, (25) milles ta rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on esirinnas rändepoliitika kujundamisel, rakendamisel, hindamisel ja jälgimisel ning seetõttu tuleks neid käsitleda selle arendamisel keskse tähtsusega partneritena (26). Regioonide Komitee tõstab esile ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste aktiivse rolli tähtsust sisserändajate integreerimisel ning teeb koostööd Euroopa Komisjoniga.

| 5.6 | Komitee võttis vastu omaalgatusliku arvamuse, mis oli suunatud konvendile, mis töötas välja (läbikukkunud) põhiseaduse lepingut (27). Arvamuses kutsuti üles andma pikaajalise elaniku staatusega kolmandate riikide kodanikele Euroopa Liidu kodakondsuse. Komitee teeb komisjonile ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu uued algatused selleks, et alalistest elanikest sisserännanutele saaks anda kodanikuõigused, eelkõige kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

5.6

Komitee võttis vastu omaalgatusliku arvamuse, mis oli suunatud konvendile, mis töötas välja (läbikukkunud) põhiseaduse lepingut (27). Arvamuses kutsuti üles andma pikaajalise elaniku staatusega kolmandate riikide kodanikele Euroopa Liidu kodakondsuse. Komitee teeb komisjonile ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu uued algatused selleks, et alalistest elanikest sisserännanutele saaks anda kodanikuõigused, eelkõige kohalikul tasandil.

| 5.7 | Komisjoni teises integratsiooni käsiraamatus poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele (28) soovitatakse investeerida ühiskondlikesse liikumistesse ja organisatsioonidesse, suhtlemise ja dialoogi struktureerimisse ning kohalike integreerimisvõrgustike mõju suurendamisse. |
| --- | --- |

5.7

Komisjoni teises integratsiooni käsiraamatus poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele (28) soovitatakse investeerida ühiskondlikesse liikumistesse ja organisatsioonidesse, suhtlemise ja dialoogi struktureerimisse ning kohalike integreerimisvõrgustike mõju suurendamisse.

| 5.8 | SMART CITIES (29) (arukad linnad) loodi 2007. aastal aja jooksul hindamise vahendina, milles osaleb 70 Euroopa keskmise suurusega linna, millel on ühine kestliku arengu strateegia majanduse, inimeste, valitsemise, liikuvuse, keskkonna ja elukvaliteedi alal. Kasutatakse mitmesuguseid näitajaid. Komitee teeb ettepaneku võtta inimeste ja valitsemise valdkonna näitajate osas arvesse käesolevas arvamuses tehtud ettepanekuid. |
| --- | --- |

5.8

SMART CITIES (29) (arukad linnad) loodi 2007. aastal aja jooksul hindamise vahendina, milles osaleb 70 Euroopa keskmise suurusega linna, millel on ühine kestliku arengu strateegia majanduse, inimeste, valitsemise, liikuvuse, keskkonna ja elukvaliteedi alal. Kasutatakse mitmesuguseid näitajaid. Komitee teeb ettepaneku võtta inimeste ja valitsemise valdkonna näitajate osas arvesse käesolevas arvamuses tehtud ettepanekuid.

| 5.9 | „Mitmekultuurilised linnad”on Euroopa Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisprogramm. See on ühismeede, mis loodi Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks nimetatud 2008. aastal. Selle eesmärk on aidata kaasa kultuuridevahelise integratsiooni mudeli väljaarendamisele kultuuriliselt mitmekesistes linnakogukondades. Sealjuures käsitletakse kultuuridevahelisust kontseptsioonina, mis edendab eri kultuuride ja rahvusrühmade lävimist, vastastikkust mõistmist ja austamist tugevdavaid poliitikameetmeid ja tavasid. |
| --- | --- |

5.9

„Mitmekultuurilised linnad”on Euroopa Nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisprogramm. See on ühismeede, mis loodi Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastaks nimetatud 2008. aastal. Selle eesmärk on aidata kaasa kultuuridevahelise integratsiooni mudeli väljaarendamisele kultuuriliselt mitmekesistes linnakogukondades. Sealjuures käsitletakse kultuuridevahelisust kontseptsioonina, mis edendab eri kultuuride ja rahvusrühmade lävimist, vastastikkust mõistmist ja austamist tugevdavaid poliitikameetmeid ja tavasid.

| 5.10 | Programmi „Mitmekultuurilised linnad” dokumendis „Kodanikutunne ja osalemine mitmekultuurilises linnas” (30) analüüsitakse meetodeid ja korda, mida linnad võivad vastu võtta kultuuridevahelise dialoogi ja lävimise suurendamiseks. Dokumendis kinnitatakse Euroopa Nõukogu 1992. aasta konventsiooni välismaalaste osalusest ühiskondlikus elus kohalikul tasandil põhimõtteid ja tuuakse loov lähenemisviis, väärtustades paindlikke konsulteerimisi mitteformaalsetes ruumides; see on täiendav ja väärtuslik lähenemisviis konsulteerimisorganite põhistele pikaajalistele valitsemisstrateegiatele. |
| --- | --- |

5.10

Programmi „Mitmekultuurilised linnad” dokumendis „Kodanikutunne ja osalemine mitmekultuurilises linnas” (30) analüüsitakse meetodeid ja korda, mida linnad võivad vastu võtta kultuuridevahelise dialoogi ja lävimise suurendamiseks. Dokumendis kinnitatakse Euroopa Nõukogu 1992. aasta konventsiooni välismaalaste osalusest ühiskondlikus elus kohalikul tasandil põhimõtteid ja tuuakse loov lähenemisviis, väärtustades paindlikke konsulteerimisi mitteformaalsetes ruumides; see on täiendav ja väärtuslik lähenemisviis konsulteerimisorganite põhistele pikaajalistele valitsemisstrateegiatele.

| 5.11 | Praegu tagab riigis elavatele välismaalastele (täielikult või osaliselt) valimisõiguse suur osa liikmesriikidest: Belgia, Taani, Eesti, Soome, Kreeka, Iirimaa, Madalmaad, Malta, Portugal, Slovakkia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. Välismaalastest elanikkonna osalemine on siiski väike; sellepärast on komitee seisukohal, et nende osalemise edendamiseks on vaja võtta riiklikke meetmeid koostöös kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

5.11

Praegu tagab riigis elavatele välismaalastele (täielikult või osaliselt) valimisõiguse suur osa liikmesriikidest: Belgia, Taani, Eesti, Soome, Kreeka, Iirimaa, Madalmaad, Malta, Portugal, Slovakkia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik. Välismaalastest elanikkonna osalemine on siiski väike; sellepärast on komitee seisukohal, et nende osalemise edendamiseks on vaja võtta riiklikke meetmeid koostöös kodanikuühiskonnaga.

| 5.12 | Vastavalt MIPEX III tulemuste kohaselt võivad kolmandate riikide kodanikud Euroopas kohalike omavalitsuste valimistel kandideerida kolmeteistkümnes riigis, nendel valimistel hääletada üheksateistkümnes riigis, piirkondlikel valimistel hääletada seitsmes ja üleriigilisel valimistel valida kahes riigis (Portugal ja Ühendkuningriik). Nagu juba rõhutatud, on riiklikud konsultatsiooniorganid olemas üheteistkümnes riigis ja kohalikud viieteistkümnes. |
| --- | --- |

5.12

Vastavalt MIPEX III tulemuste kohaselt võivad kolmandate riikide kodanikud Euroopas kohalike omavalitsuste valimistel kandideerida kolmeteistkümnes riigis, nendel valimistel hääletada üheksateistkümnes riigis, piirkondlikel valimistel hääletada seitsmes ja üleriigilisel valimistel valida kahes riigis (Portugal ja Ühendkuningriik). Nagu juba rõhutatud, on riiklikud konsultatsiooniorganid olemas üheteistkümnes riigis ja kohalikud viieteistkümnes.

| 5.13 | MIPEXi III andmetest selguvad väga olulised näitajad, mitte ainult riikide kohta, kes konsulteerivad sisserändajatega, vaid ka tõelise integratsioonipoliitika rakendamise kohta. Riigid, kus on tugevad konsulteerimisstruktuurid, tagavad poliitilised vabadused kõikidele inimestele, toetavad sisserändajatest kodanikuühiskonda piisavate majanduslike vahenditega, laiendavad neile valimisõiguse ja täieõigusliku kodakondsuse ning teevad rohkem selleks, et edendada kõikide elanike täielikku osalemist tööhõive-, haridus-, tervishoiu- ja eluasemeküsimustes konsulteerimise süsteemides. MIPEXi uuringus märgitakse, et konsultatsiooniorganid ei asenda valimisõigusi. |
| --- | --- |

5.13

MIPEXi III andmetest selguvad väga olulised näitajad, mitte ainult riikide kohta, kes konsulteerivad sisserändajatega, vaid ka tõelise integratsioonipoliitika rakendamise kohta. Riigid, kus on tugevad konsulteerimisstruktuurid, tagavad poliitilised vabadused kõikidele inimestele, toetavad sisserändajatest kodanikuühiskonda piisavate majanduslike vahenditega, laiendavad neile valimisõiguse ja täieõigusliku kodakondsuse ning teevad rohkem selleks, et edendada kõikide elanike täielikku osalemist tööhõive-, haridus-, tervishoiu- ja eluasemeküsimustes konsulteerimise süsteemides. MIPEXi uuringus märgitakse, et konsultatsiooniorganid ei asenda valimisõigusi.

| 5.14 | Kõige tugevamad konsultatsiooninõukogud Euroopas on need, kes tegutsevad juba kõige pikemat aega (mõned alates 70ndatest ja 80ndatest aastatest) ning nendes riikides on ka kõige suurem sisserändetraditsioon. Seevastu kõige nõrgemad on need Lõuna-Euroopa riikides, kus sisseränne on uuem nähtus. Sisserände hiljutistes vastuvõtjariikides Kesk-Euroopa riikidel, kus sisserändajaid võetakse vastu alles lühikest aega, on süsteemid vähe arenenud. |
| --- | --- |

5.14

Kõige tugevamad konsultatsiooninõukogud Euroopas on need, kes tegutsevad juba kõige pikemat aega (mõned alates 70ndatest ja 80ndatest aastatest) ning nendes riikides on ka kõige suurem sisserändetraditsioon. Seevastu kõige nõrgemad on need Lõuna-Euroopa riikides, kus sisseränne on uuem nähtus. Sisserände hiljutistes vastuvõtjariikides Kesk-Euroopa riikidel, kus sisserändajaid võetakse vastu alles lühikest aega, on süsteemid vähe arenenud.

| 5.15 | Nende platvormide analüüsimisel Euroopa Nõukogu kriteeriumide seisukohast (31), võib järeldada, et need peavad olema struktuurid, mille loomine ja püsimine ei tohi sõltuda ametivõimude ja valitsuste tahtest, vaid mis nõuavad täpseid õigusnorme. Neil peab olema võimalik vastu võtta algatusi ja nad peavad saama vastuseid ja tagasisidet nendes küsimustes, milles nendega on konsulteeritud Euroopa 5. integratsioonifoorumil kogutud tunnistuste põhjal ei ole see aga alati tavaks. Need peavad olema representatiivsed struktuurid sisserändajate selge juhtpositsiooniga ja neil peavad olema piisavad majanduslikud vahendid (32). Komitee rõhutab, kui tähtis on tagada organisatsioonide representatiivsus ning naiste osalemine. |
| --- | --- |

5.15

Nende platvormide analüüsimisel Euroopa Nõukogu kriteeriumide seisukohast (31), võib järeldada, et need peavad olema struktuurid, mille loomine ja püsimine ei tohi sõltuda ametivõimude ja valitsuste tahtest, vaid mis nõuavad täpseid õigusnorme. Neil peab olema võimalik vastu võtta algatusi ja nad peavad saama vastuseid ja tagasisidet nendes küsimustes, milles nendega on konsulteeritud Euroopa 5. integratsioonifoorumil kogutud tunnistuste põhjal ei ole see aga alati tavaks. Need peavad olema representatiivsed struktuurid sisserändajate selge juhtpositsiooniga ja neil peavad olema piisavad majanduslikud vahendid (32). Komitee rõhutab, kui tähtis on tagada organisatsioonide representatiivsus ning naiste osalemine.

| 5.16 | Arvamuse koostamise raames peeti 30. märtsil 2011 Valencias Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Valencia autonoomse piirkonna valitsuse Generalitat Valenciana arutelu teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö”. Eri sõnavõttudes esitati konsulteerimis- ja osalemisalaseid kogemusi, mis on saadud Roomas (Itaalia), Flandria piirkonnas (Belgia), Strasbourgis (Prantsusmaa), Dublinis (Iirimaa), Hesseni liidumaal (Saksamaa), Aarhusis (Taani) ja Valencias (Hispaania). Käesolev arvamus sisaldab mitut koosolekul jagatud kogemust ja tähelepanekut. |
| --- | --- |

5.16

Arvamuse koostamise raames peeti 30. märtsil 2011 Valencias Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Valencia autonoomse piirkonna valitsuse Generalitat Valenciana arutelu teemal „Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö”. Eri sõnavõttudes esitati konsulteerimis- ja osalemisalaseid kogemusi, mis on saadud Roomas (Itaalia), Flandria piirkonnas (Belgia), Strasbourgis (Prantsusmaa), Dublinis (Iirimaa), Hesseni liidumaal (Saksamaa), Aarhusis (Taani) ja Valencias (Hispaania). Käesolev arvamus sisaldab mitut koosolekul jagatud kogemust ja tähelepanekut.

| 5.17 | Komitee on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad hõlbustama sisserändajate ühinemisvabaduse teostamist, sest liikmesriikide õigusaktides määratakse kolmandate riikide kodanikele piiratud kodakondsus (ebapiisav ja ebavõrdne aktiivse valimisõigusega poliitikas osalemise õiguse tunnustamine). Ühinemised soosivad organiseeritud osalust, tugevdavad solidaarsusvõrke, kindlustavad kodanike paikseks jäämise ja heaolu tingimusi ning tulevad kasuks tervele kogukonnale. |
| --- | --- |

5.17

Komitee on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad hõlbustama sisserändajate ühinemisvabaduse teostamist, sest liikmesriikide õigusaktides määratakse kolmandate riikide kodanikele piiratud kodakondsus (ebapiisav ja ebavõrdne aktiivse valimisõigusega poliitikas osalemise õiguse tunnustamine). Ühinemised soosivad organiseeritud osalust, tugevdavad solidaarsusvõrke, kindlustavad kodanike paikseks jäämise ja heaolu tingimusi ning tulevad kasuks tervele kogukonnale.

| 5.18 | Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad edendama ühingute loomist, eriti sisserändajate seas, ja nende tugevdamist tehniliste ressurssidega (ühingute juhtimise, demokraatliku, majandus-, finants- ja kommunikatsioonijuhtimise alane nõustamine; suutlikkuse ja juhtimisoskuse suurendamise meetmed, eriti sisserändajatest naiste hulgas; foorumite ja võrgustike aktivistid, heade tavade jagamine jne); majanduslike vahenditega (teenuste osutamise toetused, lepingud või teenuste osutamiseks lepingute sõlmimine); materiaalsed vahendid (infrastruktuurid üksuste jaoks: ruumid ja põhivahendid tegevuse arendamiseks) ning pöörama erilist tähelepanu digitaalühiskonda kaasamise meetmetele. |
| --- | --- |

5.18

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad edendama ühingute loomist, eriti sisserändajate seas, ja nende tugevdamist tehniliste ressurssidega (ühingute juhtimise, demokraatliku, majandus-, finants- ja kommunikatsioonijuhtimise alane nõustamine; suutlikkuse ja juhtimisoskuse suurendamise meetmed, eriti sisserändajatest naiste hulgas; foorumite ja võrgustike aktivistid, heade tavade jagamine jne); majanduslike vahenditega (teenuste osutamise toetused, lepingud või teenuste osutamiseks lepingute sõlmimine); materiaalsed vahendid (infrastruktuurid üksuste jaoks: ruumid ja põhivahendid tegevuse arendamiseks) ning pöörama erilist tähelepanu digitaalühiskonda kaasamise meetmetele.

| 5.19 | Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad edendama sisserändajate kaasamist kodanikuühiskonna organisatsioonidesse, liikmeks ja juhatusse. Eriti tähtsad on naabrusühingud, isade ja emade ühendused hariduskogukondades, naisühendused, kultuuri-, spordi-, puhke- ja vabaajaühendused, usuühingud ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonid. Euroopas on ametiühingute organisatsioonides suur traditsioon, et liikmeks astuvad ja nendes osalevad sisserändajatest töötajad ning liikmeskond on etniliselt ja kultuuriliselt väga mitmekesine, ning ametiühingute organisatsioonid täidavad sotsiaalküsimuste vahendamisel tähtsat osa. |
| --- | --- |

5.19

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad edendama sisserändajate kaasamist kodanikuühiskonna organisatsioonidesse, liikmeks ja juhatusse. Eriti tähtsad on naabrusühingud, isade ja emade ühendused hariduskogukondades, naisühendused, kultuuri-, spordi-, puhke- ja vabaajaühendused, usuühingud ning ametiühingute ja tööandjate organisatsioonid. Euroopas on ametiühingute organisatsioonides suur traditsioon, et liikmeks astuvad ja nendes osalevad sisserändajatest töötajad ning liikmeskond on etniliselt ja kultuuriliselt väga mitmekesine, ning ametiühingute organisatsioonid täidavad sotsiaalküsimuste vahendamisel tähtsat osa.

| 5.20 | Ühtlasi tuleb hõlbustada suhet sisserändajate ühingute ja ülejäänud organiseeritud kodanikuühiskonna vahel, soodustades kõikide kodanike jaoks ühistel sotsiaalsetel eesmärkidel põhinevate võrgustike loomist (haridus, tööhõive, eluase, linnakujundus ja linnaarendus). Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta on üks võimalus organisatsioone tunnustada ja toetada. |
| --- | --- |

5.20

Ühtlasi tuleb hõlbustada suhet sisserändajate ühingute ja ülejäänud organiseeritud kodanikuühiskonna vahel, soodustades kõikide kodanike jaoks ühistel sotsiaalsetel eesmärkidel põhinevate võrgustike loomist (haridus, tööhõive, eluase, linnakujundus ja linnaarendus). Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta on üks võimalus organisatsioone tunnustada ja toetada.

| 5.21 | ELis esineb neid väga mitmesugusel kujul: foorumid, platvormid või konsultatsiooninõukogud, dialoogilauad. Kolmandas integratsiooni käsiraamatus poliitikakujundajatele on märgitud, et arutelufoorum on avalik ruum kodanikele, kus algatatakse „avatud ja lugupidavaid arvamustevahetusi sisserändajate vahel ning koos teiste elanikega või koos valitsusega” Osalejate vahel peaks tekkima probleemist ühine arusaam ja vastastikune usaldus.. |
| --- | --- |

5.21

ELis esineb neid väga mitmesugusel kujul: foorumid, platvormid või konsultatsiooninõukogud, dialoogilauad. Kolmandas integratsiooni käsiraamatus poliitikakujundajatele on märgitud, et arutelufoorum on avalik ruum kodanikele, kus algatatakse „avatud ja lugupidavaid arvamustevahetusi sisserändajate vahel ning koos teiste elanikega või koos valitsusega” Osalejate vahel peaks tekkima probleemist ühine arusaam ja vastastikune usaldus..

| 5.22 | Komitee on seisukohal, et Euroopa Integratsioonifoorum peab töötama ELis eksisteerivate konsultatsioonifoorumite ja -nõukogudega ühises võrgustikus. Liikmesriikide tasandil peavad ka kohalikud ja piirkondlikud foorumid looma võrgustikud (väga märkimisväärne on Taani juhtum, kus üleriigilises rahvusvähemuste nõukogus on 14 liiget, kes on valitud 42 kohaliku foorumi poolt). |
| --- | --- |

5.22

Komitee on seisukohal, et Euroopa Integratsioonifoorum peab töötama ELis eksisteerivate konsultatsioonifoorumite ja -nõukogudega ühises võrgustikus. Liikmesriikide tasandil peavad ka kohalikud ja piirkondlikud foorumid looma võrgustikud (väga märkimisväärne on Taani juhtum, kus üleriigilises rahvusvähemuste nõukogus on 14 liiget, kes on valitud 42 kohaliku foorumi poolt).

| 5.23 | Komitee soovib muuta Euroopa linnu demokraatlikumaks, edendades ühtset linnas elamisega seotud kodakondsust („linnakodakondsus”, kui kasutada Rotterdami aselinnapea sõnu), võttes arvesse, et linn on kõige tähtsam keskkond, kus kujuneb erinevate inimeste ühine ühtekuuluvustunne. Enamik sisserändajaid identifitseerib ennast pigem linnaga, kus nad elavad, kui riigiga. Just linn on koht, kus kõikidel inimestel on ühesugused probleemid, plaanid ja unistused. |
| --- | --- |

5.23

Komitee soovib muuta Euroopa linnu demokraatlikumaks, edendades ühtset linnas elamisega seotud kodakondsust („linnakodakondsus”, kui kasutada Rotterdami aselinnapea sõnu), võttes arvesse, et linn on kõige tähtsam keskkond, kus kujuneb erinevate inimeste ühine ühtekuuluvustunne. Enamik sisserändajaid identifitseerib ennast pigem linnaga, kus nad elavad, kui riigiga. Just linn on koht, kus kõikidel inimestel on ühesugused probleemid, plaanid ja unistused.

6.   Euroopa Integratsioonifond

| 6.1 | Euroopa 5. integratsioonifoorumil arutati fondi toimimist Euroopa Komisjoni poolt läbi viidud vahehindamise raames. Vastavalt selle järeldustele teeb komitee ettepaneku:






  6.1.1 | pidada prioriteetseks fondi otsuse artiklis 10 ette nähtud koostööpõhimõtet. Selleks peavad liikmesriigid kaasama mitmeaastase programmi koostamisse, täitmisse ja hindamisse (järelhindamine) ja fondi riikides kasutamisse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning kodanikuühiskonda esindavad organisatsioonid. |
| --- | --- | --- |

6.1

Euroopa 5. integratsioonifoorumil arutati fondi toimimist Euroopa Komisjoni poolt läbi viidud vahehindamise raames. Vastavalt selle järeldustele teeb komitee ettepaneku:

6.1.1

pidada prioriteetseks fondi otsuse artiklis 10 ette nähtud koostööpõhimõtet. Selleks peavad liikmesriigid kaasama mitmeaastase programmi koostamisse, täitmisse ja hindamisse (järelhindamine) ja fondi riikides kasutamisse piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning kodanikuühiskonda esindavad organisatsioonid.

| 6.1.2 | Fondi praegused eeskirjad ja menetlused on liiga keerukad ja tekitavad halduslike takistusi, mis raskendavad nii kodanikuühiskonna kui ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rahastamist (33). Komitee soovitab kõnealused eeskirjad läbi vaadata koostöös Euroopa Integratsioonifondiga ja vastavalt koostööpõhimõttele, eriti eeskirjad, mis reguleerivad fondist raha saamise nõudeid, kaasrahastamist, läbipaistvust ja töötajate küsimusi. Komitee leiab, et fondi lisandväärtuse kindlustamiseks on vaja, et kõikides rahastatavates projektides oleks tagatud, et rakendatakse esimest ühist aluspõhimõtet: „kahepoolne vastastikune omaksvõtt”. |
| --- | --- |

6.1.2

Fondi praegused eeskirjad ja menetlused on liiga keerukad ja tekitavad halduslike takistusi, mis raskendavad nii kodanikuühiskonna kui ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste rahastamist (33). Komitee soovitab kõnealused eeskirjad läbi vaadata koostöös Euroopa Integratsioonifondiga ja vastavalt koostööpõhimõttele, eriti eeskirjad, mis reguleerivad fondist raha saamise nõudeid, kaasrahastamist, läbipaistvust ja töötajate küsimusi. Komitee leiab, et fondi lisandväärtuse kindlustamiseks on vaja, et kõikides rahastatavates projektides oleks tagatud, et rakendatakse esimest ühist aluspõhimõtet: „kahepoolne vastastikune omaksvõtt”.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 48/6, 15.2.2011, lk 6.

1

(2)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 135.

2

(3)  ELT C 125, 27.5.2002, lk.112.

3

(4)  Nõukogu dokument. 14615/04. Nõukogu ja liikmesriikide esindajate poolt 19. novembril 2004 vastu võetud ühised aluspõhimõtted.

4

(5)  KOM(2005) 389 lõplik. „Ühine integratsioonikava Raamistik kolmandate riikide kodanike integreerimiseks Euroopa Liidus”.

5

(6)  ELT C 347/19, 18.12.2010, lk 19.

6

(7)  R. Gropas ja R. Zapata-Barrero (2011) „Active immigrants in multicultural contexts: democratic challenges in Europe”, A. Triandafyllidou, T. Modood ja N. Meer teoses European Multiculturalism(s): Cultural, religious and ethnic challenges. Edinburgh: Edinburgh University Press.

7

(8)  ELT C 208, 3.9.2003, lk 76.

8

(9)  Migrant Integration Policy Index III, 2011.

9

(10)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 128.

10

(11)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 16.

11

(12)  Euroopa Liidu Nõukogu, 13440/08, 24. september 2008.

12

(13)  Euroopa Sotsiaalharta. Torino, 18.10.1961. Euroopa Nõukogu (Strasbourg). Läbivaadatud: Strasbourg, 3.V. 1996 http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/socialcharter/

13

(14)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 59

14

(15)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

15

(16)  Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel (ELT C 115, 4.05.2010, lk 1),punkt 6.1.5.

16

(17)  „Consulting immigrants to improve nacional policies”, Migration Policy Group.

17

(18)  15. ja 16. aprill 2010.

18

(19)  ELT C 347, 18.12.2010, lk 19 ja ELT C 354, 28.12.2010, lk 16.

19

(20)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 6.

20

(21)  Euroopa kohaliku omavalitsuse harta, mille võttis vastu Euroopa Nõukogu ministrite komitee 1985. aasta juunis ja mis avati allakirjutamiseks liikmesriikidele 15. oktoobril 1985, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi 20. istungjärgu esimesel päeval.

21

(22)  Convention on the Participation of Foreigners in Public Life at Local Level, Strasbourg, 5.02.1992.

22

(23)  Euroopa harta inimõiguste kaitse kohta linnades, 18.5.2000.

23

(24)  „Panus heasse valitsemistavasse sisserändajate integreerimisel ja varjupaigataotlejate vastuvõtmise”l, 28.11.2003.

24

(25)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa ühine sisserändepoliitika” (2009/C 76/07).

25

(26)  Regioonide Komitee arvamus teemal „Rände suhtes võetud üldise lähenemisviisi tugevdamine: koordineerimise, ühtsuse ja koostoime suurendamine” (2009/C 211/05).

26

(27)  ELT C 208, 3.9.2003, lk 76.

27

(28)  „Integratsiooni käsiraamat poliitikakujundajatele ja erialatöötajatele”, teine väljaanne, mai 2007.

28

(29)  http://www.smart-cities.eu/

29

(30)  http://www.coe.int/t/dg4/cultureheritage/culture/Cities/paperviarregio_en.pdf.

30

(31)  Euroopa Nõukogu 1992. aasta konventsioon nr 144 välismaalaste osalusest ühiskondlikus elus kohalikul tasandil.

31

(32)  „Consulting immigrants to improve national policies”, Thomas Huddleston, Migration Policy Group.

32

(33)  Vt S. Carrera ja A. Faure Atger (2011), Integration as a two-way process in the EU: Assessing the Relationship between the European Integration Fund and the Common Basic Principles on Integration, Executive Summary, Centre for European Policy Studies, CEPS: Brussels. Kättesaadav aadressil http://www.ceps.eu/system/files/research_area/2011/02/CEPS_EIF_study_summary.pdf

33

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

Täiskogu 473. istungjärk 13. ja 14. juulil 2011

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” ”

KOM(2011) 25 lõplik

2011/C 318/12

Raportöör: Josef ZBORIL

Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

2. veebruaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine””

KOM(2011) 25 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööstuse muutuste nõuandekomisjon võttis arvamuse vastu 7. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 142, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee tunneb heameelt komisjoni dokumendi KOM(2011) 25 lõplik „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine” ja tooraineid käsitleva Euroopa algatuse üle, mis on oluline samm selle väga olulise küsimuse lahendamisel.

1.2   Kuigi pikas perspektiivis ei ole esmatähtsate toorainete ülemaailmsete varude lõppemise ohtu põhjust karta, on lühiajalised toorainete nappuse perioodid täiesti reaalsed. Sellise puuduse võivad vallandada poliitilised või majanduslikud tegurid, kui teatud ELi kõrgtehnoloogiliseks tootmiseks vajalikke tooraineid toodetakse vaid mõnes riigis. Selliseid ressursse, mida saaks kasutada praeguste tarnete muutmiseks, on piisavas koguses ning neid saaks kaevandada mitmes riigis, nt Austraalias, Taanis (Gröönimaa), USAs, kuid praegu on palju odavam toetuda olemasolevale tarneahelale. Mõned riigid on juba näidanud, et nad võivad sellist mõju kasutada oma majanduslike või poliitiliste huvide läbisurumiseks.

1.3   Seega kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni üles jälgima esmatähtsate toorainete (vastavalt dokumendis KOM(2011) 25 lõplik loetletule ning loetelu korrapäraselt ajakohastades) rahvusvahelise kaubanduse olukorda. Komitee soovitab koostada mitu tõenäolist stsenaariumi koos halvima võimaliku stsenaariumiga ohtude ja võimalike lahenduste kirjeldamiseks. Lisaks kinnitab komitee vajadust jätkata läbirääkimisi rahvusvahelisel tasandil (WTO), et edendada vabakaubandust ka kaubaturgudel. Tuleks laiendada koostööd teiste sarnases olukorras olevate riikidega (USA, Jaapan, Lõuna-Korea).

1.4   Komitee kutsub üles rakendama aktiivsemat välispoliitikat seoses ELi tööstusele tooraine tagamisega. Selleks peaksid liikmesriigid välja töötama toorainediplomaatia peamised suunised ja neis kokku leppima. Kahepoolsed kaubanduslepingud ja diplomaatia on ülimalt olulised ELis asuvale tööstusele esmatähtsate toorainete tagamiseks. See on vastloodud ELi diplomaatilise teenistuse viivitamatu ja raske ülesanne. Lisaks vajadusele keskenduda otse esmatähtsate toorainete tagamisele tuleb ka luua ELi huvide jaoks positiivne keskkond sihtriikides. EL kuulub maailma populaarseimate ja olulisimate turgude hulka ning seda asjaolu tuleb ära kasutada.

1.5   Toorainepoliitika peab moodustama ELi tööstuspoliitika lahutamatu osa, et

| — | edendada esmaste energiaallikate ja toorainete ressursitõhusust majanduskasvu lahutamiseks ressursside tarbimisest; |
| --- | --- |

—

edendada esmaste energiaallikate ja toorainete ressursitõhusust majanduskasvu lahutamiseks ressursside tarbimisest;

| — | omada kasulike materjalide olmeprügist eraldamise (urban mining) järjekindlat poliitikat, mille eesmärk on muuta sellised väärtuslikud tooraineressursid kättesaadavaks ning edendada sellega seotud uusi oskusi ja töökohti; |
| --- | --- |

—

omada kasulike materjalide olmeprügist eraldamise (urban mining) järjekindlat poliitikat, mille eesmärk on muuta sellised väärtuslikud tooraineressursid kättesaadavaks ning edendada sellega seotud uusi oskusi ja töökohti;

| — | tugevdada teadus- ja arendustegevust esmatähtsate toorainete asendamise võimaluste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tugevdada teadus- ja arendustegevust esmatähtsate toorainete asendamise võimaluste valdkonnas;

| — | säilitada Euroopa kaevandamissektori tööhõive ja seda suurendada, tagades tööjõu pideva õppe ja koolituse ning täiendades säästvamale kaevandamisele üleminekut sotsiaaldialoogiga kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

—

säilitada Euroopa kaevandamissektori tööhõive ja seda suurendada, tagades tööjõu pideva õppe ja koolituse ning täiendades säästvamale kaevandamisele üleminekut sotsiaaldialoogiga kõigil tasanditel.

1.6   Komitee leiab, et võimalike lahenduste hulka kuulub esmatähtsate toorainete strateegilise varu loomine, ning soovitab läbi viia mõjuhindamise, et teha kindlaks sellise võimaluse teostatavus halvima võimaliku stsenaariumi valguses. Sellisel meetmel võivad olla ka negatiivsed kõrvalmõjud (nt ebapiisav paindlikkus, mõju kauba hinnale jne) ning seda tuleb koos ELi tööstuse esindajatega hoolikalt uurida, selle üle nõu pidada ja otsustada.

1.7   Komitee soovitab käivitada algatusi, et toetada praegustele või võimalikele tooraineressurssidele suunatud teadustegevust, andmekogumist ja järelevalvet liikmesriikides, aga ka kolmandates riikides. Sellisest teadustegevusest või andmekogumisest saadud andmed, mis koguti riikide rahalise toetuse abil, peavad olema kättesaadavad kõigile ELi turuosalistele ning ELi ja liikmesriikide ametiasutustele.

1.8   Komitee leiab, et teadus- ja uuendustegevus on toorainepoliitikas otsustav tegur. Edukaks arenguks on vaja kaasata peamised tootmissektorid (Euroopa Komisjoni teatise „Innovaatiline liit” raames käivitatav tooraineid käsitlev partnerlusalgatus). Toorainepoliitika peab kajastuma prioriteedina tulevases ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksandas raamprogrammis.

1.9   Komitee soovitab toetada praeguste või uute toorainete kaevandamist liikmesriikides kooskõlas ELi keskkonnaalaste ning sotsiaal-, tervishoiu- ja ohutusvaldkonna õigusaktidega. Kõigi toorainepoliitika meetmete üks sammas peaks olema kodumaine pakkumine.

1.10   Komitee toetab toorainete ringlussevõttu ning toonitab vajadust tagada kõrgeim ringlussevõtu määr, kui see on majanduslikult ja tehniliselt teostatav. Komitee soovitab toetada toorainete eraldamist vanadest kaevandusjäätmetest, mis sisaldavad märkimisväärses mahus paljusid eri metalle.

1.11   Komitee toetab esmatarbekaupade finantsturge reguleerivaid meetmeid, mis Euroopa Komisjon on võtnud, et suurendada läbipaistvust ning parandada teabe kvaliteeti ja järelevalvemehhanisme.

2.   Komisjoni dokument, sissejuhatus

2.1   Komisjon avaldas dokumendi KOM(2011) 25 lõplik „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine”2. veebruaril 2011. Dokument on algselt kavandatust laiaulatuslikum, et hõlmata toorainega seotud probleemid. Nüüd on kaetud nii füüsilised kaubaturud, kus ainetega kaubeldakse, kui ka neist tuletatud finantsturud.

2.2   Kaup on igasugune madala lisandväärtusega toode ning seetõttu hinnakonkurentsi suhtes väga tundlik. Kaubad on toorained, põllumajandustooted ja põhiained. Viimastel aastatel on hinnad kaubaturgudel olnud väga volatiilsed ja käitunud enneolematult.

2.3   Kuigi arutelud kaubahindasid mõjutavate tegurite suhtelise tähtsuse üle ei ole veel lõppenud, on selge, et eri kaubaturgudel toimuvad hinnamuutused on üha enam vastastikku sõltuvad ja kaubaturud on finantsturgudega üha enam seotud.

2.4   Ajavahemikul 2002–2008 kasvas nõudlus tooraine järele märkimisväärselt, põhjuseks tugev üleilmne majanduskasv eeskätt sellistes tõusva majandusega riikides nagu Hiina, India ja Brasiilia, kuid ka teistes väiksemates tõusva majandusega riikides Aasias, Ameerikas ja eelkõige Aafrikas. Nõudluse suurenemist tugevdab veelgi selliste riikide edasine kiire industrialiseerimine ja linnastumine.

2.5   Lisaks kaubahindade volatiilsusele on mõned riigid kehtestanud viimastel aastatel piirangud teatud esmatähtsate toorainete nagu haruldaste muldmetallide ekspordile (näiteks praseodüüm ja neodüüm ning mõned muud elemendid ja maavarad, mida peetakse oluliseks nende suurenenud kasutamise tõttu uutes tehnoloogiates). Need piirangud koos teiste kitsaskohtadega toorainete jätkusuutlikul tarnimisel kujutavad endast tõelist probleemi Euroopa tööstusele ja tarbijatele ning see tuleb lahendada.

2.6   Teatises kirjeldatakse globaalsete kaubaturgude arengusuundumusi, mis selgitavad füüsilistel turgudel (energia, põllumajandus ja toiduga kindlustatus ning toorained) toimunud muutusi ning kaupade ja nendega seotud finantsturgude suurenevat vastastikust sõltuvust. ELi poliitilisi vastuseid käsitletakse sama loogilist struktuuri järgides.

2.7   ELi tasandil on tehtud algatus suurendada energiaturgudel kauplemise järelevalvet, terviklikkust ja läbipaistvust. Lisaks on tehtud mitu algatust toiduainete tarneahela toimimise ja põllumajanduskaupade turgude läbipaistvuse parandamiseks. Finantsturgude reguleeriva raamistiku käimasolevate reformide osana on komisjon kindlaks määranud ka meetmed kaupade tuletisinstrumentide turgude terviklikkuse ja läbipaistvuse suurendamiseks.

2.8   Dokumendi väga oluline osa on Euroopa tooraineid käsitlev algatus. Algatus tugineb kolmele sambale:

| — | tagada ühesugune juurdepääs kolmandate riikide ressurssidele; |
| --- | --- |

—

tagada ühesugune juurdepääs kolmandate riikide ressurssidele;

| — | edendada Euroopa tooraineressursside jätkusuutlikku tarnimist; |
| --- | --- |

—

edendada Euroopa tooraineressursside jätkusuutlikku tarnimist;

| — | soodustada ressursitõhusust ja ringlussevõttu. |
| --- | --- |

—

soodustada ressursitõhusust ja ringlussevõttu.

Selles uuritakse seniseid tulemusi esmatähtsate toorainete kindlaksmääramisel ning kaubanduse, arengu, teadustegevuse, ressursitõhususe ja ringlussevõtu valdkonnas.

2.9   Tooraineid käsitleva algatuse rakendamisel on küll saavutatud märkimisväärset edu, kuid vajalikud on edasised täiustused. Oluline on kolmel sambal põhinev integreeritud lähenemisviis, sest iga sammas toetab eesmärki tagada toorainete õiglane ja jätkusuutlik tarnimine ELi.

3.   Üldised märkused

3.1   Komitee tunnustab komisjoni initsiatiivi käsitleda toorainete küsimust ning teatist, milles võetakse kokku selleteemalise ulatusliku analüütilise töö tulemused. Samuti tunnustab komitee sidusrühmadega peetud konsultatsioonide kajastamist ning teiste kaasatud ELi institutsioonide panust.

3.2   Euroopa peab võtma sisse koha uues maailmas, kus tõusva majandusega riigid tarbivad sarnaselt arenenud riikidega suurema osa planeedil kättesaadavast toorainest. Me teame, et see on võimatu ning Euroopa peab vähendama oma toorainemahukust. Esimene märk valitsevast olukorrast on asjaolu, et tööstuslike toorainete hinnad määrab kindlaks Hiina turg, mis on maailma peamine tarbija ning sageli samas ka suurim tootja. Sellise domineerimise tagajärg on uute (hetke- ja futuuri-) tooraineturgude loomine Hiinas järgnevatel aastatel. Need turud toimivad järjest enam kõnealuse sektori võrdlusalusena.

3.3   Toorainepoliitika peab moodustama ELi tööstuspoliitika lahutamatu osa, et

| — | edendada esmaste energiaallikate ja toorainete ressursitõhusust majanduskasvu lahutamiseks ressursside tarbimisest; |
| --- | --- |

—

edendada esmaste energiaallikate ja toorainete ressursitõhusust majanduskasvu lahutamiseks ressursside tarbimisest;

| — | omada kasulike materjalide olmeprügist eraldamise (urban mining) järjekindlat poliitikat, mille eesmärk on muuta sellised väärtuslikud tooraineressursid kättesaadavaks ning edendada sellega seotud uusi oskusi ja töökohti; |
| --- | --- |

—

omada kasulike materjalide olmeprügist eraldamise (urban mining) järjekindlat poliitikat, mille eesmärk on muuta sellised väärtuslikud tooraineressursid kättesaadavaks ning edendada sellega seotud uusi oskusi ja töökohti;

| — | tugevdada teadus- ja arendustegevust esmatähtsate toorainete asendamise võimaluste valdkonnas (Jaapan on sellise programmi juba käivitanud); |
| --- | --- |

—

tugevdada teadus- ja arendustegevust esmatähtsate toorainete asendamise võimaluste valdkonnas (Jaapan on sellise programmi juba käivitanud);

| — | säilitada Euroopa kaevandamissektori tööhõive ja seda suurendada, tagades tööjõu pideva õppe ja koolituse ning täiendades säästvamale kaevandamisele üleminekut sotsiaaldialoogiga kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

—

säilitada Euroopa kaevandamissektori tööhõive ja seda suurendada, tagades tööjõu pideva õppe ja koolituse ning täiendades säästvamale kaevandamisele üleminekut sotsiaaldialoogiga kõigil tasanditel;

| — | arengumaade, eriti Aafrika riikide toorainete hankepoliitika tuleb siduda sotsiaalvaldkonna ja infrastruktuuri investeeringutega kõnealustes riikides (nagu teeb Hiina Aafrikas viimastel aastatel). |
| --- | --- |

—

arengumaade, eriti Aafrika riikide toorainete hankepoliitika tuleb siduda sotsiaalvaldkonna ja infrastruktuuri investeeringutega kõnealustes riikides (nagu teeb Hiina Aafrikas viimastel aastatel).

3.4   Teiselt poolt hägustab kaubaturgude ja isegi finantsturgude hõlmamine mõnevõrra teatise rõhuasetust. Komitee mõistab probleemist ulatuslikuma ülevaate andmise vajalikkust. Küsimus on, kas raamistik määratleti proportsionaalsel viisil.

3.5   On ilmne, et nii füüsilistel kaubaturgudel kui ka kaupade tuletisinstrumentide turgudel on palju sarnaseid jooni. Samas on nad siiski äärmiselt diferentseeritud, seda ka neile omase eripära tõttu. Kogu ELi ostujõud peaks olema väga tugev argument, kui konkreetse kaubanduspoliitika ja hangete üle peetavad läbirääkimised on enamasti kahepoolsed.

3.6   Kahepoolsetel läbirääkimistel on selgelt vaja arvestada ELi ühise strateegiaga, seega tuleb toorainediplomaatia põhimõtet praktikas rakendada. Komitee hoiatab, et lisaks konkreetsetele faktidele on oluline roll ka nn pehmetel teemadel, nagu positiivse psühholoogilise keskkonna loomine. Euroopa peab määratlema uue toorainediplomaatia peamised suunised, mis peavad hõlmama järgmisi aspekte:

| — | 2003. aastal Tony Blairi käivitatud mäetööstuse läbipaistvust käsitleva algatuse elluviimine, et edendada iga Euroopa riigi vabatahtlikku ühinemist; |
| --- | --- |

—

2003. aastal Tony Blairi käivitatud mäetööstuse läbipaistvust käsitleva algatuse elluviimine, et edendada iga Euroopa riigi vabatahtlikku ühinemist;

| — | nõue, et iga Euroopa börsidel noteeritud mäetööstusettevõte peab avaldama oma kasumi riigiti (nagu tehti Hong Kongis juunis 2010); |
| --- | --- |

—

nõue, et iga Euroopa börsidel noteeritud mäetööstusettevõte peab avaldama oma kasumi riigiti (nagu tehti Hong Kongis juunis 2010);

| — | õigusakti vastuvõtmine, millega kohustatakse mäetööstust avaldama, milliseid makseid nad igale valitsusele ja riigile teevad (nt USAs 2010. aastal vastu võetud Dodd-Franki seadus); |
| --- | --- |

—

õigusakti vastuvõtmine, millega kohustatakse mäetööstust avaldama, milliseid makseid nad igale valitsusele ja riigile teevad (nt USAs 2010. aastal vastu võetud Dodd-Franki seadus);

| — | rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste kui standardse tegevusjuhendi järgimine; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suuniste kui standardse tegevusjuhendi järgimine;

| — | tuleks nõuda ISO 26 000 standardi vastuvõtmist, et aidata edendada ettevõtete suuremat sotsiaalset vastutust mikromajanduse tasandil. |
| --- | --- |

—

tuleks nõuda ISO 26 000 standardi vastuvõtmist, et aidata edendada ettevõtete suuremat sotsiaalset vastutust mikromajanduse tasandil.

3.7   Kohandatud toorainestrateegia peaks keskenduma ühisele eesmärgile saavutada tugev, konkurentsivõimeline Euroopas tegutsev tööstus, mis on suure tõhususega süsiniku heitkoguste seisukohast ja kasutab arukalt ressursse ning on suunatud ELi tarbijate ja kodanike nõudmiste täitmisele.

3.8   Meie piirkond jääb globaalsel tasandil järjest väiksemaks ning seepärast ei ole meil vajalikud toorained enam nii kättesaadavad kui varem, sest ka paljudel teistel on tekkinud vajadus nende toorainete järele. Seega peame kasutama meie käsutuses olevaid tooraineid poole arukamalt või hankima neid kuskilt mujalt. Toorainepoliitika on seotud meie ühiskonna tuleviku ja isegi riikliku julgeolekuga – samuti nagu USAs.

3.9   On ju ELi toorainepoliitika väljatöötamise põhjuski selles, et me ei saa rajada oma majanduskasvu üksnes tooraine kättesaadavusele. Me peame kasutama tooraineid arukal viisil. See tähendab, et iga kasutatud tonni tooraine kohta peame looma võimalikult suure lisaväärtuse.

3.10   On ka teisi järjepideva toorainepoliitika raamistiku aspekte, mis on tähelepanuta jäetud, kuigi nende mõju tooraine kättesaadavusele võib olla veelgi suurem. Üks selline aspekt on näiteks kõnealuse poliitika kooskõla ELi teiste poliitikavaldkondadega, mis peaksid samuti omavahel haakuma, et vältida toorainete kättesaadavusega seotud vastuolusid.

3.11   Toorainepoliitika ja selle rakendamine ELi tasandil ja liikmesriikides vajab täiuslikku kooskõla tööstuspoliitika, innovatsioonipoliitika, ressursitõhususe, keskkonnapoliitika, põllumajanduspoliitika ja -meetmete, energia- ja eelkõige taastuvenergiapoliitika ning kaubandus- ja konkurentsipoliitikaga. See integreeritud vaatenurk võimaldab ELi tööstusel kasutada vajalikke tooraineid arukal ja jätkusuutlikul viisil, andes panuse ELi 2020. aasta strateegia elluviimisse.

3.12   Toorainepoliitika koostamisel ei piisa, kui aluseks võetakse mõnede toorainete esmatähtsus lähiajal. Tuleb tõsiselt analüüsida mõnede ELi poliitikameetmete keskpikka ja pikaajalist mõju ning hinnata nende tagajärgi toorainetele. Mõned põhilised toorained, mis on praegu kergesti kättesaadavad, võivad suhteliselt lühikese aja jooksul kahaneda. Teatises ei ole nimetatud näiteks selliseid olulisi tooraineid nagu rauamaagid ja koksisüsi, kuigi nende kättesaadavus piisavas koguses ja piisava kvaliteediga on peagi ohus. Lisaks põhjustab nende hindade volatiilsus ja jätkuv tõus teatavat ebakindlust Euroopa peamiste tootmissektorite väärtusahelate jaoks.

3.13   Näiteks juhul, kui kohustuslikke taastuvenergia eesmärke ei muudeta, ohustatakse sellega klassikalisi ja arendatavaid biotehnoloogia tööstusvaldkondi. See avab palju keerulisema arutelu ressursside jätkusuutlikkuse, asendamise ja aruka kasutamise üle. Selliste küsimuste arutamiseks ja vastavalt eri poliitikavaldkondade ühitamiseks on vaja poliitilist julgust. Vajadusel peaks EL julgema muuta seni tehtud otsuseid, võttes arvesse terviklikke mõjuhinnanguid, milles hinnatakse hoolikalt ambitsioonikate keskkonnaeesmärkide lõplikke tagajärgi. Seda eriti juhtudel, kui maailma teised majandusblokid ei ole võtnud ELi otsustele vastavaid meetmeid.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Füüsilised kaubaturud

4.1.1   Konkurents esmaste energiaallikate (eelkõige gaas ja nafta) turgudel tiheneb kahtlemata maailma elanikkonna kasvades (9 miljardit aastal 2050). Ka söeturu koormus suureneb järjest. Kui EL tahab säilitada liikmesriikide sotsiaalsed ja heaolustandardid, tuleb mobiliseerida kõik kohalikud esmased energiaallikad, sealhulgas hiljuti avastatud kildagaasi varud. Loomulikult peab ressursside selline mobiliseerimine vastama ELi keskkonnanormidele.

4.1.2   Elekter on inimkonna jõudsa arengu eeltingimus. Tootmisvõimsuse ja ülekandevõrkude ebaühtlasel arengul võivad olla katastroofilised tagajärjed, see võib viia ühiskonnastruktuuride sotsiaalse ja majandusliku kokkuvarisemiseni. ELi ühise energiapoliitika abil tuleks kaotada kõik investeerimiskeskkonnas valitsevad vastuolud ja ebakindlus, et vältida elektritootmisvõimsuse võimalikku puudujääki pärast 2020. aastat.

4.1.3   Komitee mõistab, et toiduga kindlustatus volatiilsetel turgudel on tõsine probleem. Teiselt poolt tuleks ELi ühine põllumajanduspoliitika ja muud asjaomased ELi ja liikmesriikide poliitikameetmed suunata toiduga kindlustatusele kui esmatähtsale prioriteedile. Komitee kutsub tungivalt üles kaitsma põllumajanduse eesmärgil kasutatavat tootlikku pinnast. Sellega tuleks arvestada kõigis asjaomastes poliitikameetmetes ning neid tuleks kujundada ja koordineerida nii, et välditakse sellise maa kadumist, eelkõige konkureerivate poliitikameetmete või algatuste tulemusena või linnastumise tagajärjel. Sellega seoses tuleks kehtestada õiglased mängureeglid ka rahvusvahelisele kaubandusele, milles arvestatakse konkreetse geograafilise piirkonna looduslike tingimustega.

4.1.4   Ulatuslikku rahvusvahelist koostööd on vaja teha ka globaalsete suundumuste ning juhuslike turu või saagikuse kõikumiste hindamisel ja eristamisel. Ohtlikke suundumusi tuleks vältida.

4.1.5   Põllukultuuride saagikuse säilitamiseks ja suurendamiseks tuleks rakendada kindlaid teaduslikke viise, kuna haritavat maad jääb järjest vähemaks ning 2050. aastal on vaja toiduga varustada hinnanguliselt 9 miljardit inimest.

4.2   Kaubaturud ja nendega seotud finantsturud

4.2.1   Kuigi Euroopa Komisjon on viimastel aastatel võtnud suure hulga finantsturge reguleerivaid meetmeid, kalduvad esmatarbekaupade tuletisinstrumentide turgude investeeringuvood endiselt märkimisväärselt kõrvale riskide maandamise ülesandest, milleks nad algselt loodi, ning on suunatud pigem spekulatiivse olemusega toimingutesse, mis moonutavad märkimisväärselt hindu ja põhjustavad tõsist kahju turu kõige nõrgematele osalistele, eelkõige tarbijatele ning VKEdele.

4.2.2   Komitee kinnitab komisjoni tähelepanekut, et füüsiliste kaubaturgude ja kauba finantsturgude vastastoimet on vaja paremini tundma õppida. Komitee toetab ka komisjoni soovitust püüda suurendada läbipaistvust ja isegi võtta vastutusele need turuosalised, kes rikuvad kokkulepitud reegleid. Tuleks lihtsustada individuaalsete turuosaliste, peamiselt VKEde juurdepääsu rahastamisele, sest see on edasise arengu ja uuenduste esmatähtis eeldus.

4.3   Tooraineid käsitlev Euroopa algatus

4.3.1   Komitee hindab kõnealust algatust kui Euroopa 2020. aasta strateegia olulist osa. Algatus kajastab ka ressursitõhususe põhimõtet, kuigi need kaks poliitikameedet tuleks omavahel ühitada, et saavutada võimalikult suur kooskõla ja lisaväärtus ELi kodanike jaoks.

4.3.2   Tooraineid käsitlevas algatuses kasutatud esmatähtsate toorainete mõiste jätab siiski varju vajaduse rea asjaomaste poliitikavaldkondade üldisema ülevaate ja üksikasjaliku hindamise järele. Selline terviklik lähenemisviis peaks viima poliitikavaldkondade asjakohase kooskõlastamiseni ning tooks kaasa palju rohkem sünergiaid.

4.3.3   Teisalt on esmatähtsate toorainete loetelu hea suunis prioriteetide kohta, mida vastloodud ELi diplomaatiline teenistus peaks ELi tasandil toorainediplomaatia osana järgima.

4.3.4   Loetelu tuleb kehtestatud kriteeriumide alusel muidugi korrapäraselt kontrollida, et näha, kas esmatähtsuse kriteerium on jätkuvalt asjakohane. Tooraineid käsitleva algatuse jaoks on vaieldamatult vaja järjepidevaid andmeid ja nii tehnilisi kui ka turuteadmisi.

4.3.5   Selline toorainenappus vajab kahtlemata ka ressursitõhususe korrapärast kontrollimist. Teiselt poolt innustavad tõhusust kõige paremini pidevalt tõusvad hinnad, sest tõhusus on omane igale jätkusuutlikule ettevõttele. Alalisel võimalikult suure ressursitõhususe poole püüdlemisel võivad olla abiks tulemusstandardid ja ökodisain.

4.3.6   Pidevalt suureneva toorainenappuse ja kerkivate hindade ohtu tuleks analüüsida mikromajanduse tasandil, et näha selle mõju konkurentsivõimele ja töökohtade säilitamisele ohustatud sektorites.

4.3.7   ELi toorainete kaubandusstrateegia peab olema tundlik ja piisavalt paindlik. Kuna tegelik kauplemine toimub enamasti kahepoolselt individuaalsete liikmesriikide tasandil, on ühtse kaubanduspoliitika kehtestamine veelgi raskem. Näib, et WTO-lt ei saa palju oodata, kuigi usaldusväärsuse suurendamise protsessi käigus tuleks järgida ühiselt kokkulepitud reegleid.

4.3.8   Teiselt poolt innustab toorainenappus teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooniprotsesse, et järjest parandada ressursitõhusust ja leida asjakohane asendusvõimalus teatud toorainetele. Siinkohal tuleb mainida, et mõningad esmatähtsad toorained on kõrgtehnoloogia jaoks eluliselt vajalikud ning seetõttu on tekkinud mõnes mõttes nõiaring.

4.3.9   Kuna mõningate toorainete kvaliteedistandardid on viimastel aastatel halvenenud, peaks komisjon kaasama Euroopa peamised tootmissektorid Euroopa Komisjoni juhtalgatuse „Innovaatiline liit” raames käivitatavasse spetsiaalsesse tooraineid käsitlevasse partnerlusalgatusesse. Seda tuleks teha eelkõige Euroopa tehnoloogiaplatvormide kaudu. Tootmisprotsesside suure innovatsioonipotentsiaali realiseerimiseks on vaja järjest paremaid oskusi nõudvaid töökohti.

4.3.10   Komitee hindab komisjoni algatust koostada suunised selle kohta, kuidas sobitada konkureeriv maavarade kaevandamine Natura 2000 keskkonnakaitsealaste õigusaktidega. See on väga oluline õiglase, tervisliku ja jätkusuutliku ümbruse ning tooraine kodumaise tarne tagamiseks. Kodumaine tarne peab olema kõigi toorainepoliitika meetmete nurgakivi.

4.3.11   Komitee juhib ka tähelepanu oma arvamusele teisese toorme kättesaadavuse kohta (1) ning kinnitab selles esitatud järeldusi ja soovitusi. Siinkohal tuleks mainida soovitust, et vaja on paindlikke vahendeid, et hoida võimalikult suur osa teisesest toormest ELis.

4.3.12   Komiteel puudub ka teave selle kohta, millist mõju avaldab toorainepoliitika tööhõivele, eelkõige ohustatud töökohtade määrale, kui poliitika eesmärke ei täideta.

4.4   Samuti tuleks tõsiselt arutada halvimaid võimalikke stsenaariume – nt mõningate eluliselt vajalike esmatähtsate toorainete ajutine nappus lähiajal. Poliitikameetmed Euroopa tööstusele avalduva mõju leevendamiseks võiksid sisaldada ka otsust teatavate ainete strateegilise reservi hoidmise kohta. Selliseid poliitikameetmeid on arutatud väljaspool Euroopat asuvates riikides (USA, Korea ja Jaapan). Kuigi need võivad avaldada negatiivset mõju kaubaturgudele, saaksid need aidata üle saada sellisest perioodist, kui teatud toorained ei ole turul piisavas koguses kättesaadavad.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Teisese toorme (vanaraua, ümbertöötatud paberi jms) kättesaadavus”, ELT C 107, 6.4.2011, lk 1.

1

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/82

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames”

KOM(2010) 553 lõplik

2011/C 318/13

Raportöör: Carmelo CEDRONE

20. oktoobril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames”

KOM (2010) 553 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 24. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 114, vastu hääletas 6, erapooletuks jäi 9.

1.   Järeldused

1.1   Komitee nõustub komisjoniga, et EL vajab Euroopa 2020. aasta strateegias arukat majanduskasvu, et lahendada praeguseid ja tulevasi probleeme. Suures osas ELis ei ole probleeme mitte ainult aeglase majanduskasvu, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni vähesusega vaid muret tekitab ka kõrge tööpuudus, eriti noorte seas, sotsiaalsed probleemid, vaesus ja integratsioon, kooli pooleli jätnud noored, kellel ei ole piisavalt teadmisi töökoha leidmiseks, demograafilised probleemid ning eelarvepiirangud.

1.2   Ühtekuuluvuspoliitika loodi eesmärgiga kaitsta Euroopa ühiskonnamudelit, milles vaba konkurents ja sotsiaalne turumajandus käivad käsikäes solidaarsuse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu prioriteetide edendamise eesmärkidega nagu sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 174.

1.3   Komitee nõustub Euroopa Komisjoni liikme Johannes Hahni väitega, et regionaalpoliitika on Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel väga oluline, sest selle eesmärkide täitmine sõltub suuresti kohalikul ja piirkondlikul tasandil tehtud otsustest. (1)

1.4   Komitee on seisukohal, et majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuspoliitika üheks olulisemaks eesmärgiks peab jääma kõikjal Euroopa Liidus üldise harmoonilise arengu toetamine, vähendades eelkõige vahesid eri piirkondade arengutasemete vahel, et integreerida need täielikult ELi. Just sellele viitas komisjon asjakohaselt, kui ta rääkis arukast majanduskasvust Euroopa 2020. aasta strateegia (2) raames.

1.5   Komitee peab positiivseks ja hindab komisjoni soovi toetada vahendeid hajutamata innovatsiooni kõikides piirkondades ja tagada innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse jaoks ettenähtud ELi, riiklike ja piirkondlike toetuste vastastikune täiendavus, kuid leiab, et teadusuuringuid tuleks rahastada ka kõikidest teistest vahenditest, mitte ainult ühtekuuluvuspoliitikast.

1.6   Komisjoni teatist regionaalpoliitika panuse kohta aruka majanduskasvu saavutamisse tuleks käsitleda juhtalgatuse „Innovatiivne liit” täiendusena ja üleskutsena investeerida innovatsiooni kiiremini, mitte oodata tulevast finantsperioodi, mil Euroopa 2020. aasta strateegia on kahtlemata ühtekuuluvusfondi peamiseks prioriteediks. (3)

1.7   Komitee tunneb muret, et kaugenetakse ühtekuuluvuspoliitikast ja kaldutakse kõrvale selle algsetest eesmärkidest, milleks on piirkondlike ebavõrdsuste rahastamine valdkonnapoliitika kaudu, mida kinnitati ka Lissaboni lepinguga. Tuleks tagada, et selline lähenemisviis arvestaks iga asjaomase piirkonna ja liikmesriigi probleeme, vajadusi ja võimalusi ehk lähteolukorda ega avaldaks kahjulikku mõju ühtekuuluvusele ning seda mitte ainult majanduslikus, sotsiaalses ja territoriaalses, vaid eelkõige poliitilises ja kultuurilises plaanis.

1.8   Komitee rõhutab komisjoni kavandatud teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise poliitika äärmist olulisust, kuid leiab, et nende küsimuste käsitlemisel tuleb hoolikalt arvesse võtta piirkondlikke eripärasid. Tootmisprotsessi innovatiivsus võib olla sellise teadustegevuse tulemus, mille läbiviijad ei ole selle rakendajad, ja mis on viidud läbi kohas, mis ei pruugi olla sama, kus seda rakendatakse, mistõttu võiks kaaluda innovatiivsete protsesside ülekandmist ja taaskasutamise võimalust ning nende levitamist piirkondlikul tasandil. Püüe luua ühtekuuluvuspoliitika ja ELi teiste poliitikavaldkondade vaheline koostoime ning parandada Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendite kasutamist on siiski positiivne.

1.9   Komitee leiab, et, nagu teatises on öeldud, peaks aruka majanduskasvu eesmärgi saavutamiseks kehtima selge territoriaalne liigendus, mis põhineb sektorite, tööstuspiirkondade, ettevõtete klastrite või makropiirkondade erinõudmistel ning mis on seotud teadusasutuste ja olemasolevate ja/või tugevdamist vajavate ülikoolidega ning kohalike ettevõtete ja sidevõrkudega, kes saaksid edendada piirkondlikke sidemeid ja arengut ning soodustada spetsialiseerumist ja juhtimist piirkondlikul tasandil.

1.10   Lisaks leiab komitee, et ühtekuuluvuspoliitikat ja Euroopa 2020. aasta strateegiat tuleks käsitleda erakorralisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Ühtekuuluvuspoliitika ei saa muutuda ELi strateegilisest poliitikast vaeslapseks ning samavõrd mõeldamatu on pidada seda Euroopa 2020. aasta strateegia ainukeseks tõukejõuks.

1.11   Komisjoni esitatud ettepanekut ei tohiks kasutada võimalusena anda väärika eesmärgi lubaduse all natukene raha kõikidele, sealhulgas jõukamatele piirkondadele, vaid seda tuleks võtta kui võimalust püüelda piirkondade vastastikuse lähenemise poole, et ühiste näitajate abil tugevdada Euroopa ühtekuuluvuse suurepärast kontseptsiooni.

1.12   Samuti on väga oluline tagada, et kõik liikmesriigid oleksid võimelised osalema ELi eri programmides ning oluline on edendada menetluste lihtsustamisega koostoime loomist nende ELi programmide vahel ning kaotada tõkked peadirektoraatide (s.t komisjonis tervikuna) ning liikmesriikide ja piirkondade vahel, pidades meeles, et omavalitsused on kodanike, ettevõtete ja kogukondade teenistuses eesmärgiga muuta nende elu lihtsamaks, mitte vastupidi.

1.13   Komitee pakub põhjendatult välja laiapõhjalise lähenemisviisi innovatsioonitegevusele, mis ei piirdu tehniliste või tehnoloogiliste küsimustega. Komitee eelistaks siiski, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu eri sidusrühmade praktilistele võimalustele innovatsiooniprogrammide kasutamiseks. Näiteks võivad innovatsiooniprogrammidest abi saada VKEd, kuid vähestel neist on teadlasi. Paljud VKEd on uuenduslikud, kuid nad ei kasuta neile pakutavaid võimalusi ELi programmidest toetuse saamiseks, kuigi nad saaksid sellest suurt kasu. Juurdepääsu riskikapitalitoetustele tuleks parandada ja sellega seoses tuleks tugevdada JEREMIE algatust, ehkki selle vahendi kasutamist ei tohiks muuta kohustuslikuks. Liikmesriik peaks saama ise otsustama, kas kasutada toetusi, laene või nende kombinatsiooni ning otsustama ka taotluse temaatilise ulatuse üle. Lisaks on vaja kõnealust valdkonda lihtsustada.

1.14   Sellega seoses võivad kasulikuks osutuda tõhusa partnerluse uued vormid, nt KONSENSUSE PLATVORM, millega toetatakse innovatsioonistrateegiat kõikide (avaliku ja erasektori) sidusrühmade, sealhulgas pankade osalemise ja nende toetamise kaudu, kasutades selleks lihtsaid, selgeid ja tõhusaid reegleid, mis võimaldavad jälgida projekte kogu nende kestuse ajal ning kehtestada tähtajad, kohustused ja võimalikud karistused.

1.15   Lisaks soovitab komitee muuta komisjoni praegust käsitlust, mis tundub keskenduvat pigem programmide formaalsustele kui nende sisule ning konkreetsemalt nende abil saadud tulemustele, mis on peamine eesmärk.

1.15.1   Kahte vastandpoolt – mahajäämuse korvamist ja innovatsiooni – oleks vaja toetada territoriaalsete analüüside alusel paralleelselt ja koos.

1.16   Komitee tunneb muret tohutu lõhe üle nii ELi piirkondade kui ka üksikute liikmesriikide vahel. Erinevusi on ka teadus- ja uuendustegevuse valdkonnas, mis viitab sellele, et 2020. aastaks on vaja tugevamat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvuspoliitikat.

1.17   Komitee juhib samas tähelepanu asjaolule, et maailma tasandil konkureerivad ELi liikmesriikidega üha tugevamalt uued tööstusriigid, kus tehakse jõulisi edusamme ka teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas ning mis on kõrgtehnoloogilistes valdkondades juba neist mööda läinud.

1.18   Komiteel on seetõttu hea meel, et Euroopa Komisjon on Euroopa 2020. aasta strateegia algatuses „Innovatiivne liit” ja teatises aruka majanduskasvu kohta keskendunud teatud probleemidele ning toob sisse regionaalpoliitika, kuna innovatsiooni edendavad ennekõike just detsentraliseeritud meetmed, seda küll toetuste abil, ning kuna kõikjal ei kehti samad toetused ja sama poliitika.

1.19   Komitee nõustub, et piirkondade erinevusi tuleks ära kasutada ning selleks on vaja täiesti uusi koostöövorme, kuhu oleksid kaasatud kõik jõud üleriigilisel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

1.20   Komitee leiab, et suurema rõhu asetamine innovaatilistele töökohtadele on kooskõlas aruka majanduskasvu poliitika ja aruka spetsialiseerumise arenguga. (4) Komitee rõhutas oma arvamuses SC/034 „Innovaatilised töökohad tootlikkuse ja kvaliteetsete töökohtade allikana”, et innovaatilised töökohad on Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes. Komitee soovitab komisjonil algatada „Innovaatilise liidu” juhtalgatuse raames innovaatiliste töökohtade teemalise katseprojekti.

1.21   Komitee avaldab komisjonile tunnustust järgmisesse aastasse avalikule sektorile ja sotsiaalsele innovatsioonile pühendatud suurema teadusuuringute programmi kavandamise eest. Komitee toetab avaliku sektori innovatsiooni tulemustabeli loomist, Euroopa sotsiaalset innovatsiooni käsitlevaid katseprojekte sotsiaalvaldkonna innovaatorite aitamiseks ning sotsiaalse innovatsiooni ettepanekuid Euroopa Sotsiaalfondi programmides. Samuti on ta ühel nõul kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise osas. Sellised algatused võivad aidata saavutada arukat majanduskasvu.

1.22   Komitee toetab ideed kujundada aruka spetsialiseerumise jaoks strateegiad, mida kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad ise oma erinõuete alusel ning arengutaset arvestades koostama. Arukas majanduskasv tähendab mõnedes piirkondades endiselt sellise hädavajaliku infrastruktuuri arendamist nagu telekommunikatsioon, energia või reoveepuhastus.

1.23   Regionaalpoliitika ja eriti ELi piirkondlik rahastamine on väga vajalik selleks, et saavutada arukas majanduskasv ning julgustada riigi ja piirkonna valitsusi ja aidata neil koostada arukat spetsialiseerumist edendavaid strateegiaid, mis aitaksid piirkondadel oma tugevad küljed kindlaks teha.

1.24   Nagu komisjon oma teatises märgib, tagab vahendite koondamine piiratud arvule tegevustele raha tõhusama kasutamise ja aitab suurendada erainvesteeringuid, tingimusel, et asjaomased kohalikud omavalitsused määravad koos majandus- ja ühiskonnaelu koostööpartneritega kindlaks prioriteetsed tegevusvaldkonnad ja investeeringud.

1.25   Kokkuvõttes on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega. Ühtekuuluvuspoliitika on tänu oma ainukordsele, mitmetasandilise valitsemise struktuurile olukorras, kus ta saab anda positiivseid stiimuleid ja toetust, et tagada Euroopa 2020. aasta eesmärkide omaksvõtmine makropiirkondade ning kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Nende rakendamise institutsioonilises raamistikus puuduvad ühised finants- ja õiguslikud elemendid, mis võimaldaksid vastastikmõju kaudu aidata tõhusust suurendada.

1.25.1   Seepärast oleks vaja tugevdada koostööd, mis võimaldaks saavutada eespool nimetatud eesmärke.

2.   Ettepanekud

2.1   Innovatsiooni määratlusi on mitmeid. Innovatiivse liidu kavas tähendab innovatsioon muudatust, mis kiirendab või parandab seda, kuidas me uusi tooteid, tööstusprotsesse ja teenuseid välja mõtleme, arendame, toodame ja turustame. Sellised muudatused loovad rohkem töökohti, parandavad inimeste elukvaliteeti ning aitavad luua keskkonnahoidlikumat ja paremat ühiskonda. Komitee toetab seda määratlust eelkõige seetõttu, et see katab paljusid poliitikavaldkondi.

2.1.1   Samas näitab see määratlus, et innovatsiooni ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse poliitikasse tuleb kaasata paljud Euroopa Komisjoni peadirektoraadid ning et kõik ELi vahendid peavad aitama arengut edendada.

2.2   Koondada vahendid. Komitee on seisukohal, et saavutamaks eesmärki muuta piirkondlik innovatsioon vahendiks, mille eesmärk on „edendada ELi majanduskasvu potentsiaali”, tuleks kasutada ka teisi ELi vahendeid, näiteks ühise põllumajanduspoliitika (vähemalt põllumajandussektoris uuendustegevusse ja arukasse majanduskasvu tehtavate investeeringute puhul) ja Euroopa Sotsiaalfondi omi. Lisaks peavad Euroopa rahastamisvahendid olema kooskõlas ja koostoimes riiklike ja piirkondlike vahenditega. Pealegi peab kõigil liikmesriikidel olema täielik juurdepääs ELi rahastamisvahenditega pakutavatele võimalustele ning antud valdkonda on vaja lihtsustada.

2.3   Valida prioriteedid. Komitee peab vajalikuks täpsustada innovatsiooni tüübid ja säilitada selle piirkondlikud tüübid ning teha valikuid programmide, hõlmatud sektorite (nt säästev areng, energeetika, keskkond, transport) ja kaasatud piirkondade osas, unustamata sealjuures nende probleeme, vajadusi ja võimalusi ehk lähteolukorda, ettevõtluskultuuri, teadustöö tingimusi ning võimet uuendada seadmeid ja muuta tootmist. Samuti tuleks edendada makropiirkondade omavahelisi sidemeid ning loobuda vahendeid killustavast poliitikast. Prioriteedid tuleks valida eri tasanditel ning ametiasutuste, erasektori ning organiseeritud kodanikuühiskonnaga kooskõlastatult.

2.4   Tutvuda, suhelda, teavitada. Heade kogemuste levitamine ja jagamine asjaomaste sektorite ja piirkondade vahel on väga oluline; seetõttu tuleks komisjoni programmides otseselt ette näha asjakohane suhtlus- ja teavitamisstrateegia.

2.5   Koolitada. Koolitused on veel üks väga oluline vahend, mida saab kasutada komisjoni kõnealuses teatises määratletud eesmärkide saavutamiseks. Need oleksid väga kasulikud eelkõige noorte jaoks ning aitaksid levitada innovatsioonikultuuri. Komitee on seisukohal, et see soodustaks raha kasutamist, vähendaks eelarveassigneeringute kasutamata jäämist ning väldiks raiskamist, võimaldades nii raha optimaalselt kasutada ja toetada juhtimist piirkondlikul tasandil.

2.6   Tugevdada partnerlust. Komitee arvates tuleks keskenduda programmidele ja projektidele, mille on otse välja töötanud VKEde ühingud või olemasolevad uurimiskeskused koostöös töötajate ja kodanikuühiskonna esindajatega ning kuhu on kaasatud omavalitsused. Partnerluse süstemaatiline kasutamine kõikidel tasanditel on väga oluline lisaväärtus ning seetõttu tuleks eelistada projekte, mis on välja töötatud selle abil. Selline lähenemisviis toetaks suuresti ka piirkondlikku juhtimist.

2.7   Hinnata tulemusi. Tulemuste hindamist peab komisjon kõhklematult toetama. Selle saavutamiseks tuleb välja töötada ühised tulemuste hindamise parameetrid ning süsteemid innovatsiooni ja teadustegevuse jaoks – see ongi komisjoni ja ELi üks peamisi eesmärke. Samuti oleks vaja kehtestada teistsugused liikmesriigi ja/või komisjoni sekkumise vormid, mis peaksid seda protsessi juhtima nende piirkondade jaoks, milles ei austata kõnealuseid põhimõtteid või kus ei kasutata eraldatud raha.

2.8   Edendada tuleks avaliku ja erasektori koostööd, sealhulgas oluliste või erilist huvi pakkuvate programmide segarahastamise süsteemi kaudu nii teadustegevuse kui ka innovatsiooni valdkonnas.

2.9   Ergutada liikmesriike, et nende ühine tegutsemine koos komisjoni ja ELiga oleks kindlameelsem; juba korduvalt öeldud põhjustel ei tohiks alla anda; vaja on keskenduda Euroopa seisukohast huvipakkuvatele ja Euroopaga seotud piirkondadevahelistele projektidele ning komisjon peab taastama oma juhirolli, sealhulgas projektide kavandamises, rakendamises ja eelkõige tulemuste hindamises.

2.10   Soodustada abi ja nõu andmist. Komitee leiab, et VKEd ja eelkõige mikroettevõtted, kellel ei ole enda ettevõttes teadlasi ning eksperte, vajavad ekspertteadmiste puudumise tõttu hõlpsasti kättesaadavaid korralikke ja asjakohaseid abi- ja nõustamisteenuseid. Komitee kutsub üles võtma meetmeid abi- ja nõustamisteenuseid pakkuvatele organisatsioonidele toetuse pakkumiseks, nt sõlmides piirkondlikke eesmärke käsitlevad lepingud või aidates rahastada nendes organisatsioonides innovatsiooninõunike töökohti.

2.11   Muuta teatis selgemaks. Komitee arvates tuleks teatist lihtsustada ja muuta see seatavate eesmärkide sõnastuse osas selgemaks. Soovitatav oleks käsitlusviisi täielikult muuta ning lähtuda ettepanekute esitamisel kohalikust tasandist, et oleks selgesti arusaadav, et raha peab järgnema ideedele, mitte vastupidi.

2.12   Lihtsustada. Esialgseks prioriteediks on kõikidel tasanditel lihtsustamine. Jätkata tuleb käimasolevat lihtsustamise strateegiat, et lühendada tähtaegu ja vähendada kulusid, luues selleks ühtse taotlusvormi ja järgides ühekordsuse põhimõtet. Lisaks võiks kiirendada makseid ja lihtsustada ettevõtetele, eelkõige VKEdele mõeldud rahastamist. Samuti võiks ühtlustada finantseeskirju ning viia läbi ühe ja ainsa auditi, mis kehtiks kõikide organite puhul.

3.   ELi eelarve läbivaatamine: ühtekuuluvus ja arukas majanduskasv

3.1   Eelarve läbivaatamist käsitlevas teatises pühendas komisjon pika peatüki ühtekuuluvuspoliitikale, kuid palju vähem ruumi näiteks ühisele põllumajanduspoliitikale, mis ometi moodustab endiselt 43 % ühenduse kuludest. Ühtekuuluvusele pühendatud osa kannab pealkirja „Kaasav majanduskasv”. Pealkiri on väga paljulubav, kuid see tuleb ka praktikas ellu viia.

3.2   Juba peatükkide pealkirjad on laiaulatuslikud: a) ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia; b) vahendite parem suunamine ja ühtekuuluvus; c) ühine strateegiline raamistik; d) arengu ja investeeringute partnerlusleping; e) kulude kvaliteedi parandamine. Kõik peale viimati nimetatud olulise eesmärgi peaksid olema juba saavutatud.

3.3   Komitee hindab kõrgelt komisjoni püüdlusi ja ettepanekuid, mille eesmärk on luua koostoime ühtekuuluvuspoliitika ja teiste ELi ja liikmesriikide poliitikavaldkondade, sealhulgas Euroopa 2020. aasta strateegia mõnede prioriteetide vahel, kuid ta peab vajalikuks kasutada kõiki vahendeid aruka majanduskasvu eesmärkide saavutamiseks.

3.4   Eelarve läbivaatamine peaks olema võimalus ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa 2020. aasta strateegia kooskõlla viimiseks, võttes arvesse stabiilsuspakti praegust läbivaatamist, et läbi vaadata ja ümber jagada ELi ja euroala riikide eelarve (nt haridust ja teadustegevust ei tohiks käsitleda jooksvate kuludena).

3.5   VKEde toetamine on kõnealuse ettepaneku üks peamisi küsimusi. Seda oleks võimalik saavutada, kui toetamise ja nõustamise poliitikaga lihtsustataks rahastamist ja tehtaks see paremini kättesaadavaks, näiteks kindlustades krediidi andmisega seotud riske kooskõlas väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamisel kinnitatud põhimõtetega või rahastades otse innovatsiooni. Seda on võimalik saavutada ka VKEde ja mikroettevõtete ühingute tugevdamise ja kasutamisega. Iga liikmesriik peaks ise otsustama asjakohasel tasandil, kas kasutada toetust, laenu või nende kombinatsiooni.

4.   Märkused

4.1   Komitee peab positiivseks neid meetmeid, mida komisjon kavandab eesmärkide saavutamise toetamiseks, eelkõige selliseid, mis on seotud saavutatud tulemuste analüüsi ja teabega ning riskikapitali ja tagatiste pakkumisega innovatsiooniga tegelevatele VKEdele, tehes selleks VKEdele ja mikroettevõtetele kättesaadavaks tegelikkusele vastavad rahastamisvahendid.

4.2   Komisjoni teatises nimetatud viis aruka spetsialiseerumise valdkonda on üsna üldised, nendes viidatud sektorid ja valdkonnad on üsna erinevad, nendes ei arvestata piirkondade eripäradega ega esitata innovatsiooni toetamise poliitikast tulenevat võimalikku koostoimet teiste valdkondade (konkurentsivõime, põllumajandus, siseturg, keskkond ja energeetika, haridus jne) või muude ELi programmidega, näiteks ei ole mainitud sotsiaalmajandust. Samuti ei ole ette nähtud kaasata sotsiaalpartnereid ega teisi organiseeritud kodanikuühiskonna sidusrühmi aruka spetsialiseerumisega seotud poliitikameetmete kujundamisse ja käivitamisse.

4.3   Puudub ka viide vajadusele kooskõlastada ELi innovatsioonialgatust liikmesriikide innovatsioonipoliitikaga, kuigi liikmesriikidel on kahtlemata rohkem vahendeid ning nad on juba koostanud ja algatanud teadusprogramme ja -meetmeid sektorites, kus oleks võimalik teadus- ja arendustegevust täiendavalt arendada. Samuti on vähe analüüsitud põhjuseid, mis on fondide kasutamist takistanud või miks ei ole fondi kasutamiseks luba antud, kuigi see on kõige olulisem küsimus. Ometigi koostab Euroopa Komisjon ju tohutul hulgal analüüse!

4.4   Komisjon on siiski keskendunud ennekõike paremini ettevalmistatud piirkondadele, kirjutades näiteks, et mõned piirkonnad konkureerivad maailma tasemel ning teised pingutavad, et neile järele jõuda. See ei tähenda samas, et mõned piirkonnad on täiesti mahajäänud. Nimetatud erinevuste kõrvaldamiseks tuleb kujundada selline regionaalpoliitika, mis üha suuremal määral keskendub nõrkade piirkondade arendamisele, sest see ongi kogu ühtekuuluvuspoliitika eesmärk.

4.5   Komitee on siiski mures selle pärast, et ELi rikaste ja vaeste piirkondade vahel laiutav lõhe suureneb pidevalt ning et majanduslikult nõrgemad ELi riigid on ühtlasi mahajäänud ka teadusuuringute, arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas. Samas märgib komitee, et just teadus- ja arendustegevus pakub mahajäänud riikidele ja piirkondadele suurimaid võimalusi majanduskasvuks.

4.6   Sellega seoses peaks Euroopa Komisjon tegema koostööd eri liikmesriikidega, et levitada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni selliselt, et liikmesriikide rikkad piirkonnad ei monopoliseeriks kõiki allikaid. See moonutaks täiendavalt vahendite jaotuvust riigi tasandil.

4.7   Teatisega tehakse ettevalmistusi selleks, et teadusuuringute erinevaid tehnilisi vahendeid võiks laiemalt innovatsiooni toetamiseks kasutada. Nt madala intressiga laenud, laenutagatised ja riskikapitalid. Euroopa Investeerimispanga grupp kuulub samuti nende asutuste hulka, kes peaksid saama täiendavaid vahendeid, millest väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted kasu saaksid.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Ta ütles seda jaanuaris, kui avaldati teatis „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias”, mida tuleb pidada ka „arukaks majanduskasvuks”.

1

(2)  KOM (2010) 553 lõplik.

2

(3)  Ibid.

3

Ibid.

(4)  Värsked Taani uuringud näitavad, et kuigi haiglate eelarvet on kärbitud ja haiglatel on vähem töötajaid, töötavad nad tõhusamalt ja viivad läbi rohkem operatsioone ning samas on ka töötajad oma tööga rohkem rahul. Nimelt muutsid nad töömeetodeid, mõnel juhul keelati arstidel teisel töökohal töötada ja patsientidele pakuti rohkem ravi. Uuringud näitavad, et ka patsiendid on rahulolevamad (sellest ei tule järeldada, et tuleb lihtsalt eelarvet kärpida, vaid et on vaja muuta töömeetodeid ja töökorraldust).

4

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/87

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat käibemaksu tuleviku kohta. Lihtsama, kindlama ja tõhusama käibemaksusüsteemi suunas”

KOM(2010) 695 lõplik

2011/C 318/14

Raportöör: Reine-Claude MADER

1. detsembril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat käibemaksu tuleviku kohta. Lihtsama, kindlama ja tõhusama käibemaksusüsteemi suunas”

KOM(2010) 695 lõplik.

Komitee asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 24. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13. ja 14. juulil 2011 (14. juuli 2011 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, vastu hääletas 0, erapooletuks jäi 10 liiget.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Komitee kiidab tingimusteta heaks komisjoni algatuse, milles kaalutakse käibemaksusüsteemi – maksusüsteemi, mida määratleti alates selle loomisest 1967. aastal nn ajutise süsteemina ning millele on saanud osaks suur kriitika – üldise läbivaatamise võimalust. Kõnealune roheline raamat on aga vaid ühe pika, raske ja keeruka protsessi algus ning selle edu sõltub liikmesriikide tõelisest tahtest kehtestada „lihtsam, kindlam ja tõhusam” süsteem.

1.2   Praegust süsteemi on aja jooksul mitmeid kordi muudetud – komisjon on esitanud parandusettepanekuid süsteemi tõhustamiseks ja selle viimiseks vastavusse ühtse turu põhimõtetega. Liikmesriigid on nõustunud mitme meetmega, mis on seotud korralduse, halduskoostöö ja automatiseerimisega. Muud meetmed on olemuselt olnud peamiselt halduslikud ja korralduslikud. Nõukogu on siiski tänaseni seisnud vastu ettepanekutele reformida kogu süsteemi.

1.3   Komitee nõustub komisjoni avaldusega, mille kohaselt peaks terviklik käibemaksusüsteem vähendama kasutajate tegevuskulusid, asutuste halduskoormust ning riikide rahandust koormavaid pettusekatseid. Sellele tuleb lisada ettevõtjate vajadustega arvestamine, sest just peavad haldama kõnealuse maksu kogumist ja neilt, nagu ka tarbijatelt, nõutakse lõpuks ebatõhususest tuleneva koorma kandmist. Nagu komitee on juba varem märkinud, tuleks pöörata tähelepanu käibemaksu režiimile finantsteenuste sektoris (1), ning kindlasti siis, kui kehtestatakse uus, rahavoogudel või sarnastel teguritel põhinev finantssektori maks, peaks komisjon hindama selle kehtestamise võimalust käibemaksu raamistikus (2).

1.4   Eriti tundlik probleem on piiriüleste tehingute käsitlemine. Ratsionaalsest seisukohast vaadatuna tuleks maksu koguda päritoluliikmesriigis sisekaubandusega samadel tingimustel, kuid liikmesriikidevahelise korraldusega seotud probleemide tõttu on nõukogu valinud kõige lihtsama lahenduse: maksu kogutakse sihtliikmesriigis ja on vaid mõned erandid, mis on peamiselt seotud teenustega. Komisjon pakub nüüd alternatiivseid lahendusi, kuid on teada, et täiuslikku lahendust on raske leida.

1.4.1   Komitee on seisukohal, et igal juhul tuleb vältida radikaalseid muudatusi ja läheneda küsimusele hoopis järk-järgult; peamiselt sihtliikmesriigis maksustamisel põhinev lahendus, milles säilitatakse praeguse süsteemi põhimõtted, oleks tõenäoliselt kõige parem lahendus. Samal ajal on vaja muuta üldiseks pöördmaksustamise süsteemi vastuvõtmine, esialgu vabatahtlikult ja hiljem juba üldiselt ja kohustuslikus korras. Halduslikuks lihtsustamiseks tuleb seejuures ettevõtete jaoks kindlasti luua ühtne kontrollpunkt.

1.5   Rohelises raamatus tehakse ettepanek koguda märkusi ja ettepanekuid kõigilt sidusrühmadelt ning kasutada neid seejärel komisjoni ettepanekute koostamiseks. Selleks esitatakse dokumendis, mida on võimatu lühidalt kokku võtta, 33 küsimust, millele komitee vastab. Üksikasjadega tutvumiseks vt käesoleva dokumendi punkti 5.

2.   Sissejuhatus

2.1   Mitmete aastate jooksul on käibemaksusüsteemi parandamine olnud komisjoni maksupoliitika üks prioriteet. Käibemaks, mille Euroopa Liit võttis 1967. aastal vastu kõikide liikmesriikide jaoks ühise maksustamise korrana, moodustab olulise osa (üle 20 %) liikmesriikide tuludest. Lisaks läheb osa kogutud käibemaksust Euroopa Liidu eelarvesse, seetõttu on muu hulgas üsna selge, et komisjon on otseselt huvitatud oma huvide kaitsmisest, tagades maksu kohandamise nii tõhusalt kui võimalik.

2.2   Käibemaksukord, mis on liikmesriikide tulude jaoks väga oluline, ei ole kaugeltki rahuldav ning on tekitanud hulgaliselt liikmesriikide ning muude asjaomaste poolte, eelkõige ettevõtjate ja tarbijate kriitikat. Komisjon on juba ammu üritanud seda arvestada ja esitada parandusettepanekuid, millega kavandatakse korra tõhustamist ning selle ühtse turu eeskirjade ja põhimõtetega vastavusse viimist. Tuleb märkida, et sageli on need püüdlused kohanud rohkemal või vähemal määral liikmesriikide avalikku vastuseisu.

2.3   Tuleb avameelselt ja otse öelda, et maksuvaldkonnas on Euroopa ühtekuuluvuse tahe piiratud seoses iga liikmesriigi mure või vajadusega kaitsta oma rahastamisvahendeid – kui liikmesriigid on seisukohal, et teatavad eeskirjad võivad rikkuda nende huve, või kui nendega võib kaasneda rohkem kulusid või haldusmenetlusi, siis väljendavad liikmesriigid oma vastuolekut rohkemal või vähemal määral avalikult ja sageli läbipaistmatult.

2.4   Kõik see muidugi kahjustab ühist Euroopa poliitikat, kuid selgitab komisjoni aastatepikkuste kiiduväärsete pingutuste läbikukkumist. Sellest hoolimata on haldus- ja õigusalase koostöö raames saavutatud märkimisväärset edu menetluste ratsionaliseerimise ja arvutistamise valdkonnas ning vähendatud on asutuste ja maksumaksjate kulusid.

2.5   Olles teadlik probleemidest ja takistustest, peab komisjon nüüd järgima kogu süsteemi reformimise eesmärki (mille poole komisjon on alati püüelnud), et ühtlustada seda ühtse turu põhimõtetega, võttes arvesse kõikide asjaomaste poolte taotlusi. Eeskirjadega kooskõlas esitatakse rohelises raamatus terve rida küsimusi käibemaksukorra erinevate aspektide kohta; nendele küsimustele antavad vastused kasutatakse ära uue „lihtsama, kindlama ja tõhusama” süsteemi ettepanekuteks. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitab käesoleva arvamusega komitee esindatavate sotsiaal-majanduslike ringkondade panuse.

3.   Üldised märkused

3.1   Komisjon märgib õigusega, et kriis avaldas mõju riikide rahandusele, eelkõige seoses suundumusega minna otseselt maksustamiselt üle kaudsele maksustamisele: käibemaksu osakaal kogutuludest, mis on praegu umbes 22 %, näitab suurenemise märke. See on peamiselt konkurentsivõime parandamisele suunatud poliitika tulemus, millega vähendatakse tööjõu ja ettevõtete maksumäära. Komitee märgib, et kuigi see on positiivne märk, ei tohi see kaasa tuua käibemaksumäärade tõstmist raamdirektiivis, mis tähendaks muu hulgas töötajatele ja tarbijatele talumatut lisakoormust.

3.2   Süsteemi parandamiseks „tuleb luua terviklik käibemaksusüsteem”, mis komisjoni arvates peaks vähendama kasutajate tegevuskulusid, asutuste halduskoormust ning pettuste katseid. Viimase küsimuse osas jagab komitee komisjoni muret; komitee arvamustes on korduvalt juhitud tähelepanu asjaolule, et käibemaks on maks, millest Euroopa Liidus kõige enam kõrvale hoitakse, ning et käibemaksu vältimine on organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi rahastamise oluline allikas. Need omavahel seotud nähtused – maksudest kõrvalehoidmine ja kuritegevus, ning nendega omakorda seotud rahapesu, kujutavad endast suurt ohtu ühiskonnale maailma tasandil. Komitee rõhutab, et uute eeskirjade analüüsil tuleb alati võtta arvesse nende n-ö vastupidavust maksupettuste suhtes.

3.3   Rohelises raamatus ei eirata ka ettevõtjatega seotud aspekte: käibemaksu haldamine (komitee lisaks sellele kohtuvaidlused) moodustab suurema osa ettevõtjate halduskuludest ning seda sellisel määral, et enamik VKEsid ei ole suutelised alustama tegevust rahvusvahelises kaubanduses. Komitee juhib veel kord tähelepanu vajadusele, et käibemaksu haldamine muutuks paindlikumaks, lihtsamaks ja vähem koormavaks, kuna lõppkasutajad ehk tarbijad on need, kes maksavad tagajärgede eest.

3.4   Teine oluline teema on võimalus kehtestada ühtne maksumäär, mida käsitatakse kui ehedat tarbimismaksu. Komitee nõustub komisjoniga, et seda eesmärki on praktiliselt võimatu saavutada, ning avaldab kindlalt toetust komisjoni püüdlustele vähendada või kaotada liiga arvukaid maksuvabastusi, erandeid, vähendatud maksu- või soodusmäärade kohandamisi – soodussätteid, mis vähendavad tulusid 45 % võrreldes sellega, millised võiksid tulud olla tavapärase maksumäära kohandamise korral. Eelarvevajaduste ning sotsiaalsete ja majanduslike põhjuste vahel, millele soodussätted vastavad, on vaja leida mõistlik tasakaal, eelkõige seoses kohalike teenuste ning teenustega, mis nõuavad palju tööjõudu.

3.5   Nagu komitee on rõhutanud arvamuses teemal „Finantssektori maksustamine” (ECO/284 – CESE 991/2011), tuleb käibemaksu käsitlemine finantssektori kontekstis läbi vaadata.

4.   Piiriüleste tehingute maksustamine käibemaksuga ühtsel turul

4.1   Liikmesriikide vahelise käibemaksukorra vastuvõtmise ajal 1967. aastal, kui võeti aluseks sihtkohas maksustamine, käsitleti seda kui ajutist süsteemi – lõplik käibemaksukord pidi põhinema päritolukohas maksustamisel. Praegu, 44 aastat hiljem kehtib see nn ajutine kord endiselt. Ratsionaalsest seisukohast vaadatuna tuleks maksu koguda päritoluliikmesriigis sisekaubandusega samadel tingimustel, v.a juhul, kui seda on otsustatud teisiti sihtliikmesriigi suhtes. Algsete ja osaliselt praeguseni olemasolevate probleemide tõttu on nõukogu valinud kõige lihtsama lahenduse – maksu kogutakse sihtliikmesriigis. See lähenemisviis kehtib endiselt, kuigi oluliste eranditega, mis puudutavad eelkõige piiriüleseid telemaatilisi teenuseid.

4.2   Komisjon on varem kaks korda üritanud saada nõukogu heakskiitu päritolukohas maksu kogumisel põhineva käibemaksukorra ühtlustamiseks: need püüdlused on läbi kukkunud kohaldamisega seotud tõsiste probleemide tõttu. Komisjon analüüsis 2007. aastal maksusüsteemi, mille aluseks on 15 % maksumäär, mis lubab sihtliikmesriigil olenevalt olukorrast koguda täiendavat käibemaksu vastavalt kohaldatavale maksumäärale või tagastada üleliigselt makstud käibemaksu. Nõukogu ei ole selle ettepaneku osas midagi ette võtnud.

4.3   Komitee tunnistab, et kõnealune probleem on keerukas, pidades silmas erinevaid maksustamistasemeid ja haldusmenetlusi, mis kehtivad endiselt, sõltumata komisjoni ühtlustamise püüdlustest, ning täiuslikku lahendust on raske leida. Siiski ei saa ignoreerida saavutatud või saavutatavaid edusamme, mis on seotud teenuste osutamise maksustamise, (3) maksustamissüsteemide parandamise, (4) halduskoostöö ja koondsüsteemi, (5) hea valitsemistava ja maksupettuste vastase võitlusega (6).

4.4   Roheline raamat liigub õiges suunas, püüdes saada paranduste esitamiseks vajalikku teavet. Võttes arvesse varasemaid kogemusi ja praegust olukorda, soovib komitee, et kasutataks sammhaaval edasimineku poliitikat, mitte radikaalseid lahendusi. Sel põhjusel peab komitee kõige paremaks komisjoni dokumendi punktis 4.2 esitatud lahendust – muuta sihtliikmesriigis maksustamine üldkehtivaks ning säilitada praeguse süsteemi põhimõtted (alapunkt 4.2.1) koos pöördmaksustamise korra (alapunkt 4.2.2) järkjärgulise vastuvõtmisega, mis oleks esialgu vabatahtlik ning hiljem juba üldine ja kohustuslik. Samaaegselt ühtsete kontrollpunktide rajamisega tuleb hoolitseda selle eest, et ettevõtete piirüleste maksuvõlgade tasumisega kaasneks võimalikult väike halduskoormus.

5.   Vastused esitatud küsimustele

5.1   ELi-siseste tehingute suhtes kohaldatav käibemaksukord (küsimus 1). Praegune süsteem ei ole täiuslik, sellel on palju puudusi, eelkõige liikmesriikidele antud arvukate soodussätete, erandite, vabastuste jne tõttu. Praegune süsteem on toiminud aga juba liiga kaua, et oleks mõistlik teha radikaalseid muudatusi; sellisel suunal oleks katastroofilised tagajärjed. Parem on keskenduda hea valitsemistava põhimõtete rakendamisele, mida komisjon on korduvalt soovitanud ja mida komitee on oma arvamustes toetanud; need põhimõtted on kokkuvõtvalt esitatud rohelisele raamatule lisatud dokumendis (7). Kõigi eeliste ärakasutamise peamisi takistusi ei tule otsida mitte järgitavatest põhimõtetest, vaid pigem nende nurjunud rakendamisest ja vastuseisust muudatustele liikmesriikide asutustes.

5.2   Käibemaks ja ametiasutused (küsimus 3). Põhimõtteliselt õigustatakse erandite tegemist nendele avalik-õiguslikele asutustele, kes tegutsevad konkurentsis erasektori pakkujatega (nt transpordi ja tervishoiu valdkonnas) sotsiaalsete eesmärkide nimel, mis on avalike teenuste puhul tavaline. Tuleb siiski tunnistada, et erasektori pakkujal on sageli täiendav funktsioon avaliku sektori ebapiisavuse ja nurjumise korral. Kahtlemata on tegemist konkurentsi moonutamisega, mida saab vähendada uute koostöövormidega. Igal juhul saab tarbija valida, kas maksta vähem avaliku teenuste kasutamise eest või rohkem erasektori teenuste kasutamise eest. Muudel kui sellistel juhtudel, kus üks või teine teenus ei ole kasutusel (nt transpordivahendite puhul), tehakse valik avaliku või erasektori teenuse vahel peamiselt nende kvaliteedi hindamise alusel.

5.2.1   Õiglane ja tarbija jaoks soodne lahendus oleks komitee arvates selline, et tuleks säilitada erandid avalikele teenustele ja nende laiendustele erasektoris, kui erasektoris pakutav teenus on avaliku teenuse puudumisel asendamatu. Ei saa salata, et nimetatud põhimõtte rakendamisega kaasnevad teatavad raskused, kuid teisest küljest on vastuvõetamatu, et kõige ebasoodsamates piirkondades elavad tarbijad peavad maksma kõrgemat hinda teenuste eest, mille osas neil puudub valikuvõimalus. Erasektoriga konkurentsi moonutamise vältimiseks peaks selline erand olema igal juhul piiratud avalik-õiguslike ülesannetega (8).

5.3   Käibemaksuvabastused (küsimus 6). Enne 1. jaanuarit 1978liikmesriikidele antud maksuvabastusi ei tohiks mitte mingil põhjusel säilitada ning nende kohaldamine tuleks lõpetada, arvestades, et need on privileegid, mille üle liikmesriigid pidasid läbirääkimisi Euroopa Liidu loomise ajal või vahetult pärast ELi loomist, ning et need kalduvad ühtse turu põhimõtetest vastuvõetamatul määral kõrvale. Sarnane mõttekäik puudutab ka uusi liikmesriike, kelle puhul peaks maksuvabastuse kohaldamise lõpetamine olema järkjärguline vastavalt elatustaseme paranemisele, kuid selle hindamiseks tuleb kehtestada läbipaistvad näitajad.

5.3.1   Palju keerulisem ja delikaatsem probleem on seoses teatavate üldsuse huvides tehtava tegevuse ja muu tegevuse suhtes kohaldatavate maksuvabastustega. Mõlemad tegevusvaldkonnad sõltuvad iga liikmesriigi poliitilistest suunistest ja majanduspoliitikast; ehkki need kalduvad kõrvale ühtse turu põhimõtetest, saab neid ühtlasi kasutada siseriikliku majanduskasvu ja tööhõivepoliitika abivahendina. Igal juhul tohiks tulevases hea valitsemistava poliitikas selliseid maksuvabastusi lubada vaid erakorraliste ja ajutiste meetmetena. Nagu komitee on varem märkinud oma finantsteenustele kohaldatavat käibemaksusüsteemi käsitlevas arvamuses (9), tervitaks komitee siiski põhjalikumat õiguslikku lähenemisviisi, millega kõrvaldada ülejäänud tõlgendusraskused ja anda probleemidele lahendused. Lisaks leiab komitee võimaliku uue finantstehingumaksu (10) kehtestamist silmas pidades, et komisjon peaks hindama selle kehtestamise võimalust käibemaksu raamistikus, et tagada sektori jaoks halduslikult lihtsam lähenemisviis ning leevendada tagastamisele mittekuuluva käibemaksuga seonduvaid probleeme.

5.3.2   Selline konkreetne juhtum on teatud riikides VKEdele antud maksuvabastus, mille kohaldamine tuleks lõpetada. On teada, et kõikides riikides on käibemaksust kõrvalehoidmine märkimisväärne; nn seadusliku maksuvältimise olemasolu naaberriikides ainult suurendab piiriüleste teenuste kasutamist ja kaupade ostmist nendest riikidest. Riikide jaoks, kus maksuvabastusi ei kohaldata, on sellel kaks tagajärge: see nõrgestab võitlust ebaseadusliku maksude vältimise vastu ning moonutab konkurentsi nende VKEde kahjuks, kes järgivad eeskirju.

5.4   Reisijaveoteenuste maksustamissüsteem (küsimus 7). Vastus ühtib märkustega, mis esitati vastuseks küsimusele 3 (vt eespool punkt 5.2). Käibemaksu tuleks kohaldada kõikide transpordivahendite, sh lennutranspordi suhtes (mida tegelikult tehakse juba praegu).

5.5   Mahaarvamisõigusega seotud probleemid (küsimus 9). Käibemaksu mahaarvamine on ettevõtjate jaoks üks suurimaid probleeme, kuna see on keeruline, seda on paljudel juhtudel raske kohaldada ning sellega kaasnevad kohtuvaidlused, õigustülid ja trahvid. Lisaks on selle aluseks ebaõiglane põhimõte, nagu ka komisjon ise märgib: mahaarvamisõigus (samuti kohustus maksta käibemaksu) tekib tarnel või teenuse osutamisel, olenemata sellest, kas klient on kauba või teenuste eest maksnud. Hilised maksjad tekitavad olukorra, mida komisjon nimetab „rahavoogude juhtimise eeliseks”, kuid seda võib samuti nimetada maksude kogumise kindlustamiseks, mida oodatakse müüjalt või tarnijalt ja mis on igal juhul tagatud ka kliendi maksejõuetuse korral
   (11).

5.5.1   Teine oluline probleem tekib siis, kui tasumisele kuuluvast käibemaksust lahutatakse mahaarvatav käibemaks ja selle tulemusel on maksukohustuslasel õigus tagasimaksele: teatavates liikmesriikides tehakse tagasimakseid suure hilinemisega, mis kahjustab ettevõtete rahavoogusid ning võib mõnel juhul põhjustada ka ettevõtte pankroti. Liikmesriigid väidavad, et kliiringusüsteemiga kaasneb teatav pettuseoht (mis on tõsi), kuid liikmesriigid peavad ise rakendama kiiret kontrolli – liikmesriikide ebatõhusa tegutsemise tagajärjed maksavad kinni ettevõtjad.

5.5.2   Komitee nõustub komisjoni käsitlusega, mida arvestades kaalutakse ühendusesiseses kaubanduses kassapõhise raamatupidamisarvestuse kasutamist võimaliku õiglase ja erapooletu lahendusena ning seda eelkõige ettevõtjate rahavoogude seisukohast. Selline lahendus on ühendusesiseses kaubanduses võimalik siiski vaid juhul, kui luuakse koondsüsteemi kaudu juhitav kliiringusüsteem, mille kohaldamiseks on komisjon teinud ettepaneku, kuid mille kohaldamisel tekib mitmeid takistusi.

5.6   Rahvusvaheliste teenuste suhtes kohaldatav käibemaks (küsimus 11). Rahvusvaheliste teenuste, eelkõige elektrooniliste teenuste olulisus õigustab nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist; siiski on teenuste immateriaalse olemuse tõttu raske kontrollida käibemaksu kohaldamist teenuse pakkujate suhtes, eelkõige kui on tegemist eraisikutele pakutavate teenustega (tarkvara, muusika jne). Selliseid kontrolle on võimatu teostada, kui pakkuja asukoht on väljaspool Euroopa Liitu; OECD ja komisjon uurivad seda probleemi, kuid lahendus ei ole lihtne ega lähitulevikus leitav.

5.6.1   Peamised probleemid seisnevad Euroopa Liidu siseselt pakutavate teenuste olulises konkurentsimoonutuses võrreldes väljastpoolt pakutavate teenustega; korra loomiseks ei ole palju tõhusaid vahendeid, välja arvatud maksuasutuste vaheliste rahvusvaheliste koostöökokkulepete sõlmimise võimalus. Igal juhul on komitee sellist tüüpi meetmete kohaldamise vastu, nagu seda tehakse Kanadas, st koguda käibemaksu tarbijatelt, kontrollides selleks nende internetimakseid. Lisaks sellele, et sellega kaasneb tarbijatele ebamugavus maksta käibemaksu iga ostu korral, põhjustavad kavandatavad kontrollid vastuvõetamatut sekkumist kodanike eraellu.

5.7   ELi käibemaksuõigus (küsimus 13). Aluslepingu artikliga 113 antakse nõukogule kõik volitused seoses käibemaksuga seotud õigusaktide ühtlustamisega; seetõttu puudub igasugune piirang õigusakti valimisel, selleks võib olla nii direktiiv kui ka määrus. Võttes arvesse eelnevaid kogemusi ja liikmesriikide kalduvust tõlgendada sätteid enda seisukohast lähtuvalt, on nõukogu määruse õigusaktiks valimine kahtlemata parim valik. Kuid realistliku visiooni kohaselt peaksid nimetatud määrusega kaetud õiguslikud sätted olema piiratud mõne põhilise aspektiga: kohaldamisala, maksukohustuslaste kindlaksmääramine, erandid, asutustevaheline koostöö, võitlus pettuste vastu. Kuid mida üksikasjalikumad need sätted on, seda raskem on saavutada nõukogus konsensus ning see omakorda tekitab vajaduse rakendusdirektiivide järele.

5.7.1   Rakenduseeskirjad (küsimus 14). Võimalus lubada komisjonil võtta vastu rakendusotsuseid oleks tervitatav, kuid seda ei kiitnud nõukogu juba 1997. aastal heaks. Saab näha, kas sellist luba saab anda enamuse otsusel: ühehäälsuse nõudest (nõukogu õigus) on komisjonile volituste delegeerimisel raske kõrvale hiilida. Pooldav otsus oleks tervitatav, kuid komitee kardab, et see on ebarealistlik.

5.7.2   Juhised uute käibemaksusätete kohta (küsimus 15). Juhiste avaldamine komisjoni poolt oleks kasulik nendele liikmesriikidele, kes soovivad neid järgida. Puudused tulenevad sellest, et need juhised ei ole siduvad: maksukohustuslased või isegi asutused võivad algatada vaidlusi nende õigusliku kehtivusega juhiste rakendamata jätmise või väära kohaldamise alusel. Seega jääb iga juhtumi puhul kohtu otsustada kaebuse põhjendatuse üle, mis on tekkinud seoses vaidlusaluste suuniste kehtivusega.

5.7.3   Õigusloome protsessi parandamine (küsimus 16). Seoses õigusloome protsessi parandamisega tuleb rääkida pigem lähenemisviisi ja meetodi muutmisest kui meetmetest. Algetappides võtab komisjon läbipaistva ja avatud hoiaku: eelnevad konsultatsioonid liikmesriikidega, nõuandekomiteede koosolekut, rohelised raamatud, kontaktid sidusrühmadega. See puudutas siis varasemaid etappe; hiljem on nõukoguga peetavad menetlused vähem läbipaistvad ja vähem avatud välisdialoogi pakkumistele.

5.7.4   Lõppetappides riiklikul tasandil peaksid parandused hõlmama direktiivide ja rakendusmääruste kohaldamise õigusloome protsessi kiirendamist; eelkõige rakendusmääruste puhul jääb sageli puudu selgusest ja täpsusest, mis muudab nende eeskirjade järgimise ettevõtjatele ja mõnikord isegi riigiasutustele keeruliseks. Euroopa tasandil tuleb kokku leppida mõistlik ajavahemik, mis jääb liikmesriigi poolt direktiivi ülevõtmise ja uute meetmete jõustumise tähtaegade vahele.

5.8   Liikmesriikidele tehtud erandid (küsimus 17). Üksainus pilk loetelule, mis sisaldab üle saja erandi, näitab, et liikmesriigid, eelkõige just mõned neist, kasutavad ebaproportsionaalselt palju soodussätteid ning nende kehtivusaja pikendamist. Komisjon rõhutab õigusega, et selline ebaühtlus põhjustab segadust, kulusid ja konkurentsimoonutusi ning aitab sageli kaasa pettustele; seetõttu palub komisjon endale anda suuremad volitused, et kehtestada kiired ja asjakohased erandid. Komitee on sellega nõus, kuid samal ajal palub kehtivate erandite kõikehõlmavat läbivaatamist, et veenduda selles, et need on õigustatud.

5.8.1   Erandite andmise kord (küsimus 18). Praegune kord on aeganõudev ja komisjoni palve anda endale vajalikud volitused selle kiirendamiseks on igati õigustatud. Samal ajal nõuab komitee, et erandite andmise kriteeriumid oleksid rangemad ning et erandite loetelu oleks pidevalt ajakohastatud ning lihtsalt ja kiiresti kättesaadav.

5.9   Praegune käibemaksumäärade struktuur (küsimus 19). Kindlasti põhjustab praegune maksumäärade struktuur kõrvalekallet ühtse turu põhimõtetest. Seetõttu tuleb kindlaks määrata, kas ja millises ulatuses on maksumäärade erinevused üksnes ühe või teise tegevuse konkreetse olukorra kohandamismeetod. Seoses sarnaste toodete suhtes erinevate maksumäärade kohaldamisega (eelkõige e-teenuste puhul võrreldes sarnast sisu pakkuvate toodete või teenustega) märgib komitee, et üldiselt saab soodsatest hindadest kasu eelkõige tarbija. Kuid mis puudutab tooteid, siis tasakaalustuvad postikulud teatud ulatuses tavapärase kaubandustegevuse kuludega, mistõttu oleks ühesugune käibemaks kahjulik ka interneti kaudu kauba soetajale; teenuste puhul on küsimus endiselt lahtine ja vajab edasist süvenemist. Üldiselt tuleks sarnaste toodete suhtes kohaldada ühesugust maksumäära.

5.9.1   Vähendatud maksumäär (küsimus 20): vähendatud maksumäära kaotamine oleks soovitatav, kuid selline soov on ebareaalne; siiski tuleks loendit kindlasti lühemaks teha või igal juhul see rangelt läbi vaadata: teatavad soodussätted on vananenud või on need lihtsalt vastuvõetamatud, võttes arvesse aja jooksul toimunud muutusi.

5.9.2   Vähendatud käibemaksumääraga kaupade ja teenuste kohustusliku ning ühtselt kohaldatava loendi loomine on köitev võimalus, kuid samuti ebareaalne. Vähendatud maksumäära kasutatakse igas liikmesriigis majanduspoliitika võimsa tõukejõuna ning vahel ka sotsiaalse või otseselt poliitilise motiveerijana. Igal juhul ei ole liikmesriigid mitte kunagi nõus loobuma vähendatud maksumäära individuaalsest kehtestamisest. Selline mõtlemine muutub, kui Euroopa moodustab majandusvalitsuse, mis reguleerib üheselt kõikide liikmesriikide majanduspoliitikat.

5.10   Probleemid seoses praeguste eeskirjadega (küsimus 21). Probleemid seisnevad selles, et ettevõtjad, müüjad ja ostjad puutuvad kokku bürokraatiaga, mis on seotud sellega, et mõlemal pool piiri kehtestatud arvukad eeskirjad on sageli erinevad ja mõnikord kattuvad. Seejuures tuleb mainida eelkõige järgmisi: koondaruanded, kuluarvestuse kohustused, dokumenteerimisnõuded, deklareerimiskohustused, arvete esitamise nõuded (elektroonilised arved), registreerimisnõuded teistes liikmesriikides ning tarnimise ja teenuste vahel vahe tegemine. Ka keeleprobleemid põhjustavad kulusid ja tõsist vääriti mõistmise ohtu.

5.10.1   Probleemide lahendamine (küsimus 22). Lahendusi on pakkunud komisjon oma mitmete direktiivide ja soovituste kaudu: neis kõigis käsitletakse halduskorra lihtsustamist, sealhulgas koondsüsteemi loomist, Euroopa ettevõtjate tunnusnumbri loomist ja asutuste arvutistamist. Probleem seisneb selles, et asutused on rakendanud neid meetmeid ainult piiratud ulatuses, tehes seda mõnikord erinevalt ja oluliste hilinemistega. Korra ühtlustamine ja kooskõlastamine on seega prioriteetne eesmärk, mis on isegi olulisem kui korra lihtsustamine (12).

5.11   Väikeettevõtjate maksuvabastus (küsimus 24). Maksuvabastuskorra üldine läbivaatamine oleks õigustatud eri seisukohtadest lähtuvalt: konkurentsitingimuste moonutused, algselt institutsioonide esitatud põhjenduste paikapidavuse kinnitamine, mõju iga liikmesriigi eelarvele, üldine majanduslik olukord, tagajärjed konkurentsivõimele, tööhõivele ja tarbijatele, vastavus Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidele. Kuid peamine on oluliste poliitiliste aspektide küsimus ning tulevik näitab, kas nõukogul on tahet selle probleemiga tegeleda.

5.12   Väikeste põllumajandustootjate vajadused (küsimus 26). Kui küsimuses on mõeldud „väikeseid” põllumajandustootjaid, siis peaks probleem olema seotud enamikul juhtudel ainult naaberriikide vahelise piiriületusega. Võttes arvesse, et see on suhteliselt väikese tähtsusega probleem, võib mõelda üldises maksuvabastuskorras kokkuleppimisele.

5.13   Koondsüsteem (küsimus 27). Komitee kinnitab kõiki käsitlusi (13)
  koondsüsteemi
   (14) loomisega seotud ettepanekute kohta: koondsüsteem oleks hea lahendus kulude vähendamiseks ja halduskorra lihtsustamiseks, kui leitakse üldine ja kooskõlastatud lahendus mitmele veel päevakorras olevale probleemile: kogu ELis tunnustatud elektroonilise registri loomine, vahetult passiivse subjekti ja liikmesriigi kreeditori vahel finantsülekannete tegemise kohustuse tühistamine, mitmete siseriiklike eeskirjade ühtlustamine, eelkõige aruandlusperioodidega seotud eeskirjade ühtlustamine.

5.14   Piiriülesed tehingud (küsimus 28). Vastus on juba olemas esitatud küsimuses: praegused käibemaksueeskirjad takistavad tõepoolest piiriüleste ettevõtte- või kontsernisiseste ning samuti riigiasutuste tehingute tegemist. Üksikasjalikud eeskirjad, mida selles valdkonnas kohaldatakse, on paratamatult keerulised nii ettevõtjate jaoks, kes neid järgima peavad, kui ka asutuste jaoks, kes neid kontrollima peavad. Üks võimalik lahendus (millel on ka teatavad puudused) on käsitleda rahvusvahelisi ettevõtteid käibemaksukohustuslastena, kellele kehtib üksnes selle riigi menetluskord, kus asub ettevõtte peakontor, sõltumata sellest, kas tegemist on päritolu- või sihtriigiga, erandiks on väärtpaberite hüvitused, mida makstakse üldiselt koondsüsteemi alusel. Peamine puudus seisneb suuremas pettuseohus. Kokkuvõtteks tuleb öelda, et kõnealune probleem on nii keeruline, et üksnes ametiasutuste ja kontsernide ekspertidest koosnev uurimisrühm suudaks lõpuks esitada mõistlikke ettepanekuid.

5.15   Sünergia muude õigusaktidega (küsimus 29). Komitee on juba üksikasjalikult vastanud sellele küsimusele oma arvamuses „Heade maksuhaldustavade edendamine” (15). Nimetatud dokumendis rõhutab komitee vajadust kooskõlastada käibemaksu käsitlevad direktiivid (nn tollimaksudirektiivid) kaudse maksustamise direktiivide ja direktiividega, mis on seotud kuritegeliku rahapesuga. Samuti peab komitee vajalikuks panna paika struktuurne ja struktuuriliselt korraldatud koostöö eri asutuste vahel, kes võitlevad maksudest kõrvalehoidumise ja organiseeritud kuritegevuse vastu. Neis valdkondades ei ole ELi tasandil midagi tehtud ning tundub, et komitee ettepanekutele ei ole pööratud vähimatki tähelepanu.

5.16   Käibemaksu kogumise viisid (küsimus 30). Nelja esitatud alternatiivi hulgast tundub kõige parem olevat teine alternatiiv, mille kohaselt edastatakse kõik arvet käsitlevad andmed keskandmebaasi – see on lihtne ja tõhus viis pettuste vastu võitlemiseks. E-arvete kasutamine on ettevõtete jaoks siiski seotud märkimisväärsete kuludega. Viimane sõna selles osas jääb siiski asutuste ja ettevõtjate asjatundjatele. Omalt poolt märgib komitee, et peamine positiivne aspekt seisneb selles, et kõnealune meetod tundub olevat parim pettuste vastu võitlemiseks.

5.17   Vabatahtlik jagatud maksete süsteem (küsimus 31). Komitee väljendab nõutust seoses jagatud maksete võimalusega, nii nagu see on esitatud rohelise raamatu punkti 5.4.1 esimeses mudelis: iga tehingu puhul kahekordse maksustamise kehtestamine muudab arvepidamise keerulisemaks ning suurendab eksimise võimalust. Lisaks ei ole mõnede ekspertide arvates kindel, et see mudel annaks absoluutse ja möödapääsmatu tagatise varifirmade pettuste (nn karussellpettuste) vastu. Igal juhul tuleks vabatahtliku süsteemi võimalus samuti kõrvale jätta: see oleks vastuolus ühtlustamise põhimõttega, mis kannatab juba niigi liiga suure hulga erandite tõttu.

5.18   Kauplejate ja maksuasutuste vahelised suhted (küsimus 32). Oma 2008. aasta teatises (16) on komisjon juba esitanud poliitika suunised (tegevuskava), mille abil parandada liikmesriikide tasandil kauplejate ja maksuasutuste vaheliste suhteid. Komitee on esitanud oma märkused ja ettepanekud arvamuses, (17) milles komitee, väljendades oma nõustumist komisjon ettepanekutega (põhimõtteliselt samad mis kõnealuses rohelises raamatus), rõhutab vajadust paremini kaaluda kauplejatega seotud andmekaitset, asutuste vastutust maksumaksjate suhtes asutuste vääriti käitumise ja võimu kuritarvitamise korral ning solidaarse vastutuse õiglast kontseptsiooni. Lisaks eelmainitule ka korduvalt esitatud soovitused seoses teabe selguse ja kiirusega, teabele juurdepääsuga internetis, riigiasutuste abiga kauplejatele nende suhetes teiste liikmesriikide asutustega jne.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EMSK arvamus (ELT C 224, 30.8.2008, lk 124) arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse kindlustus- ja finantsteenuste käsitlust direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi”, KOM(2007) 747 lõplik - 2007/0267 CNS.

1

(2)  EMSK arvamus (ELT C 248, 25.8.2011, lk 64) arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele finantssektori maksustamise kohta”, ELT C 248, 25.8.2011, lk 64 - KOM(2010) 549 lõplik).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Teenuste osutamise nõuded / asukoht”, ELT C 117, 30.4.2004, lk 15.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused teemal „Siseturu maksustamissüsteemide toimimist parandav ühenduse programm (programm „Fiscalis 2013”)”, ELT C 93, 27.4.2007, lk 1; „Heade maksuhaldustavade edendamine”, ELT C 255, 22.9.2010, lk 61; „Maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas”, ELT C 347, 18.12.2010, lk 73.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Käibemaksusüsteemi lihtsustamine”, ELT C 267, 27.10.2005, lk 30.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Kuritarvituste vastaste meetmete kohaldamine otsese maksustamise valdkonnas”, ELT C 77, 31.3.2009, lk 139.

6

(7)  Komisjoni talituste töödokument, SEK(2010)1455, 1.12.2010.

7

(8)  Üldhuviteenused – Valitsustevahelise konverentsi protokoll nr 26, 23.7.2007.

8

(9)  EMSK arvamus (ELK C 224, 30.8.2008, lk 124), arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse kindlustus- ja finantsteenuste käsitlust direktiivis 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi”, KOM(2007) 747 lõplik - 2007/0267 CNS.

9

(10)  EMSK arvamus (ELK C 248, 25.8.2008, lk 64), arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele finantssektori maksustamise kohta”, (KOM(2010) 549 lõplik).

10

(11)  Käibemaksu tagastamine kaupadelt või teenustelt, mille eest on jäetud maksmata, põhjustab paljudes liikmesriikides pikki, keerulisi ja kulukaid menetlusi.

11

(12)  Komitee on seda teemat käsitlenud mitmel korral: Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused teemal „Ühine käibemaksusüsteem (uuestisõnastamine)”, ELT C 74, 23.3.2005, lk 21; „Ühine käibemaksusüsteem / arvete esitamist käsitlevad eeskirjad”, ELT C 306, 16.12.2009, lk 76, ning kõik arvamused, millele käesolevas tekstis on viidatud.

12

(13)  Euroopa majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Käibemaksusüsteemi lihtsustamine”, ELT C 267, 27.10.2005, lk 45.

13

(14)  KOM(2004) 728 lõplik

14

(15)  Euroopa majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Heade maksuhaldustavade edendamine”, ELT C 255, 22.9.2010, lk 61.

15

(16)  KOM(2008) 807 lõplik, lisatud dokumendile KOM(2008) 805 lõplik – 2008/0228 (CNS).

16

(17)  Euroopa majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maksudest kõrvalehoidumine importimisel”, ELT C 277, 17.11.2009, lk 112.

17

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Arvamuse

Sektsiooni arvamuse tekst lükati tagasi ja asendati täiskogul vastu võetud muudatusettepanekuga

Punkt 1.3:

„Komitee nõustub Euroopa Komisjoni väitega, vastavalt millele terviklik käibemaksusüsteem peaks vähendama kasutajate tegevuskulusid, asutuste halduskoormust ning riikide rahandust koormavaid pettusekatseid. Sellele tuleb lisada tarbijate vajadustega arvestamine, sest just tarbijad on lõpuks need, kellelt nõutakse kõnealuse maksu tasumist ja ebatõhususest tuleneva koorma kandmist.”

Hääletustulemus: 81 poolt- ja 45 vastuhäält, erapooletuks jäi 29 liiget.

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/95

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks” ”

KOM(2010) 769 lõplik

2011/C 318/15

Raportöör: Vincent FARRUGIA

20. detsembril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 113 konsulteerida Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks” ”

KOM(2010) 769 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 24. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli 2011 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 74, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Erinevate maksujurisdiktsioonide olemasolu Euroopa Liidus tekitab topeltmaksustamise ja haldusnõuete kattuvuste tõttu lisakoorma ELi kodanikele, kes töötavad, investeerivad ja tegutsevad piiriüleselt. Need tingimused on tõeliseks takistuseks ühtse turu nõuetekohasele toimimisele ja kahjustavad ELi kodanike põhiõigusi. Nimetatud takistused kalduvad avaldama väikeettevõtetele ebaproportsionaalselt suurt mõju. |
| --- | --- |

1.1

Erinevate maksujurisdiktsioonide olemasolu Euroopa Liidus tekitab topeltmaksustamise ja haldusnõuete kattuvuste tõttu lisakoorma ELi kodanikele, kes töötavad, investeerivad ja tegutsevad piiriüleselt. Need tingimused on tõeliseks takistuseks ühtse turu nõuetekohasele toimimisele ja kahjustavad ELi kodanike põhiõigusi. Nimetatud takistused kalduvad avaldama väikeettevõtetele ebaproportsionaalselt suurt mõju.

| 1.2 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et ELis praegu kehtivate maksueeskirjadega ei ole võimalik ära hoida eri riikide kodanike diskrimineerimist ega kaotada takistusi inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vabalt liikumiselt. |
| --- | --- |

1.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et ELis praegu kehtivate maksueeskirjadega ei ole võimalik ära hoida eri riikide kodanike diskrimineerimist ega kaotada takistusi inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vabalt liikumiselt.

| 1.3 | Et neid probleeme lahendada, soovitab komitee alljärgnevaid meetmeid, mille eesmärk on kaotada topeltmaksustamine ja suurendada haldusalast lihtsustamist piiriülestel juhtudel:






  — | luua universaalteenistused, kus kodanikel on võimalik saada teavet, maksta makse ja saada vajalikke tõendeid ja dokumente kogu ELis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

1.3

Et neid probleeme lahendada, soovitab komitee alljärgnevaid meetmeid, mille eesmärk on kaotada topeltmaksustamine ja suurendada haldusalast lihtsustamist piiriülestel juhtudel:

—

luua universaalteenistused, kus kodanikel on võimalik saada teavet, maksta makse ja saada vajalikke tõendeid ja dokumente kogu ELis kasutamiseks;

| — | lihtsustada kõigis liikmesriikides piiriülestele juhtudele kohaldatavaid haldusmenetlusi kahepoolsel ja mitmepoolsel alusel, sh topeltmaksustamise kaotamine ja haldusvahendite kasutamine paljude kehtivate topeltmaksustamise vältimise lepingute sujuvaks toimimiseks; |
| --- | --- |

—

lihtsustada kõigis liikmesriikides piiriülestele juhtudele kohaldatavaid haldusmenetlusi kahepoolsel ja mitmepoolsel alusel, sh topeltmaksustamise kaotamine ja haldusvahendite kasutamine paljude kehtivate topeltmaksustamise vältimise lepingute sujuvaks toimimiseks;

| — | tagada kinnipeetavate maksude kohta eelotsused, millega antakse teave lõpliku maksukohustuse kohta ja mis on spetsiaalselt kohandatud individuaalsele maksumaksjale; |
| --- | --- |

—

tagada kinnipeetavate maksude kohta eelotsused, millega antakse teave lõpliku maksukohustuse kohta ja mis on spetsiaalselt kohandatud individuaalsele maksumaksjale;

| — | luua sõltumatu piiriülese maksustamise vaatluskeskus, mis toimiks esimesel algusperioodil Euroopa Komisjoni egiidi all ning millele antaks eraldi ressursid ja selgelt määratud ülesanded. Samal ajal tuleks kolme aasta jooksul arendada vaatluskeskusest asutus, mis on täielikult avalik-õiguslik juriidiline isik ja millel oleks strateegilise ameti staatus. Vaatluskeskuse eesmärk on saada pidevalt üksikasjalikku ja praktilist teavet olemasolevate maksutõkete ja nende arengu kohta. Vaatluskeskusele määratud ülesanded hõlmaksid järgmist:






  — | uurida maksutõkkeid, millest ELi kodanikud on teatanud; |
| --- | --- | --- |

—

luua sõltumatu piiriülese maksustamise vaatluskeskus, mis toimiks esimesel algusperioodil Euroopa Komisjoni egiidi all ning millele antaks eraldi ressursid ja selgelt määratud ülesanded. Samal ajal tuleks kolme aasta jooksul arendada vaatluskeskusest asutus, mis on täielikult avalik-õiguslik juriidiline isik ja millel oleks strateegilise ameti staatus. Vaatluskeskuse eesmärk on saada pidevalt üksikasjalikku ja praktilist teavet olemasolevate maksutõkete ja nende arengu kohta. Vaatluskeskusele määratud ülesanded hõlmaksid järgmist:

—

uurida maksutõkkeid, millest ELi kodanikud on teatanud;

| — | teostada uuringuid, et avastada muud tõkked; |
| --- | --- |

—

teostada uuringuid, et avastada muud tõkked;

| — | uurida, kui tõhusad on käimasolevad jõupingutused tõkete kaotamiseks; |
| --- | --- |

—

uurida, kui tõhusad on käimasolevad jõupingutused tõkete kaotamiseks;

| — | hinnata, milline on vaatluskeskuse pädevusse kuuluvate küsimuste mõju ELi kodanikele; |
| --- | --- |

—

hinnata, milline on vaatluskeskuse pädevusse kuuluvate küsimuste mõju ELi kodanikele;

| — | jälgida regulaarselt muutusi ELi liikmesriikide maksupoliitikas ja haldusnõuetes, et hinnata maksutõkete võimaliku muutumise ulatust ja viisi, samuti tuua eraldi välja juhtumid, kus maksutõkked suurenevad, ja anda neist teada; |
| --- | --- |

—

jälgida regulaarselt muutusi ELi liikmesriikide maksupoliitikas ja haldusnõuetes, et hinnata maksutõkete võimaliku muutumise ulatust ja viisi, samuti tuua eraldi välja juhtumid, kus maksutõkked suurenevad, ja anda neist teada;

| — | uurida võimalust võtta kasutusele maksude võrdsustamise mehhanisme, mille alusel peaksid ELi riikide vahel sageli töökohta vahetavad töötajad saama makse maksta alati ühes ja samas jurisdiktsioonis, eelistatult riigis, kus töötaja on registreeritud sotsiaalkindlustussüsteemi; |
| --- | --- |

—

uurida võimalust võtta kasutusele maksude võrdsustamise mehhanisme, mille alusel peaksid ELi riikide vahel sageli töökohta vahetavad töötajad saama makse maksta alati ühes ja samas jurisdiktsioonis, eelistatult riigis, kus töötaja on registreeritud sotsiaalkindlustussüsteemi;

| — | uurida, millise määrani on ühtlustamine kasulik erinevate maksurežiimide, näiteks käibemaksu raames ning kuidas selle rakendamine või rakendamata jätmine mõjutab maksumoonutusi ühtsel turul; |
| --- | --- |

—

uurida, millise määrani on ühtlustamine kasulik erinevate maksurežiimide, näiteks käibemaksu raames ning kuidas selle rakendamine või rakendamata jätmine mõjutab maksumoonutusi ühtsel turul;

| — | luua ajutised töörühmad, et koguda teavet ja pakkuda lahendusi eelnimetatud küsimustes; |
| --- | --- |

—

luua ajutised töörühmad, et koguda teavet ja pakkuda lahendusi eelnimetatud küsimustes;

| — | esitada regulaarselt ja juhtumipõhiselt aruandeid, et anda üksikasjalikult aru vaatluskeskuse töö tulemustest ja pakkuda soovitusi, kuidas kõrvaldada piiriüleste juhtude maksutõkkeid. |
| --- | --- |

—

esitada regulaarselt ja juhtumipõhiselt aruandeid, et anda üksikasjalikult aru vaatluskeskuse töö tulemustest ja pakkuda soovitusi, kuidas kõrvaldada piiriüleste juhtude maksutõkkeid.

| 1.4 | Üldisemalt öeldes on komitee arvamusel, et vastutus piiriüleste juhtude maksumenetluste tõhusa korraldamise eest ei tohiks jääda üksikisikute kanda, vaid asjakohaste mehhanismidega tuleks tagada piisavalt lihtsad ja selged toimimismenetlused, et kodanikud nendega hakkama saaksid. Komitee on tunnistab, et olemasolevad võimalused, mille abil saavad kodanikud teatada maksutõketest, on asjakohased, ent jõupingutused maksutõkete kaotamiseks peaksid minema sellest kaugemale. |
| --- | --- |

1.4

Üldisemalt öeldes on komitee arvamusel, et vastutus piiriüleste juhtude maksumenetluste tõhusa korraldamise eest ei tohiks jääda üksikisikute kanda, vaid asjakohaste mehhanismidega tuleks tagada piisavalt lihtsad ja selged toimimismenetlused, et kodanikud nendega hakkama saaksid. Komitee on tunnistab, et olemasolevad võimalused, mille abil saavad kodanikud teatada maksutõketest, on asjakohased, ent jõupingutused maksutõkete kaotamiseks peaksid minema sellest kaugemale.

| 1.5 | Käesoleval etapil keskendub komitee soovituste tegemisel maksutõkete kaotamisele, mitte niivõrd maksude ühtlustamise laiemale küsimusele. Viimast küsimust võib tõlgendada ühtse turu jaoks vajaliku eeldusena, ent samas võib see ka olla vastuolus Euroopa Liidu teiste oluliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.5

Käesoleval etapil keskendub komitee soovituste tegemisel maksutõkete kaotamisele, mitte niivõrd maksude ühtlustamise laiemale küsimusele. Viimast küsimust võib tõlgendada ühtse turu jaoks vajaliku eeldusena, ent samas võib see ka olla vastuolus Euroopa Liidu teiste oluliste eesmärkidega.

| 1.6 | Piiriüleste juhtude maksutõkete kaotamine on vajalik, et tagada kodanike individuaalsete õiguste kaitse, edendada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet ning suurendada Euroopa majanduse teadmiste- ja teadusuuringutebaasi kooskõlas Euroopa 2020. aasta eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.6

Piiriüleste juhtude maksutõkete kaotamine on vajalik, et tagada kodanike individuaalsete õiguste kaitse, edendada eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet ning suurendada Euroopa majanduse teadmiste- ja teadusuuringutebaasi kooskõlas Euroopa 2020. aasta eesmärkidega.

2.   Taust

| 2.1 | Esialgne tegevuskava ühtse turu akti raames oli suunatud kõigi maksutõkete kaotamisele piiriüleses ettevõtluses. 1985. aasta valges raamatus esitati meetmed, mis olid suunatud maksutõkete kaotamisele erinevate kaudsete maksudega seotud tõkete eemaldamise kaudu, ent nende küsimuste lahendamine on veel pooleli. Maksustamist puudutavate meetmete kehtestamiseks või muutmiseks on vaja ühehäälset heakskiitu. |
| --- | --- |

2.1

Esialgne tegevuskava ühtse turu akti raames oli suunatud kõigi maksutõkete kaotamisele piiriüleses ettevõtluses. 1985. aasta valges raamatus esitati meetmed, mis olid suunatud maksutõkete kaotamisele erinevate kaudsete maksudega seotud tõkete eemaldamise kaudu, ent nende küsimuste lahendamine on veel pooleli. Maksustamist puudutavate meetmete kehtestamiseks või muutmiseks on vaja ühehäälset heakskiitu.

| 2.2 | Maksutõkete kõrvaldamist mainitakse Euroopa 2020. aasta strateegias, (1) kus rõhutatakse maksutõkete kaotamise olulisust täielikult toimiva ühtse turu saavutamiseks. |
| --- | --- |

2.2

Maksutõkete kõrvaldamist mainitakse Euroopa 2020. aasta strateegias, (1) kus rõhutatakse maksutõkete kaotamise olulisust täielikult toimiva ühtse turu saavutamiseks.

| 2.3 | 12. detsembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon teatise, mis käsitles piiriüleste maksutõkete kõrvaldamist ELi kodanike hüvanguks ning tegeles konkreetselt tulu-, kapitali- ja pärandimaksuga, dividendidelt kinnipeetava maksuga, sõidukite registreerimis- ja automaksudega ning maksustamisega e-kaubandusturul. |
| --- | --- |

2.3

12. detsembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon teatise, mis käsitles piiriüleste maksutõkete kõrvaldamist ELi kodanike hüvanguks ning tegeles konkreetselt tulu-, kapitali- ja pärandimaksuga, dividendidelt kinnipeetava maksuga, sõidukite registreerimis- ja automaksudega ning maksustamisega e-kaubandusturul.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Viimasel aastakümnel on kaupade, teenuste ja kapitali liikumise kasvuga kaasnenud mure piiriülese maksustamisega seotud probleemidega, mis on selgunud sellistest algatusest nagu Teie Euroopa Nõuanne, SOLVIT ja Europe Directi kontaktpunktid, Euroopa tarbijakeskused, Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja Euroopa tööturuasutused (EURES). Ka euroala riigipead ja valitsusjuhid on tunnistanud vajadust parema kooskõlastamise järele maksupoliitika rakendamisel. |
| --- | --- |

3.1

Viimasel aastakümnel on kaupade, teenuste ja kapitali liikumise kasvuga kaasnenud mure piiriülese maksustamisega seotud probleemidega, mis on selgunud sellistest algatusest nagu Teie Euroopa Nõuanne, SOLVIT ja Europe Directi kontaktpunktid, Euroopa tarbijakeskused, Euroopa ettevõtlusvõrgustik ja Euroopa tööturuasutused (EURES). Ka euroala riigipead ja valitsusjuhid on tunnistanud vajadust parema kooskõlastamise järele maksupoliitika rakendamisel.

| 3.2 | Kodakondsuse ja muude põhjendamatute piirangute alusel toimuva maksudiskrimineerimise küsimusi lahendatakse peamiselt ELi aluslepingute sätete põhjal. Ent praegune süsteem ei kaitse ELi kodanikke mitmete teiste probleemide eest: need hõlmavad maksualase teabe kättesaadavuse piiratust, mida peetakse piiriüleste juhtude üheks suurimaks takistuseks, (2) topeltmaksustamist ja erinevatest maksustruktuuridest tulenevaid ebakõlasid. Kuigi on üldteada, et täielik maksude ühtlustamine ei ole soovitav ega teostatav, on vaja meetmeid, mis vähendavad maksutõkkeid piiriüleses ettevõtluses. |
| --- | --- |

3.2

Kodakondsuse ja muude põhjendamatute piirangute alusel toimuva maksudiskrimineerimise küsimusi lahendatakse peamiselt ELi aluslepingute sätete põhjal. Ent praegune süsteem ei kaitse ELi kodanikke mitmete teiste probleemide eest: need hõlmavad maksualase teabe kättesaadavuse piiratust, mida peetakse piiriüleste juhtude üheks suurimaks takistuseks, (2) topeltmaksustamist ja erinevatest maksustruktuuridest tulenevaid ebakõlasid. Kuigi on üldteada, et täielik maksude ühtlustamine ei ole soovitav ega teostatav, on vaja meetmeid, mis vähendavad maksutõkkeid piiriüleses ettevõtluses.

| 3.3 | Topeltmaksustamine tulu pealt on üks peamisi takistusi piiriüleses tegevuses ning piirab siseturu toimimist. Muud maksutõkked on seotud maksusoodustuste ja maksuvabastuste saamisega ning maksude mahaarvamisega välisriigi maksuasutuste juures. Mõnel juhul maksavad ELi kodanikud kõrgemaid makse välisriigist saadud tulult. Diskrimineerimine kapitalitulu maksustamisel kujutab endast liikmesriikide jaoks veel ühte väljakutset. Kehtiva süsteemi kohaselt peavad välisinvestorid maksma residentidest kõrgemaid makse enamikus ELi riikides. Komisjonil on kavas esitada võimalikud lahendused, koostades esmalt mõjuhinnangu, et arutada probleeme, mis tulenevad topeltmaksustamise vähendamiseks olemasolevate vahendite – nagu näiteks kahepoolsete tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise lepingute – ebasobivast või ebapiisavast toimimisest. |
| --- | --- |

3.3

Topeltmaksustamine tulu pealt on üks peamisi takistusi piiriüleses tegevuses ning piirab siseturu toimimist. Muud maksutõkked on seotud maksusoodustuste ja maksuvabastuste saamisega ning maksude mahaarvamisega välisriigi maksuasutuste juures. Mõnel juhul maksavad ELi kodanikud kõrgemaid makse välisriigist saadud tulult. Diskrimineerimine kapitalitulu maksustamisel kujutab endast liikmesriikide jaoks veel ühte väljakutset. Kehtiva süsteemi kohaselt peavad välisinvestorid maksma residentidest kõrgemaid makse enamikus ELi riikides. Komisjonil on kavas esitada võimalikud lahendused, koostades esmalt mõjuhinnangu, et arutada probleeme, mis tulenevad topeltmaksustamise vähendamiseks olemasolevate vahendite – nagu näiteks kahepoolsete tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise lepingute – ebasobivast või ebapiisavast toimimisest.

| 3.4 | Eri liikmesriigid kohaldavad erinevaid pärandimaksu eeskirju ning liikmesriikide vahel on sõlmitud väga vähe kahepoolseid maksulepinguid. Üle 80 % neist liikmesriikidest kohaldab pärandimaksu, samas kui ülejäänud on kehtestanud päranditombumaksu. Komisjon on alustanud konsultatsiooniprotsessi ning teeb varsti ettepaneku, kuidas liikmesriigid võiksid kujundada mittediskrimineerivaid pärandimaksusüsteeme ja muuta topeltmaksustamise vältimise maksusoodustusmehhanismid ulatuslikumaks, et vähendada nii palju kui võimalik piiriüleseid takistusi pärandimaksule. |
| --- | --- |

3.4

Eri liikmesriigid kohaldavad erinevaid pärandimaksu eeskirju ning liikmesriikide vahel on sõlmitud väga vähe kahepoolseid maksulepinguid. Üle 80 % neist liikmesriikidest kohaldab pärandimaksu, samas kui ülejäänud on kehtestanud päranditombumaksu. Komisjon on alustanud konsultatsiooniprotsessi ning teeb varsti ettepaneku, kuidas liikmesriigid võiksid kujundada mittediskrimineerivaid pärandimaksusüsteeme ja muuta topeltmaksustamise vältimise maksusoodustusmehhanismid ulatuslikumaks, et vähendada nii palju kui võimalik piiriüleseid takistusi pärandimaksule.

| 3.5 | Piiriüleselt makstud dividende maksustatakse tavaliselt kahes liikmesriigis. See tekitab probleeme majandusliku ja juriidilise topeltmaksustamisega ning ka maksutagastustega, eriti kui tegemist on mitmetasandilise maksustamisega. Komisjon koostab mõjuhinnangut, mille põhjal esitada algatus, et lahendada piiriülese maksustamise probleemid, mis tekivad dividendide piiriülesel maksmisel portfelliinvestoritele. |
| --- | --- |

3.5

Piiriüleselt makstud dividende maksustatakse tavaliselt kahes liikmesriigis. See tekitab probleeme majandusliku ja juriidilise topeltmaksustamisega ning ka maksutagastustega, eriti kui tegemist on mitmetasandilise maksustamisega. Komisjon koostab mõjuhinnangut, mille põhjal esitada algatus, et lahendada piiriülese maksustamise probleemid, mis tekivad dividendide piiriülesel maksmisel portfelliinvestoritele.

| 3.6 | Komisjoni 2005. aastal esitatud direktiivi ettepanekus (3) väljendatakse vajadust sõidukite registreerimis- ja automaksude ühtlustamiseks kogu ELis; direktiivi eesmärk oli järk-järgult kaotada autoregistreerimismaks ja kehtestada tagasimaksesüsteem. Seni ei ole liikmesriigid selles osas ühehäälsele nõusolekule jõudnud ning kõnealust küsimust hinnatakse praegu uuesti. |
| --- | --- |

3.6

Komisjoni 2005. aastal esitatud direktiivi ettepanekus (3) väljendatakse vajadust sõidukite registreerimis- ja automaksude ühtlustamiseks kogu ELis; direktiivi eesmärk oli järk-järgult kaotada autoregistreerimismaks ja kehtestada tagasimaksesüsteem. Seni ei ole liikmesriigid selles osas ühehäälsele nõusolekule jõudnud ning kõnealust küsimust hinnatakse praegu uuesti.

| 3.7 | Uuringute kohaselt tekitab kaupade või teenuste piiriülene ostmine probleeme umbes 60 % ELi tarbijatele (4). Käibemaksuga seotud küsimused on üks maksutõke, mis pärsib ettevõtetel oma toodete müümist teistes liikmesriikides. Universaalteenistuse kasutuselevõtt on kauplemist selles osas lihtsustanud ning prioriteediks peetakse universaalteenistuse laiema kohaldamise edendamist (5). Praegu toimub selles küsimuses konsultatsioon rohelise raamatu alusel (6). |
| --- | --- |

3.7

Uuringute kohaselt tekitab kaupade või teenuste piiriülene ostmine probleeme umbes 60 % ELi tarbijatele (4). Käibemaksuga seotud küsimused on üks maksutõke, mis pärsib ettevõtetel oma toodete müümist teistes liikmesriikides. Universaalteenistuse kasutuselevõtt on kauplemist selles osas lihtsustanud ning prioriteediks peetakse universaalteenistuse laiema kohaldamise edendamist (5). Praegu toimub selles küsimuses konsultatsioon rohelise raamatu alusel (6).

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Maksutõkked takistavad ühtse turu peamise eesmärgi, s.o inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise elluviimist. |
| --- | --- |

4.1

Maksutõkked takistavad ühtse turu peamise eesmärgi, s.o inimeste, kaupade, teenuste ja kapitali vaba liikumise elluviimist.

| 4.2 | Parandatud juurdepääs ja parem teave on heade maksuhaldustavade seisukohast otsustava tähtsusega. 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon dokumendi „Heade maksuhaldustavade edendamine”, (7) milles märgitakse, et heade maksuhaldustavadega kaasneks tõhusam halduskoostöö ja seega paremad majandussuhted. See lihtsustaks liikmesriikide vahel teabevahetust ning edendaks kahepoolseid kokkuleppeid. |
| --- | --- |

4.2

Parandatud juurdepääs ja parem teave on heade maksuhaldustavade seisukohast otsustava tähtsusega. 2009. aastal avaldas Euroopa Komisjon dokumendi „Heade maksuhaldustavade edendamine”, (7) milles märgitakse, et heade maksuhaldustavadega kaasneks tõhusam halduskoostöö ja seega paremad majandussuhted. See lihtsustaks liikmesriikide vahel teabevahetust ning edendaks kahepoolseid kokkuleppeid.

| 4.3 | Riike, kus eksisteerib veel topeltmaksustamine, tuleks innustada seda ulatuslikul viisil kaotama, võttes arvesse kõiki maksustamise vorme. Juhul kui topeltmaksustamise kaotamise lepingud on juba olemas, siis tuleks rakendada erikorda (nt siduv vahekohtumenetlus), et tagada selliste lepingute korrektne rakendamine. Lisaks on oluline vaadata läbi iga rakendusprotsessis olev täiendav maksusüsteem, et kaitsta ELi kodanikke topeltmaksustamise uute elementide eest. |
| --- | --- |

4.3

Riike, kus eksisteerib veel topeltmaksustamine, tuleks innustada seda ulatuslikul viisil kaotama, võttes arvesse kõiki maksustamise vorme. Juhul kui topeltmaksustamise kaotamise lepingud on juba olemas, siis tuleks rakendada erikorda (nt siduv vahekohtumenetlus), et tagada selliste lepingute korrektne rakendamine. Lisaks on oluline vaadata läbi iga rakendusprotsessis olev täiendav maksusüsteem, et kaitsta ELi kodanikke topeltmaksustamise uute elementide eest.

| 4.4 | Sellega seoses pakub komitee välja neli meedet, mille eesmärk on lahendada topeltmaksustamise probleemid, suurendades samas haldusalast lihtsustamist piiriülestel juhtudel. Need meetmed on i) universaalteenistuste loomine; ii) haldusmenetluste lihtsustamine; iii) kinnipeetavate maksude kohta eelotsuste tagamine; iv) piiriülese maksustamise vaatluskeskuse loomine. |
| --- | --- |

4.4

Sellega seoses pakub komitee välja neli meedet, mille eesmärk on lahendada topeltmaksustamise probleemid, suurendades samas haldusalast lihtsustamist piiriülestel juhtudel. Need meetmed on i) universaalteenistuste loomine; ii) haldusmenetluste lihtsustamine; iii) kinnipeetavate maksude kohta eelotsuste tagamine; iv) piiriülese maksustamise vaatluskeskuse loomine.

| 4.5 | Käesolevas dokumendis leitakse, et universaalteenistuste loomisel on kaks peamist eesmärki. Esiteks peavad need olema teabekeskused, kust ELi kodanikud saavad vahetul, kättesaadaval ja asjakohasel viisil kogu vajaliku nõutava teabe maksustamise kohta. Komitee pakub välja, et teise ülesandena võiksid sellised universaalteenistused toimida maksumaksjatest kodanike jaoks teeninduspunktina, mis pakub laiendatud teenuseid, sh maksustamisega seotud vajalike tõendite ja dokumentide väljastamine. |
| --- | --- |

4.5

Käesolevas dokumendis leitakse, et universaalteenistuste loomisel on kaks peamist eesmärki. Esiteks peavad need olema teabekeskused, kust ELi kodanikud saavad vahetul, kättesaadaval ja asjakohasel viisil kogu vajaliku nõutava teabe maksustamise kohta. Komitee pakub välja, et teise ülesandena võiksid sellised universaalteenistused toimida maksumaksjatest kodanike jaoks teeninduspunktina, mis pakub laiendatud teenuseid, sh maksustamisega seotud vajalike tõendite ja dokumentide väljastamine.

| 4.6 | Et aidata ELi kodanikel kohanduda praeguste ja võimalike tulevaste maksueeskirjadega, tuleb haldusmenetlused praegustest lihtsamaks muuta. Eriti puudutab see meede topeltmaksustamise vältimise lepinguid. Selliste maksusüsteemide rakendamine, mis on keskendunud kinnipeetavate maksude kohta eelotsuste andmisele, olles kohandatud nii, et arvesse võetakse individuaalsete juhtude erijooni ja tingimusi, on tõhus viis ELi kodanike jaoks maksumenetluste läbipaistvamaks muutmiseks ning piiriüleste juhtudega seotud ebakindluse vähendamiseks nii ettevõtete kui ka kodanike jaoks. |
| --- | --- |

4.6

Et aidata ELi kodanikel kohanduda praeguste ja võimalike tulevaste maksueeskirjadega, tuleb haldusmenetlused praegustest lihtsamaks muuta. Eriti puudutab see meede topeltmaksustamise vältimise lepinguid. Selliste maksusüsteemide rakendamine, mis on keskendunud kinnipeetavate maksude kohta eelotsuste andmisele, olles kohandatud nii, et arvesse võetakse individuaalsete juhtude erijooni ja tingimusi, on tõhus viis ELi kodanike jaoks maksumenetluste läbipaistvamaks muutmiseks ning piiriüleste juhtudega seotud ebakindluse vähendamiseks nii ettevõtete kui ka kodanike jaoks.

| 4.7 | Komitee propageerib käesolevas arvamuses aktiivselt vaatluskeskuse loomist piiriüleste juhtude tõkete uurimiseks. See algatus on oluline selleks, et pidevalt analüüsida maksupoliitikast tulenevaid praegusi ja tulevasi tõkkeid ning maksupoliitika tõhusust tõkete kõrvaldamisel. Sellekohaste korrapäraste uuringute ja analüüside tulemused tuleb avaldada korrapärastes aruannetes koos ettepanekutega kõnealuste maksutõkete kõrvaldamiseks. Vaatluskeskus kasutaks tõkete tuvastamiseks mitmesuguseid allikaid, sh olemasolevad vahendid, mis põhinevad kodanike esitatud teabel, samuti viies läbi eriuuringuid. Vaatluskeskuse aruandlusfunktsiooni oluline element oleks hinnata, millist mõju avaldavad sellised tõkked üldiselt ELi kodanike, ettevõtete ja nende eri kategooriate heaolule. |
| --- | --- |

4.7

Komitee propageerib käesolevas arvamuses aktiivselt vaatluskeskuse loomist piiriüleste juhtude tõkete uurimiseks. See algatus on oluline selleks, et pidevalt analüüsida maksupoliitikast tulenevaid praegusi ja tulevasi tõkkeid ning maksupoliitika tõhusust tõkete kõrvaldamisel. Sellekohaste korrapäraste uuringute ja analüüside tulemused tuleb avaldada korrapärastes aruannetes koos ettepanekutega kõnealuste maksutõkete kõrvaldamiseks. Vaatluskeskus kasutaks tõkete tuvastamiseks mitmesuguseid allikaid, sh olemasolevad vahendid, mis põhinevad kodanike esitatud teabel, samuti viies läbi eriuuringuid. Vaatluskeskuse aruandlusfunktsiooni oluline element oleks hinnata, millist mõju avaldavad sellised tõkked üldiselt ELi kodanike, ettevõtete ja nende eri kategooriate heaolule.

| 4.8 | Vaatluskeskuse toimimine tagab, et maksupoliitika viiakse praktikas ellu tõhusalt, eriti tööalase liikuvuse osas. Eeskätt volitataks vaatluskeskus uurima süsteemi, mille kohaselt maksaksid riikide vahel sageli töökohta vahetavad töötajad makse ühes jurisdiktsioonis, eelistatult riigis, kus töötaja on registreeritud sotsiaalkindlustussüsteemi. Nn maksude võrdsustamise süsteem võiks toimida kliiringukodade kaudu, mis on loodud konkreetselt sel eesmärgil kas eraettevõtetes või osana riigiasutustest. Vaatluskeskusel palutaks viia selles küsimuses läbi kulude ja tulude analüüs ning soovitada parimaid lähenemisviise selliste süsteemide rakendamiseks eri kontekstides. |
| --- | --- |

4.8

Vaatluskeskuse toimimine tagab, et maksupoliitika viiakse praktikas ellu tõhusalt, eriti tööalase liikuvuse osas. Eeskätt volitataks vaatluskeskus uurima süsteemi, mille kohaselt maksaksid riikide vahel sageli töökohta vahetavad töötajad makse ühes jurisdiktsioonis, eelistatult riigis, kus töötaja on registreeritud sotsiaalkindlustussüsteemi. Nn maksude võrdsustamise süsteem võiks toimida kliiringukodade kaudu, mis on loodud konkreetselt sel eesmärgil kas eraettevõtetes või osana riigiasutustest. Vaatluskeskusel palutaks viia selles küsimuses läbi kulude ja tulude analüüs ning soovitada parimaid lähenemisviise selliste süsteemide rakendamiseks eri kontekstides.

| 4.9 | Lisaks peaks vaatluskeskus viima läbi uuringuid, et selgitada välja eri maksusüsteemide, nt käibemaksusüsteemi ühtlustamise optimaalne tase, võimaldades üksikasjalikumat analüüsi maksumoonutuste mõju kohta ühtse turu peamistele elementidele. Vaatluskeskuse raames tuleks luua ajutised töörühmad, et uurida aeg-ajalt tekkida võivaid konkreetseid probleeme ja küsimusi ning pakkuda neile lahendusi. |
| --- | --- |

4.9

Lisaks peaks vaatluskeskus viima läbi uuringuid, et selgitada välja eri maksusüsteemide, nt käibemaksusüsteemi ühtlustamise optimaalne tase, võimaldades üksikasjalikumat analüüsi maksumoonutuste mõju kohta ühtse turu peamistele elementidele. Vaatluskeskuse raames tuleks luua ajutised töörühmad, et uurida aeg-ajalt tekkida võivaid konkreetseid probleeme ja küsimusi ning pakkuda neile lahendusi.

| 4.10 | Komitee on seisukohal, et lihtsustatud menetlused suurendavad tõhusust, sest teabe saamise protsess ja eeskirjadest arusaamine muudetakse ELi kodanike jaoks selgemaks ja mõistetavamaks. Asjakohane teave peab olema kättesaadav, et paremini aidata kodanikel täita nende seaduslikke kohustusi maksta õigel viisil maksmisele kuuluvaid makse. |
| --- | --- |

4.10

Komitee on seisukohal, et lihtsustatud menetlused suurendavad tõhusust, sest teabe saamise protsess ja eeskirjadest arusaamine muudetakse ELi kodanike jaoks selgemaks ja mõistetavamaks. Asjakohane teave peab olema kättesaadav, et paremini aidata kodanikel täita nende seaduslikke kohustusi maksta õigel viisil maksmisele kuuluvaid makse.

| 4.11 | Samas usub komitee kindlalt, et kasutada tuleks igat võimalust, mida need meetmed pakkuda võivad, et võidelda maksudest kõrvalehoidmisega. |
| --- | --- |

4.11

Samas usub komitee kindlalt, et kasutada tuleks igat võimalust, mida need meetmed pakkuda võivad, et võidelda maksudest kõrvalehoidmisega.

| 4.12 | Vajadus luua piiriülese maksustamise vaatluskeskus on kiireloomuline, sest on märkimisväärseid tõendeid, et kui kohe ei tegutseta, siis probleem mitte ei leevene, vaid süveneb jätkuvalt, tekitades tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Seetõttu soovitab komitee, et esialgu toimub vaatluskeskuse loomine ja selle tegutsemine komisjoni egiidi all. Soovitavalt määraks komisjon vaatluskeskusele konkreetsed pädevusvaldkonnad ja ülesanded ning vahendid, mis võimaldavad vaatluskeskusel talle määratud ja käesolevas arvamuses kirjeldatud ülesandeid tõhusalt täita. Ent komitee soovitab tungivalt, et piiriülese maksustamise vaatluskeskus muudetaks võimalikult kiiresti strateegiliseks ametiks, mis on täielikult avalik-õiguslik juriidiline isik. Selline juriidiline staatus tagaks vaatluskeskuse toimimise täiesti sõltumatult ja erapooletult. Strateegilise ametina oleks vaatluskeskusel õigus saada eraldi ressursse, mis on vajalikud talle määratud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

4.12

Vajadus luua piiriülese maksustamise vaatluskeskus on kiireloomuline, sest on märkimisväärseid tõendeid, et kui kohe ei tegutseta, siis probleem mitte ei leevene, vaid süveneb jätkuvalt, tekitades tõsiseid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi. Seetõttu soovitab komitee, et esialgu toimub vaatluskeskuse loomine ja selle tegutsemine komisjoni egiidi all. Soovitavalt määraks komisjon vaatluskeskusele konkreetsed pädevusvaldkonnad ja ülesanded ning vahendid, mis võimaldavad vaatluskeskusel talle määratud ja käesolevas arvamuses kirjeldatud ülesandeid tõhusalt täita. Ent komitee soovitab tungivalt, et piiriülese maksustamise vaatluskeskus muudetaks võimalikult kiiresti strateegiliseks ametiks, mis on täielikult avalik-õiguslik juriidiline isik. Selline juriidiline staatus tagaks vaatluskeskuse toimimise täiesti sõltumatult ja erapooletult. Strateegilise ametina oleks vaatluskeskusel õigus saada eraldi ressursse, mis on vajalikud talle määratud ülesannete täitmiseks.

| 4.13 | Maksutõkete kõrvaldamisele on vaja keskenduda sõltumata otsustest maksude ühtlustamise kohta. Teoreetiliselt võib viimast küsimust tõlgendada ühe ühtse turu jaoks vajaliku kriteeriumina, vähemalt kaudse maksustamise valdkonnas, kuid praktikas on tegemist äärmiselt keerulise eesmärgiga, mis võib ka olla vastuolus Euroopa Liidu teiste oluliste eesmärkidega. Seepärast on veelgi olulisem keskenduda piiriülestelt juhtudelt maksutõkete kõrvaldamisele, et anda panus ühtse turu eesmärkide saavutamisse. Jõupingutused maksutõkete kõrvaldamiseks piiriüleses ettevõtluses täiendavad mitmeid käimasolevaid olulisi algatusi (muu hulgas ELi 2020. aasta strateegia ja Euroopa väikeettevõtlusalgatusega seotud algatused) ja nimetatud algatused täiendavad omakorda neid jõupingutusi. |
| --- | --- |

4.13

Maksutõkete kõrvaldamisele on vaja keskenduda sõltumata otsustest maksude ühtlustamise kohta. Teoreetiliselt võib viimast küsimust tõlgendada ühe ühtse turu jaoks vajaliku kriteeriumina, vähemalt kaudse maksustamise valdkonnas, kuid praktikas on tegemist äärmiselt keerulise eesmärgiga, mis võib ka olla vastuolus Euroopa Liidu teiste oluliste eesmärkidega. Seepärast on veelgi olulisem keskenduda piiriülestelt juhtudelt maksutõkete kõrvaldamisele, et anda panus ühtse turu eesmärkide saavutamisse. Jõupingutused maksutõkete kõrvaldamiseks piiriüleses ettevõtluses täiendavad mitmeid käimasolevaid olulisi algatusi (muu hulgas ELi 2020. aasta strateegia ja Euroopa väikeettevõtlusalgatusega seotud algatused) ja nimetatud algatused täiendavad omakorda neid jõupingutusi.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 2020 lõplik.

1

(2)  KOM(2010) 769 lõplik.

2

(3)  KOM(2005) 261 lõplik.

3

(4)  KOM(2009) 557 lõplik ja SEK (2009) 283 lõplik.

4

(5)  Komisjon tegi 2004. aastal ettepaneku (KOM(2004) 728) luua universaalteenistuse süsteem, mille kohaselt võib teatavad aruandluskohustused täita liikmesriigis, kus ettevõtja asub. Ent seda ettepanekut ei ole veel vastu võetud.

5

(6)  KOM(2010) 695 lõplik.

6

(7)  KOM(2009) 201 lõplik.

7

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/99

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis”

KOM(2010) 571 lõplik

2011/C 318/16

Raportöör: Vincent FARRUGIA

18. oktoobril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis”

KOM(2010) 571 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 110., vastu hääletas 1 erapooletuks jäi 4.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab toetust Euroopa Komisjoni rohelisele raamatule e-hangete kohta ja rohelisele raamatule ELi e-riigihankepoliitika kohta. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldab toetust Euroopa Komisjoni rohelisele raamatule e-hangete kohta ja rohelisele raamatule ELi e-riigihankepoliitika kohta.

| 1.2 | Komitee arvates






  a) | on Euroopa e-riigihangete raamistiku rakendamine kaubanduse kohase toimimise nurgakivi siseturul, kuna riigihangete suhe iga liikmesriigi SKPsse on oluline; |
| --- | --- | --- |

1.2

Komitee arvates

a)

on Euroopa e-riigihangete raamistiku rakendamine kaubanduse kohase toimimise nurgakivi siseturul, kuna riigihangete suhe iga liikmesriigi SKPsse on oluline;

| b) | tuleb e-riigihangete kasutamist kuni kohaliku haldustasandini välja pidada oluliseks poliitikavahendiks, sest e-riigihanked






  — | vähendavad ettevõtete ja avaliku halduse kulusid; |
| --- | --- | --- |

b)

tuleb e-riigihangete kasutamist kuni kohaliku haldustasandini välja pidada oluliseks poliitikavahendiks, sest e-riigihanked

—

vähendavad ettevõtete ja avaliku halduse kulusid;

| — | tagavad sujuva hankemenetluse, eriti kui valitakse sellised e-riigihanke vahendid nagu e-oksjonid ja dünaamilised hanked, mis aitavad kiirendada otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

—

tagavad sujuva hankemenetluse, eriti kui valitakse sellised e-riigihanke vahendid nagu e-oksjonid ja dünaamilised hanked, mis aitavad kiirendada otsustusprotsessi;

| — | parandavad läbipaistvust ning vähendavad hangete tegelikku ja tajutavat kuritarvitamist; |
| --- | --- |

—

parandavad läbipaistvust ning vähendavad hangete tegelikku ja tajutavat kuritarvitamist;

| — | on arenenud infoühiskonna saavutamise vahendiks. |
| --- | --- |

—

on arenenud infoühiskonna saavutamise vahendiks.

| 1.3 | Komitee on seisukohal, et e-riigihangete raamistiku läbivaatamist ei saa teostada ilma riigihanke õiguslikku raamistikku läbi vaatamata. E-riigihanked on kanaliks, mis aitavad riigihankepoliitikat tõhusamalt, tulemuslikumalt ja ökonoomsemalt rakendada. Komitee tõdeb, et tähtis on ühtekuuluvuse olemasolu ja ühtse käsitluse omaksvõtt. |
| --- | --- |

1.3

Komitee on seisukohal, et e-riigihangete raamistiku läbivaatamist ei saa teostada ilma riigihanke õiguslikku raamistikku läbi vaatamata. E-riigihanked on kanaliks, mis aitavad riigihankepoliitikat tõhusamalt, tulemuslikumalt ja ökonoomsemalt rakendada. Komitee tõdeb, et tähtis on ühtekuuluvuse olemasolu ja ühtse käsitluse omaksvõtt.

| 1.4 | Komitee tõdeb, et e-riigihangete rakendamine liikmesriikides ei vasta 2004. aasta tegevuskavas esitatud ootustele. Sellegipoolest nendib komitee, et leidub näiteid parimatest tavadest. Üheks näiteks on terviklik lähenemine e-riigihangete rakendamisele, mille on võtnud omaks Portugal ja mis väärib soovitamist. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tõdeb, et e-riigihangete rakendamine liikmesriikides ei vasta 2004. aasta tegevuskavas esitatud ootustele. Sellegipoolest nendib komitee, et leidub näiteid parimatest tavadest. Üheks näiteks on terviklik lähenemine e-riigihangete rakendamisele, mille on võtnud omaks Portugal ja mis väärib soovitamist.

| 1.5 | Komitee tõdeb, et laiahaardeline käsitlus, mille alusel iga liikmesriik võttis vastu oma ajakava e-riigihangete rakendamise kohta, ei andnud soovitud tulemusi, vaid viis edasise distantseerumiseni soovitud eesmärgist ehk ühtsest kokkulepitud süsteemist. Komitee arvates on praegu ülimalt tähtis, et komisjon võtaks siseturu ja teenuste peadirektoraadi kaudu üheskoos infoühiskonna ja meedia peadirektoraadiga endale tugeva ja tõhusa juhirolli (nagu toimiti e-Euroopa tegevuskava puhul), et saavutada integreeritud, koostalitusvõimeline ning ettevõtete ja tehnoloogia seisukohalt standardne e-riigihangete raamistik kõigis liikmesriikides. See tagaks, et tegelikult võetaksegi meetmeid selleks, et toetada heakskiidu saavutanud ühtse lähenemisviisi rakendamist kokkulepitud aja jooksul, samas avaldamata mõju liikmesriikide meetmetele, mis võiks seada suuremasse ohtu soovitud eesmärgi saavutamise. Siiski märgib komitee, et on vaja kujundada sobiv ja asjakohane e-riigihankeraamistik konkreetsete sektorite jaoks, eelkõige sotsiaalmajanduse ja sotsiaalhoolekande teenuste valdkonnas. Sageli on just neis sektoreis teenuste osutamiseks korraldatud hanked keerukad ja nõuavad unikaalset eriväärtust, milleks peab ruumi jätkuma ka e-riigihankemenetluses. |
| --- | --- |

1.5

Komitee tõdeb, et laiahaardeline käsitlus, mille alusel iga liikmesriik võttis vastu oma ajakava e-riigihangete rakendamise kohta, ei andnud soovitud tulemusi, vaid viis edasise distantseerumiseni soovitud eesmärgist ehk ühtsest kokkulepitud süsteemist. Komitee arvates on praegu ülimalt tähtis, et komisjon võtaks siseturu ja teenuste peadirektoraadi kaudu üheskoos infoühiskonna ja meedia peadirektoraadiga endale tugeva ja tõhusa juhirolli (nagu toimiti e-Euroopa tegevuskava puhul), et saavutada integreeritud, koostalitusvõimeline ning ettevõtete ja tehnoloogia seisukohalt standardne e-riigihangete raamistik kõigis liikmesriikides. See tagaks, et tegelikult võetaksegi meetmeid selleks, et toetada heakskiidu saavutanud ühtse lähenemisviisi rakendamist kokkulepitud aja jooksul, samas avaldamata mõju liikmesriikide meetmetele, mis võiks seada suuremasse ohtu soovitud eesmärgi saavutamise. Siiski märgib komitee, et on vaja kujundada sobiv ja asjakohane e-riigihankeraamistik konkreetsete sektorite jaoks, eelkõige sotsiaalmajanduse ja sotsiaalhoolekande teenuste valdkonnas. Sageli on just neis sektoreis teenuste osutamiseks korraldatud hanked keerukad ja nõuavad unikaalset eriväärtust, milleks peab ruumi jätkuma ka e-riigihankemenetluses.

| 1.6 | Komitee soovitab rakendamise järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu, et anda ülevaade liikmesriikides e-riigihanke kasutuselevõtuga seotud edusammudest, takistustest, parandusmeetmetest jne. |
| --- | --- |

1.6

Komitee soovitab rakendamise järelevalvemehhanismi kasutuselevõttu, et anda ülevaade liikmesriikides e-riigihanke kasutuselevõtuga seotud edusammudest, takistustest, parandusmeetmetest jne.

| 1.7 | Komitee lisab, et komisjon peaks e-riigihangete rakendamise juhtimisel innustama liikmesriike uuenduslikke lahendusi otsima, et aidata toime tulla äritegevuse ja keeleküsimustega. |
| --- | --- |

1.7

Komitee lisab, et komisjon peaks e-riigihangete rakendamise juhtimisel innustama liikmesriike uuenduslikke lahendusi otsima, et aidata toime tulla äritegevuse ja keeleküsimustega.

| 1.8 | Komisjon peaks samaaegselt juhirolli võtmisega tegutsema eeskujuna, võttes e-hanked kasutusele oma allasutustes. |
| --- | --- |

1.8

Komisjon peaks samaaegselt juhirolli võtmisega tegutsema eeskujuna, võttes e-hanked kasutusele oma allasutustes.

| 1.9 | Komitee rõhutab e-riigihangete tähtsust üleeuroopalise kaubanduse kannustamisele siseturul nii suurte kui ka väikeste ja keskmise suurusega ning mikroettevõtete jaoks ning toonitab, et äritoimingud ja tehnoloogia peaksid kaubandust siseturul ergutama, selle asemel et toimida kaubandustõketena. |
| --- | --- |

1.9

Komitee rõhutab e-riigihangete tähtsust üleeuroopalise kaubanduse kannustamisele siseturul nii suurte kui ka väikeste ja keskmise suurusega ning mikroettevõtete jaoks ning toonitab, et äritoimingud ja tehnoloogia peaksid kaubandust siseturul ergutama, selle asemel et toimida kaubandustõketena.

| 1.10 | Komitee rõhutab, et VKEd ja mikroettevõtted moodustavad Euroopa majanduse selgroo. On väga tähtis, et avalike hangete ja e-riigihangete raamistiku läbivaatamise tulemusena oleksid VKEd ja mikroettevõtted paremini suutelised konkureerima e-riigihangete vallas. Komitee soovitab, et






  — | kõik riigihanke pakkumiskutsed liikmesriikides – nii piirmäära ületavad kui ka sellest allapoole jäävad – avaldatakse riikliku hankija portaalis; |
| --- | --- | --- |

1.10

Komitee rõhutab, et VKEd ja mikroettevõtted moodustavad Euroopa majanduse selgroo. On väga tähtis, et avalike hangete ja e-riigihangete raamistiku läbivaatamise tulemusena oleksid VKEd ja mikroettevõtted paremini suutelised konkureerima e-riigihangete vallas. Komitee soovitab, et

—

kõik riigihanke pakkumiskutsed liikmesriikides – nii piirmäära ületavad kui ka sellest allapoole jäävad – avaldatakse riikliku hankija portaalis;

| — | VKEsid abistatakse kas otseste suutlikkuse suurendamise algatuste kaudu, luues riiklike või piirkondlike hankijate juurde e-riigihangete tugikeskused, või riiklikult või ELi kaudu rahastavate VKEsid esindavate organite kaudu, et tagada e-riigihangete omaksvõtt ja kasutamine VKEde ja mikroettevõtete hulgas. |
| --- | --- |

—

VKEsid abistatakse kas otseste suutlikkuse suurendamise algatuste kaudu, luues riiklike või piirkondlike hankijate juurde e-riigihangete tugikeskused, või riiklikult või ELi kaudu rahastavate VKEsid esindavate organite kaudu, et tagada e-riigihangete omaksvõtt ja kasutamine VKEde ja mikroettevõtete hulgas.

| 1.11 | Komitee soovitab koostalitusvõimelist ning avatud standarditel ja avatud lähtekoodiga tarkvaral rajanevat e-riigihangete arhitektuuri. |
| --- | --- |

1.11

Komitee soovitab koostalitusvõimelist ning avatud standarditel ja avatud lähtekoodiga tarkvaral rajanevat e-riigihangete arhitektuuri.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | 18. oktoobril 2010 avaldas Euroopa Komisjon rohelise raamatu e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis (1). Rohelist raamatut täiendas komisjoni talituste töödokument, mis käsitles hinnangut e-riigihangete 2004. aasta tegevuskava kohta (2). |
| --- | --- |

2.1

18. oktoobril 2010 avaldas Euroopa Komisjon rohelise raamatu e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis (1). Rohelist raamatut täiendas komisjoni talituste töödokument, mis käsitles hinnangut e-riigihangete 2004. aasta tegevuskava kohta (2).

| 2.2 | Roheline raamat kujutab endast esimest sammu e-riigihangete ühendatud infrastruktuuri loomise suunas komisjoni digitaalse tegevuskava raames. Selles vaadeldakse e-riigihangete rakendamist ilmestavaid kordaminekuid ja probleeme liikmesriikides. Tõstatatakse poliitilisi küsimusi seoses ühenduse meetmete kujundamisega, selleks et toetada riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi e-riigihangete kasutuselevõtmisel. |
| --- | --- |

2.2

Roheline raamat kujutab endast esimest sammu e-riigihangete ühendatud infrastruktuuri loomise suunas komisjoni digitaalse tegevuskava raames. Selles vaadeldakse e-riigihangete rakendamist ilmestavaid kordaminekuid ja probleeme liikmesriikides. Tõstatatakse poliitilisi küsimusi seoses ühenduse meetmete kujundamisega, selleks et toetada riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke haldusasutusi e-riigihangete kasutuselevõtmisel.

| 2.3 | 2005. aastal seadsid ELi ministrid sihiks, et 2010. aastaks toimuks vähemalt 50 % riigihankemenetlustest elektrooniliselt. Komisjoni hinnangul eraldatakse liikmesriikide hanke-eelarvetest siiski vähem kui 5 % e-riigihankemenetluste kaudu. |
| --- | --- |

2.3

2005. aastal seadsid ELi ministrid sihiks, et 2010. aastaks toimuks vähemalt 50 % riigihankemenetlustest elektrooniliselt. Komisjoni hinnangul eraldatakse liikmesriikide hanke-eelarvetest siiski vähem kui 5 % e-riigihankemenetluste kaudu.

| 2.4 | Pärast e-riigihankeid käsitleva rohelise raamatu avaldamist anti 27. jaanuaril välja roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta: Euroopa hanketuru tõhustamine (3). Komitee on võtnud peatähelepanu alla selle, aga ka e-arvete küsimuse ning võtab kokkuvõttes vastu kolme omavahel seotud arvamuse pakke. |
| --- | --- |

2.4

Pärast e-riigihankeid käsitleva rohelise raamatu avaldamist anti 27. jaanuaril välja roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta: Euroopa hanketuru tõhustamine (3). Komitee on võtnud peatähelepanu alla selle, aga ka e-arvete küsimuse ning võtab kokkuvõttes vastu kolme omavahel seotud arvamuse pakke.

3.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastus rohelises raamatus tõstatatud poliitilistele küsimustele

Alljärgnevalt on toodud komitee vastused rohelises raamatus tõstatatud poliitilistele küsimustele.

| 3.1 | 1. küsimus. Komitee reastab rohelises raamatus toodud probleemid järgnevalt.






  3.1.1 | Riigihanked on mõnikord probleemsed, tuues kaasa korruptsiooni ja kuritarvitamise süüdistusi. Kuna e-riigihangete näol on tegu uue menetlusega, võib osadel haldusasutustel tekkida nende osas kõhklusi. Poliitilise tahte puudumine võib olla üks põhjus, kuid on ka teisi tegureid, nt e-teenuste kasutamise tase eri liikmesriikides. Tõenäoliselt võib olukorra taga olla ka osades sektorites esinevad raskused e-riigihangete rakendamisel. |
| --- | --- | --- |

3.1

1. küsimus. Komitee reastab rohelises raamatus toodud probleemid järgnevalt.

3.1.1

Riigihanked on mõnikord probleemsed, tuues kaasa korruptsiooni ja kuritarvitamise süüdistusi. Kuna e-riigihangete näol on tegu uue menetlusega, võib osadel haldusasutustel tekkida nende osas kõhklusi. Poliitilise tahte puudumine võib olla üks põhjus, kuid on ka teisi tegureid, nt e-teenuste kasutamise tase eri liikmesriikides. Tõenäoliselt võib olukorra taga olla ka osades sektorites esinevad raskused e-riigihangete rakendamisel.

| 3.1.2 | E-riigihangete rakendamisel täheldas komitee, et mõnikord seadsid hankijad neile karmimaid tehnilisi nõudmisi kui tavapärastele menetlustele.
  Näiteks nõutakse mõnikord e-riigihangete portaalides täiustatud elektroonilist allkirja – allkirja, mida toetab elektrooniline sertifikaat –, hanketeadetele juurdepääsuks, hankedokumentide allalaadimiseks jne. |
| --- | --- |

3.1.2

E-riigihangete rakendamisel täheldas komitee, et mõnikord seadsid hankijad neile karmimaid tehnilisi nõudmisi kui tavapärastele menetlustele.

Näiteks nõutakse mõnikord e-riigihangete portaalides täiustatud elektroonilist allkirja – allkirja, mida toetab elektrooniline sertifikaat –, hanketeadetele juurdepääsuks, hankedokumentide allalaadimiseks jne.

| 3.1.3 | Kasutuselolev lähenemisviis võimaldab liikmesriikidel luua oma erinäolised e-riigihangete IKT-platvormid.
  Asutuse tasandi, rääkimata liikmesriigi tasandi koostalitusvõimet on võimalik saavutada, kui on kehtestatud standardid ja neist peetakse kinni. Seda aga ei juhtunud ja iga liikmesriik võttis kasutusele oma autentimissüsteemi.
  Olukorda iseloomustab killustatud käsitlus liikmesriikide lõikes. See muudab raskeks riiklike elektrooniliste lahenduste tunnustamise teistes liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid juhinduma komisjoni koostalituse töörühma välja antud suunistest ja standarditest. |
| --- | --- |

3.1.3

Kasutuselolev lähenemisviis võimaldab liikmesriikidel luua oma erinäolised e-riigihangete IKT-platvormid.

Asutuse tasandi, rääkimata liikmesriigi tasandi koostalitusvõimet on võimalik saavutada, kui on kehtestatud standardid ja neist peetakse kinni. Seda aga ei juhtunud ja iga liikmesriik võttis kasutusele oma autentimissüsteemi.

Olukorda iseloomustab killustatud käsitlus liikmesriikide lõikes. See muudab raskeks riiklike elektrooniliste lahenduste tunnustamise teistes liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid juhinduma komisjoni koostalituse töörühma välja antud suunistest ja standarditest.

| 3.1.4 | Üleeuroopaline riigihangete võrgustik nõuab standarditud lähenemisviisi IKT-arhitektuuri tasandil (4) ja äritegevustasandil
   (5).
  Liikmesriikides rakendatakse tavapärases riigihankeraamistikus erinevaid äritoiminguid. Äritoiminguid tuleb standardida. |
| --- | --- |

3.1.4

Üleeuroopaline riigihangete võrgustik nõuab standarditud lähenemisviisi IKT-arhitektuuri tasandil (4) ja äritegevustasandil
   (5).

Liikmesriikides rakendatakse tavapärases riigihankeraamistikus erinevaid äritoiminguid. Äritoiminguid tuleb standardida.

| 3.1.5 | Tagantjärele tarkusena tõdeb komitee, et siseturu ja teenuste peadirektoraadi ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi leplikkus e-riigihangetele eri kiirusel ülemineku suhtes põhjustas liikmesriikides kohalikul ja piirkondlikul tasandil arvukalt erinevaid käsitlusi.
  Kui e-riigihangete rakendamine riiklikul ja piiriülesel tasandil peaks saama strateegiliseks eesmärgiks, soovitab komitee komisjonil omistada rakendamisele suurem tähtsus ja toetada seda tugevama ja tõhusama järelevalvemehhanismiga, mis rajaneb ennetuslikel ja parandusmeetmetel, sarnaselt teiste e-valitsemise poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

3.1.5

Tagantjärele tarkusena tõdeb komitee, et siseturu ja teenuste peadirektoraadi ning infoühiskonna ja meedia peadirektoraadi leplikkus e-riigihangetele eri kiirusel ülemineku suhtes põhjustas liikmesriikides kohalikul ja piirkondlikul tasandil arvukalt erinevaid käsitlusi.

Kui e-riigihangete rakendamine riiklikul ja piiriülesel tasandil peaks saama strateegiliseks eesmärgiks, soovitab komitee komisjonil omistada rakendamisele suurem tähtsus ja toetada seda tugevama ja tõhusama järelevalvemehhanismiga, mis rajaneb ennetuslikel ja parandusmeetmetel, sarnaselt teiste e-valitsemise poliitikavaldkondadega.

| 3.2 | 2. küsimus. Komitee tunnistab järgmiste probleemide olemasolu.






  3.2.1 | Poliitiline ja haldusjuhtimine e-riigihangete rakendamisel. Ehkki seda käsitleti eespool, on komitee silmis tegu spetsiifilise küsimusega.
  Võrdlev hindamine, mida EL teostas e-valitsusele ülemineku valmisoleku kohta, näitas, et enamik liikmesriike rakendasid tugevat juhtimist, et olla e-valitsuse teenuste osas eesrindlik. Peamiselt keskendutakse nn valitsuselt kodanikule suunatud riiklikele teenustele ja traditsioonilistele nn valitsuselt ettevõtetele suunatud riiklikele teenustele.
  E-riigihangete (mille puhul on tegu „valitsuselt ettevõtetele” teenusega) suhteline kasutuselevõtt kogu ELis on 5 % ning see osutab uuendusliku „valitsuselt ettevõtetele” tegevuse puudumisele – v.a näiteks Portugalis –, ehkki on dokumentaalselt tõendatud, et selle kanali rakendamine aitab kulusid säästa, parandab läbipaistvust jne. Näiteks võrreldi ühes Portugali uuringus 50 Portugali riigihaigla ehituslepingute sõlmimiseks esitatud parimaid pakkumusi 2009. aastal ja 2010. aastal, kui kasutati e-riigihankeid. Tõdeti, et 2010. aastal saavutati tänu e-riigihangete loodud suuremale konkurentsile kulude kokkuhoid 18 %. Rohelises raamatus tuuakse esile näited 10–45 protsendilise kulude kokkuhoiu kohta miljardite eurodeni ulatuvates projektides. Kokku hoiti sadu miljoneid, mida saaks kasutada lisateenuste osutamiseks ühiskonnale (6).
  Komitee lisab, et sellises strateegilises algatuses oleks komisjon pidanud edendama e-riigihankeid, kehtestades e-riigihanke tegevuskava elluviimisel e-riigihanke platvormi kõigis komisjoni direktoraatides ja talitustes. |
| --- | --- | --- |

3.2

2. küsimus. Komitee tunnistab järgmiste probleemide olemasolu.

3.2.1

Poliitiline ja haldusjuhtimine e-riigihangete rakendamisel. Ehkki seda käsitleti eespool, on komitee silmis tegu spetsiifilise küsimusega.

Võrdlev hindamine, mida EL teostas e-valitsusele ülemineku valmisoleku kohta, näitas, et enamik liikmesriike rakendasid tugevat juhtimist, et olla e-valitsuse teenuste osas eesrindlik. Peamiselt keskendutakse nn valitsuselt kodanikule suunatud riiklikele teenustele ja traditsioonilistele nn valitsuselt ettevõtetele suunatud riiklikele teenustele.

E-riigihangete (mille puhul on tegu „valitsuselt ettevõtetele” teenusega) suhteline kasutuselevõtt kogu ELis on 5 % ning see osutab uuendusliku „valitsuselt ettevõtetele” tegevuse puudumisele – v.a näiteks Portugalis –, ehkki on dokumentaalselt tõendatud, et selle kanali rakendamine aitab kulusid säästa, parandab läbipaistvust jne. Näiteks võrreldi ühes Portugali uuringus 50 Portugali riigihaigla ehituslepingute sõlmimiseks esitatud parimaid pakkumusi 2009. aastal ja 2010. aastal, kui kasutati e-riigihankeid. Tõdeti, et 2010. aastal saavutati tänu e-riigihangete loodud suuremale konkurentsile kulude kokkuhoid 18 %. Rohelises raamatus tuuakse esile näited 10–45 protsendilise kulude kokkuhoiu kohta miljardite eurodeni ulatuvates projektides. Kokku hoiti sadu miljoneid, mida saaks kasutada lisateenuste osutamiseks ühiskonnale (6).

Komitee lisab, et sellises strateegilises algatuses oleks komisjon pidanud edendama e-riigihankeid, kehtestades e-riigihanke tegevuskava elluviimisel e-riigihanke platvormi kõigis komisjoni direktoraatides ja talitustes.

| 3.2.2 | Koostalitusvõimelise tehnilise keskkonna poole. Seda küsimust käsitletakse punktis 3.1.
  Otsust autentimissüsteemide standardimise kohta sobival turvalisuse tasandil ei saa praegu langetada lahus riiklike ja/või ametite tasandi autentimissüsteemidele tehtud investeeringutest liikmesriikides.
  Liikmesriigid on juba investeerinud osaliselt või täielikult (näiteks Portugalis) elektroonilistesse riigihankesüsteemidesse, mida saab siduda riikliku või hankija autentimissüsteemiga.
  Sellises olukorras soovitab komitee, et iga katse liikmesriikide sujuvaks üleviimiseks standarditud ELi-sisesele autentimissüsteemile peaks tuginema põhimõttel, et valitud süsteem peaks peegeldama riskitaset, mida tuleb arvestada e-riigihangete väärtusahela lõikes. |
| --- | --- |

3.2.2

Koostalitusvõimelise tehnilise keskkonna poole. Seda küsimust käsitletakse punktis 3.1.

Otsust autentimissüsteemide standardimise kohta sobival turvalisuse tasandil ei saa praegu langetada lahus riiklike ja/või ametite tasandi autentimissüsteemidele tehtud investeeringutest liikmesriikides.

Liikmesriigid on juba investeerinud osaliselt või täielikult (näiteks Portugalis) elektroonilistesse riigihankesüsteemidesse, mida saab siduda riikliku või hankija autentimissüsteemiga.

Sellises olukorras soovitab komitee, et iga katse liikmesriikide sujuvaks üleviimiseks standarditud ELi-sisesele autentimissüsteemile peaks tuginema põhimõttel, et valitud süsteem peaks peegeldama riskitaset, mida tuleb arvestada e-riigihangete väärtusahela lõikes.

| 3.3 | 3. küsimus.
  Komitee on nõus, et riiklikke haldusasutusi ja hankijaid tuleb innustada e-riigihankeraamistikku kasutusele võtma. Komitee rõhutab taas, et komisjoni omaksvõetud eri kiirusel ülemineku strateegiat ei peaks enam peale sundima. Komitee on arvamusel, et pärast 2005. aastat saadud kogemused ja tõhusa järelevalvemehhanismi puudumisest tingitud halvad tulemused peaksid mõjutama komisjoni võtma liikmesriikidega sarnase seisukoha, nõustudes kokkulepitud e-riigihanke strateegiatega. Komitee soovib siiski rõhutada, et liikmesriigid peaksid kujundama asjakohased tasakaalustatud raamistikud konkreetsetes sektorites, täpsemalt sotsiaalmajanduse ja sotsiaalteenuste sektoris. Sageli on just neis sektoreis teenuste osutamiseks korraldatud hanked keerukad ja nõuavad unikaalset eriväärtust, milleks peab ruumi jätkuma ka e-riigihankemenetluses.
  Seoses ettevõtete motiveerimisega e-riigihankeid kasutusele võtma tõstatab komitee järgmised küsimused.






  a) | E-valitsuse teenuste, sh e-riigihangete kasutamine sõltub nende kasutajasõbralikkusest. Keerukate tehnoloogiate (nt avaliku võtme infrastruktuuri) tarbetu kasutamine tekitab organisatsioonides kasutamise osas vastuseisu. Üleeuroopalise e-riigihanke raamistik peab olema kujundatud nii, et välditakse ebavajalikku tehnoloogilist keerukust. |
| --- | --- | --- |

3.3

3. küsimus.

Komitee on nõus, et riiklikke haldusasutusi ja hankijaid tuleb innustada e-riigihankeraamistikku kasutusele võtma. Komitee rõhutab taas, et komisjoni omaksvõetud eri kiirusel ülemineku strateegiat ei peaks enam peale sundima. Komitee on arvamusel, et pärast 2005. aastat saadud kogemused ja tõhusa järelevalvemehhanismi puudumisest tingitud halvad tulemused peaksid mõjutama komisjoni võtma liikmesriikidega sarnase seisukoha, nõustudes kokkulepitud e-riigihanke strateegiatega. Komitee soovib siiski rõhutada, et liikmesriigid peaksid kujundama asjakohased tasakaalustatud raamistikud konkreetsetes sektorites, täpsemalt sotsiaalmajanduse ja sotsiaalteenuste sektoris. Sageli on just neis sektoreis teenuste osutamiseks korraldatud hanked keerukad ja nõuavad unikaalset eriväärtust, milleks peab ruumi jätkuma ka e-riigihankemenetluses.

Seoses ettevõtete motiveerimisega e-riigihankeid kasutusele võtma tõstatab komitee järgmised küsimused.

a)

E-valitsuse teenuste, sh e-riigihangete kasutamine sõltub nende kasutajasõbralikkusest. Keerukate tehnoloogiate (nt avaliku võtme infrastruktuuri) tarbetu kasutamine tekitab organisatsioonides kasutamise osas vastuseisu. Üleeuroopalise e-riigihanke raamistik peab olema kujundatud nii, et välditakse ebavajalikku tehnoloogilist keerukust.

| b) | VKEd moodustavad Euroopa majanduse selgroo. Komisjon ja liikmesriigid ei tohiks eeldada, et VKEde suutlikkus, ressursid ja juurdepääs tehnoloogiale on sama mis suurettevõtetel. |
| --- | --- |

b)

VKEd moodustavad Euroopa majanduse selgroo. Komisjon ja liikmesriigid ei tohiks eeldada, et VKEde suutlikkus, ressursid ja juurdepääs tehnoloogiale on sama mis suurettevõtetel.

Alapunktiga b) seoses soovitab komitee, et komisjon finantseeriks liikmesriikide algatusi, mille eesmärk on

| — | tagada juurdepääs tehnoloogiale, mida võiks pakkuda pädevate ettevõtluspoliitika eest vastutavate asutuste või VKEsid esindavate organite loodud tehnoloogiakeskuste kaudu; |
| --- | --- |

—

tagada juurdepääs tehnoloogiale, mida võiks pakkuda pädevate ettevõtluspoliitika eest vastutavate asutuste või VKEsid esindavate organite loodud tehnoloogiakeskuste kaudu;

| — | läbi viia VKEdele suunatud teadmiste ja suutlikkuse suurendamise algatusi, mida toetavad riiklike ja ELi algatuste abil VKEsid esindavate organite loodud nõuandvad talitused; |
| --- | --- |

—

läbi viia VKEdele suunatud teadmiste ja suutlikkuse suurendamise algatusi, mida toetavad riiklike ja ELi algatuste abil VKEsid esindavate organite loodud nõuandvad talitused;

| — | läbi viia koolitusi e-riigihangete kasutamise ja oskuste osas, tagades sh arvutialase koolituse loodavate e-riigihangete tugikeskuste kaudu. |
| --- | --- |

—

läbi viia koolitusi e-riigihangete kasutamise ja oskuste osas, tagades sh arvutialase koolituse loodavate e-riigihangete tugikeskuste kaudu.

| 3.4 | 4. küsimus.
  Hankijad on riigiasutused ja nad juhinduvad valitsuse poliitikast. Liikmesriigid peaksid oma asjaomaseid hankijaid e-riigihangete väljatöötamisel ja kasutusele võtmisel kohaselt juhendama. Liikmesriikides võib osutuda vajalikuks e-riigihangete rakendamise strateegiate suhestamine vastavate ettevõtluse ja riiklike IKT-strateegiatega, sätestades vahe-eesmärgid, mis tuleb teatud aja jooksul saavutada (7).
  Jääb küsimus, kas e-riigihanked peaksid olema riigihangetes osalemisel ainsaks kanaliks? Komitee arvates peaksid liikmesriigid võimaluse piires eelistama riigihangete puhul just e-riigihankeid, mis peaksid olema arukalt üles ehitatud, peegeldades konkreetsete majandussektorite konkreetseid vajadusi. Eriti oluline on see sotsiaalteenuste sektori puhul, mille hankeid iseloomustab erisugune keerukus. E-riigihanked peavad nende teenuste osas olema kujundatud lähtuvalt vajadusest, mida nad peavad rahuldama, samuti teenuste eripärast.
  Sellega seoses tuleb e-riigihangete kasutuselevõtu strateegiatele lisaks suurendada riigiasutuste ametnike suutlikkust ja ajakohastada nende oskusi ning teha VKEdele lihtsalt kättesaadavaks e-riigihangete tugikeskused. |
| --- | --- |

3.4

4. küsimus.

Hankijad on riigiasutused ja nad juhinduvad valitsuse poliitikast. Liikmesriigid peaksid oma asjaomaseid hankijaid e-riigihangete väljatöötamisel ja kasutusele võtmisel kohaselt juhendama. Liikmesriikides võib osutuda vajalikuks e-riigihangete rakendamise strateegiate suhestamine vastavate ettevõtluse ja riiklike IKT-strateegiatega, sätestades vahe-eesmärgid, mis tuleb teatud aja jooksul saavutada (7).

Jääb küsimus, kas e-riigihanked peaksid olema riigihangetes osalemisel ainsaks kanaliks? Komitee arvates peaksid liikmesriigid võimaluse piires eelistama riigihangete puhul just e-riigihankeid, mis peaksid olema arukalt üles ehitatud, peegeldades konkreetsete majandussektorite konkreetseid vajadusi. Eriti oluline on see sotsiaalteenuste sektori puhul, mille hankeid iseloomustab erisugune keerukus. E-riigihanked peavad nende teenuste osas olema kujundatud lähtuvalt vajadusest, mida nad peavad rahuldama, samuti teenuste eripärast.

Sellega seoses tuleb e-riigihangete kasutuselevõtu strateegiatele lisaks suurendada riigiasutuste ametnike suutlikkust ja ajakohastada nende oskusi ning teha VKEdele lihtsalt kättesaadavaks e-riigihangete tugikeskused.

| 3.5 | 5. küsimus.
  E-oksjonite korraldamine näitab, et osade hangete puhul on elektrooniline menetlus juba sätestatud direktiivides 2004/17 ja 2004/18, kui valitakse need vahendid.
  Komitee avaldab poolehoidu sellisele hankevahendile nagu e-oksjon. See nõuab juba iseenesest e-riigihanke raamistikku, kuid vaja on ka VKEde toetusraamistiku loomist, nagu käsitleti juba punktis 3.3, ning seda tuleks kasutada üksnes asjakohastel juhtudel.
  Suutlikkuse suurendamist vajaliku toetava raamistiku ülesehitamisel ei ole võimalik alahinnata, kuna see tagab võrdsed tingimused e-kaubanduses ühelt poolt VKEdele ja valitsusvälistele organisatsioonidele (VVO) ning teiselt poolt suurettevõtetele.
  Komitee rõhutab, milline oht kaasneb digitaalse lõhega, mis põhjustab ebaõiglast konkurentsi, kuna VKEde ja VVOde osalemine riigihangetes võib olla tehnoloogilise barjääri tõttu takistatud. |
| --- | --- |

3.5

5. küsimus.

E-oksjonite korraldamine näitab, et osade hangete puhul on elektrooniline menetlus juba sätestatud direktiivides 2004/17 ja 2004/18, kui valitakse need vahendid.

Komitee avaldab poolehoidu sellisele hankevahendile nagu e-oksjon. See nõuab juba iseenesest e-riigihanke raamistikku, kuid vaja on ka VKEde toetusraamistiku loomist, nagu käsitleti juba punktis 3.3, ning seda tuleks kasutada üksnes asjakohastel juhtudel.

Suutlikkuse suurendamist vajaliku toetava raamistiku ülesehitamisel ei ole võimalik alahinnata, kuna see tagab võrdsed tingimused e-kaubanduses ühelt poolt VKEdele ja valitsusvälistele organisatsioonidele (VVO) ning teiselt poolt suurettevõtetele.

Komitee rõhutab, milline oht kaasneb digitaalse lõhega, mis põhjustab ebaõiglast konkurentsi, kuna VKEde ja VVOde osalemine riigihangetes võib olla tehnoloogilise barjääri tõttu takistatud.

| 3.6 | 6. küsimus.
  Komitee leiab, et riigihanked peaksid esmajoones toimuma e-riigihangete näol ja tingimuseks peaks olema, et riigihanke struktuur peegeldab konkreetsele sektorile iseloomulikku eripära ja keerukaid vajadusi, nt B-teenuste riigihangete puhul.
  Võrdseid võimalusi on siiski võimalik tagada üksnes siis, kui VKEd ja VVOd suudavad „valitsuselt ettevõtetele” suunatud teenuste keskkonnas töötamisega toime tulla. Praegu ei pruugi see veel nii olla ning komisjoni ja liikmesriikide suutlikkuse suurendamise jõupingutused tuleb suunata sellesse valdkonda. |
| --- | --- |

3.6

6. küsimus.

Komitee leiab, et riigihanked peaksid esmajoones toimuma e-riigihangete näol ja tingimuseks peaks olema, et riigihanke struktuur peegeldab konkreetsele sektorile iseloomulikku eripära ja keerukaid vajadusi, nt B-teenuste riigihangete puhul.

Võrdseid võimalusi on siiski võimalik tagada üksnes siis, kui VKEd ja VVOd suudavad „valitsuselt ettevõtetele” suunatud teenuste keskkonnas töötamisega toime tulla. Praegu ei pruugi see veel nii olla ning komisjoni ja liikmesriikide suutlikkuse suurendamise jõupingutused tuleb suunata sellesse valdkonda.

| 3.7 | 7. küsimus.
  Ebavajalikud ja ebaproportsionaalsed tõkked piiriülesele osalemisele e-riigihangetes tulenevad peamiselt järgmistest asjaoludest:






  — | autentimissüsteem, |
| --- | --- | --- |

3.7

7. küsimus.

Ebavajalikud ja ebaproportsionaalsed tõkked piiriülesele osalemisele e-riigihangetes tulenevad peamiselt järgmistest asjaoludest:

—

autentimissüsteem,

| — | äritoimingud, |
| --- | --- |

—

äritoimingud,

| — | keel, |
| --- | --- |

—

keel,

| — | soov kohalik turg konkurentsile avada. |
| --- | --- |

—

soov kohalik turg konkurentsile avada.

Komitee teeb komisjonile ettepaneku kavandada ja vastu võtta ühiselt kokkulepitud tegevuskava koos rakendamise järelevalvesüsteemiga, et aidata need tõkked ületada.

| 3.8 | 8. küsimus.
  Kui e-riigihankeraamistikus varjatakse nähtavat teavet piirmäärast allapoole jäävate pakkumiskutsete kohta, piirdub e-riigihangete siseturul piiriülene osavõtt tõenäoliselt peamiselt suurettevõtetega.
  Tähtis on rõhutada, et piirmäärast allapoole jäävate riigihankevõimaluste nähtavus kogu ühtse turu ulatuses on VKEde ja mikroettevõtete jaoks oluline, kuna tihti vastavad nende pakkumiskutsete tingimused just selliste ettevõtete oskustele, organisatsioonilisele ja finantssuutlikkusele. VKEde ja mikroettevõtete osalemine piiriüleses kaubanduses piirmäärast allapoole jäävate e-riigihangete raames tugevdab seega ühtset turgu.
  Arvestades, et e-riigihankeraamistik koosneb mitmest etapist alates e-teadetest kuni e-arveteni, teeb komitee ettepaneku, et ELi e-riigihankepoliitika peaks sätestama, et kõik riigihanke pakkumiskutsed – nii piirmäära ületavad kui ka sellest allapoole jäävad – tuleb nähtavalt edastada nii ühtset turgu hõlmava portaali kui ka riikliku keskportaali kaudu, mida toetatakse e-teadete teenusega. |
| --- | --- |

3.8

8. küsimus.

Kui e-riigihankeraamistikus varjatakse nähtavat teavet piirmäärast allapoole jäävate pakkumiskutsete kohta, piirdub e-riigihangete siseturul piiriülene osavõtt tõenäoliselt peamiselt suurettevõtetega.

Tähtis on rõhutada, et piirmäärast allapoole jäävate riigihankevõimaluste nähtavus kogu ühtse turu ulatuses on VKEde ja mikroettevõtete jaoks oluline, kuna tihti vastavad nende pakkumiskutsete tingimused just selliste ettevõtete oskustele, organisatsioonilisele ja finantssuutlikkusele. VKEde ja mikroettevõtete osalemine piiriüleses kaubanduses piirmäärast allapoole jäävate e-riigihangete raames tugevdab seega ühtset turgu.

Arvestades, et e-riigihankeraamistik koosneb mitmest etapist alates e-teadetest kuni e-arveteni, teeb komitee ettepaneku, et ELi e-riigihankepoliitika peaks sätestama, et kõik riigihanke pakkumiskutsed – nii piirmäära ületavad kui ka sellest allapoole jäävad – tuleb nähtavalt edastada nii ühtset turgu hõlmava portaali kui ka riikliku keskportaali kaudu, mida toetatakse e-teadete teenusega.

| 3.9 | 9. küsimus.
  Komitee arvates on e-riigihangete õiguslik raamistik piisav. Ebaõnnestumised tulenevad rakendamistahte puudumisest. |
| --- | --- |

3.9

9. küsimus.

Komitee arvates on e-riigihangete õiguslik raamistik piisav. Ebaõnnestumised tulenevad rakendamistahte puudumisest.

| 3.10 | 10. küsimus.
  Liigagi tihti tulenevad lahendused pigem tehnilisest struktuurist kui äritoimingutest. Rakendatav turvalisuse aste peaks peegeldama eeldatavat ohutaset ning investeeringud kasutatavasse turvaraamistikku peaksid olema tasakaalus nimetatud ohuga.
  E-riigihangete autentimissüsteemide kujundamise aluseks olev turvalisus rajaneb täiustatud elektroonilisel allkirjal. Täiustatud elektrooniline allkiri on aga kulukas, seda nii seadistamise, digitaalse sertifikaadi kulude jne osas.
  Tekib küsimus, kas e-riigihanked peaksid de facto olema seotud täiustatud elektroonilise allkirja autentimissüsteemiga?
  Komitee arvates peaksid komisjonis ja liikmesriikides leidma aset laiemad arutelud e-riigihangete ohtude üle, enne kui langetatakse otsus e-riigihangete autentimissüsteemi sidumise kohta täiustatud elektroonilise allkirjaga.
  Asjakohane on siinjuures märkida, et deebet- ja krediitkaardil (mille kadumine või vargus põhjustab kaardi omanikule finantsohtu) on neljanumbriline PIN-kood. Komitee esitab järgmised küsimused.






  — | Kas täiustatud elektrooniline allkiri on vajalik kõigi e-riigihanke väärtusahela kõigis etappides? Kas selline turvalisuse aste on vajalik portaali sisenemiseks, pakkumiste kohta käiva teabe vaatamiseks ning e- või m-teenuste võimaldamiseks, nt teavitamine jne? |
| --- | --- | --- |

3.10

10. küsimus.

Liigagi tihti tulenevad lahendused pigem tehnilisest struktuurist kui äritoimingutest. Rakendatav turvalisuse aste peaks peegeldama eeldatavat ohutaset ning investeeringud kasutatavasse turvaraamistikku peaksid olema tasakaalus nimetatud ohuga.

E-riigihangete autentimissüsteemide kujundamise aluseks olev turvalisus rajaneb täiustatud elektroonilisel allkirjal. Täiustatud elektrooniline allkiri on aga kulukas, seda nii seadistamise, digitaalse sertifikaadi kulude jne osas.

Tekib küsimus, kas e-riigihanked peaksid de facto olema seotud täiustatud elektroonilise allkirja autentimissüsteemiga?

Komitee arvates peaksid komisjonis ja liikmesriikides leidma aset laiemad arutelud e-riigihangete ohtude üle, enne kui langetatakse otsus e-riigihangete autentimissüsteemi sidumise kohta täiustatud elektroonilise allkirjaga.

Asjakohane on siinjuures märkida, et deebet- ja krediitkaardil (mille kadumine või vargus põhjustab kaardi omanikule finantsohtu) on neljanumbriline PIN-kood. Komitee esitab järgmised küsimused.

—

Kas täiustatud elektrooniline allkiri on vajalik kõigi e-riigihanke väärtusahela kõigis etappides? Kas selline turvalisuse aste on vajalik portaali sisenemiseks, pakkumiste kohta käiva teabe vaatamiseks ning e- või m-teenuste võimaldamiseks, nt teavitamine jne?

| — | Kui ei, kas siis ei peaks autentimissüsteem olema kahetasandiline: lihtregistreerimine neile väärtusahela menetlustele, mis on tavapäraste äritoimingute puhul avalikud, ning rangem autentimistase pakkumuse esitamisel või e-oksjonil osalemisel? |
| --- | --- |

—

Kui ei, kas siis ei peaks autentimissüsteem olema kahetasandiline: lihtregistreerimine neile väärtusahela menetlustele, mis on tavapäraste äritoimingute puhul avalikud, ning rangem autentimistase pakkumuse esitamisel või e-oksjonil osalemisel?

| — | Kui hakatakse kasutama kahetasandilist autentimissüsteemi, kas sel juhul võetakse rangema autentimistaseme puhul aluseks täiustatud elektrooniline allkiri või otsustatakse vähem keeruka, ent turvalise autentimissüsteemi kasuks? |
| --- | --- |

—

Kui hakatakse kasutama kahetasandilist autentimissüsteemi, kas sel juhul võetakse rangema autentimistaseme puhul aluseks täiustatud elektrooniline allkiri või otsustatakse vähem keeruka, ent turvalise autentimissüsteemi kasuks?

| — | Kas autentimissüsteem peaks rajanema turvalisel tähti ja numbreid sisaldaval paroolil, millele kaasneks tugev numbriline PIN-kood, või peaks eelnevale lisanduma ainuomane parool, mis kuvatakse lubakaardil, nii nagu see toimib e-pangale juurdepääsemisel? |
| --- | --- |

—

Kas autentimissüsteem peaks rajanema turvalisel tähti ja numbreid sisaldaval paroolil, millele kaasneks tugev numbriline PIN-kood, või peaks eelnevale lisanduma ainuomane parool, mis kuvatakse lubakaardil, nii nagu see toimib e-pangale juurdepääsemisel?

Komitee on seisukohal, et ehkki e-riigihangete puhul on vaja turvalist süsteemi, peab lahendus vastama ohule, kuid selle rakendamine peab olema samas võimalikult lihtne.

Juhul kui otsustatakse, et täiustatud heakskiidetud sertifikaadid on parim turvalahendus e-riigihangete puhul, teeb komitee ettepaneku, et sellealase töö aluseks võetaks üleeuroopaliste veebipõhiste riigihangete (Pan-European Public Procurement Online – PEPPOL) projekti kaudu loodav ettevõtte virtuaaltoimiku süsteem (8).

Komitee tunnistab, et olemasoleva direktiivi kohaselt peaks hankija tunnustama sertifikaatide ekvivalente. Tegelikkuses on ekvivalente sageli siiski väga raske leida ja mõnedes liikmesriikides on vaja läbida tüütuid menetlusi, näiteks esitada apostille’iga varustatud kinnitatud tõlge või aktsepteeritakse neis üksnes originaali. See on vaevaline ja kulukas mitte ainult ettevõtete vaid ka hankija jaoks.

| 3.11 | 11. küsimus.
  Keeltega seoses esineb tõsiseid takistusi. ELi-sisene e-riigihankeraamistik ei ole võimalik ilma võimaluseta edastada teavet kõigile 27 liikmesriigile suunatud hanke kohta. Teisalt oleksid riigihanked keerulised, kulukad ja võiksid takerduda, kui riiklik hankija tõlgiks hankedokumendid ELi ametlikesse keeltesse või kõigi 27 liikmesriigi keeltesse, et teha hange kättesaadavaks kõigi liikmesriikide ettevõtetele.
  Hankeid soovivate ettevõtete ja üksikisikute seisukohalt on vajalik, et nad teaksid, millised hanked on käimas, ja keeleoskus ei tohiks olla takistuseks sellealase teabe kättesaamisele. Seejärel oleks asjahuvilise ettevõtte – olgu ta suur, väike, keskmise suurusega või mikroettevõte – otsustada, kas otsida lisateavet asjaomaste tugikeskuste kaudu (millest on juttu käesolevas arvamuses) ning kas teha täiendavaid kulutusi, et saada üksikasjalikumat tõlget kui see, mis on kättesaadav väljapakutud tõlkevahendite abil.
  Võimalik lahendus oleks komisjoni loodav hangetele mõeldud veebipõhine tõlkevahend, mis on spetsiaalselt kujundatud hankedokumentides kasutatavale tehnilisele keelele, kus eritähelepanu pööratakse selliste tehniliste sõnade nagu „võib”, „kohustuslik” jne õigele tõlkele, jätmata ruumi väärtõlgendusteni viivatele nüanssidele.
  Siiski tohiks seda vahendit kasutada üksnes äärmiselt lihtsate hangete korral, mille puhul oleks selgus garanteeritud ja selle kasutamise tulemusel ei tohiks suureneda halduskoormus, vaid tõusma tõeline kasu nii hankijale kui ka pakkujale. |
| --- | --- |

3.11

11. küsimus.

Keeltega seoses esineb tõsiseid takistusi. ELi-sisene e-riigihankeraamistik ei ole võimalik ilma võimaluseta edastada teavet kõigile 27 liikmesriigile suunatud hanke kohta. Teisalt oleksid riigihanked keerulised, kulukad ja võiksid takerduda, kui riiklik hankija tõlgiks hankedokumendid ELi ametlikesse keeltesse või kõigi 27 liikmesriigi keeltesse, et teha hange kättesaadavaks kõigi liikmesriikide ettevõtetele.

Hankeid soovivate ettevõtete ja üksikisikute seisukohalt on vajalik, et nad teaksid, millised hanked on käimas, ja keeleoskus ei tohiks olla takistuseks sellealase teabe kättesaamisele. Seejärel oleks asjahuvilise ettevõtte – olgu ta suur, väike, keskmise suurusega või mikroettevõte – otsustada, kas otsida lisateavet asjaomaste tugikeskuste kaudu (millest on juttu käesolevas arvamuses) ning kas teha täiendavaid kulutusi, et saada üksikasjalikumat tõlget kui see, mis on kättesaadav väljapakutud tõlkevahendite abil.

Võimalik lahendus oleks komisjoni loodav hangetele mõeldud veebipõhine tõlkevahend, mis on spetsiaalselt kujundatud hankedokumentides kasutatavale tehnilisele keelele, kus eritähelepanu pööratakse selliste tehniliste sõnade nagu „võib”, „kohustuslik” jne õigele tõlkele, jätmata ruumi väärtõlgendusteni viivatele nüanssidele.

Siiski tohiks seda vahendit kasutada üksnes äärmiselt lihtsate hangete korral, mille puhul oleks selgus garanteeritud ja selle kasutamise tulemusel ei tohiks suureneda halduskoormus, vaid tõusma tõeline kasu nii hankijale kui ka pakkujale.

| 3.12 | 12. küsimus.
  Komitee soovitab komisjonil mõjutada liikmesriike, et nad töötaksid välja avatud standarditega e-riigihankeraamistiku.
  Komitee teeb komisjonile ettepaneku innustada liikmesriike kasutama avatud e-PRIORi rakendust, mille komisjon teeb kättesaadavaks tasuta avatud lähtekoodiga komponendina, et võimaldada integreerimist mis tahes kavandatava e-riigihanke lahendusega. |
| --- | --- |

3.12

12. küsimus.

Komitee soovitab komisjonil mõjutada liikmesriike, et nad töötaksid välja avatud standarditega e-riigihankeraamistiku.

Komitee teeb komisjonile ettepaneku innustada liikmesriike kasutama avatud e-PRIORi rakendust, mille komisjon teeb kättesaadavaks tasuta avatud lähtekoodiga komponendina, et võimaldada integreerimist mis tahes kavandatava e-riigihanke lahendusega.

| 3.13 | 13. küsimus.
  Komitee soovitab komisjonil soodustada ja suurendada avatud lähtekoodiga lahenduste pakkumist, integreerimaks neid olemasolevatesse või väljatöötamisel olevatesse e-riigihangete süsteemidesse. |
| --- | --- |

3.13

13. küsimus.

Komitee soovitab komisjonil soodustada ja suurendada avatud lähtekoodiga lahenduste pakkumist, integreerimaks neid olemasolevatesse või väljatöötamisel olevatesse e-riigihangete süsteemidesse.

| 3.14 | 14. küsimus.
  Komitee toetab komisjoni kavatsust jätkata mitmete rakenduste, nt e-PRIORi lahenduste väljaarendamist ja tegema need liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3.14

14. küsimus.

Komitee toetab komisjoni kavatsust jätkata mitmete rakenduste, nt e-PRIORi lahenduste väljaarendamist ja tegema need liikmesriikidele kättesaadavaks.

| 3.15 | 15. küsimus.
  Nagu öeldud, peavad komisjon ja liikmesriigid tegema sihikindlaid suutlikkuse suurendamise algatusi, mis toetavad VKEde valmisolekut „valitsuselt ettevõtetele” e-kaubanduseks. Keeleküsimus on VKEde jaoks palju raskemini ületatav, kui nad soovivad ELi-siseses e-riigihankes osaleda. |
| --- | --- |

3.15

15. küsimus.

Nagu öeldud, peavad komisjon ja liikmesriigid tegema sihikindlaid suutlikkuse suurendamise algatusi, mis toetavad VKEde valmisolekut „valitsuselt ettevõtetele” e-kaubanduseks. Keeleküsimus on VKEde jaoks palju raskemini ületatav, kui nad soovivad ELi-siseses e-riigihankes osaleda.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 571 lõplik.

1

(2)  SEK(2010) 1214 lõplik.

2

(3)  KOM(2011) 15 lõplik, „Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamine” Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 113.

3

Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamine

Euroopa Liidu Teataja

(4)  IKT-arhitektuur on mudel olemasoleva IKT (võrdlusalus) ja/või soovitud (siht)raamistiku süstemaatiliseks ja täielikuks määratlemiseks, et tõhususe, standardite, skaleeritavuse, koostalituse, sidususe, avatud keskkonna jne abil saavutada optimaalne funktsioneerimine.

4

(5)  Näiteks nõuavad mõned hankijad tüütuid menetlusi, nagu apostille’iga varustatud kinnitatud tõlke esitamine.

5

apostille

(6)  Konkreetsete näidetega tutvumiseks vt „Roheline raamat e-riigihangete laiema kasutuselevõtu kohta ELis”, SEK(2010) 1214, lk 5, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/e-procurement/green-paper_et.pdf.

6

(7)  ELi parimate tavade näiteid võib tuua Itaaliast, Portugalist, Taanist, Austriast ja Ühendkuningriigist.

7

(8)  http://www.peppol.eu/

8

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/105

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks” ”

KOM(2010) 712 lõplik

2011/C 318/17

Raportöör: Edgardo Maria IOZIA

Komisjon otsustas 2. detsembril 2010 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks” ”

KOM(2010) 712 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 119, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) avaldab komisjonile toetust ja tunnustust, nõustudes Euroopa digitaalsesse tegevuskavasse kuuluva teatise sisuga. Lisaks sellele, et majandussuhteid reguleerivate vahendite moderniseerimine ja tehnoloogiline innovatsioon kujutavad endast väga suurt kokkuhoidu, aitavad need levitada innovatsiooni ja saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke. |
| --- | --- |

1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) avaldab komisjonile toetust ja tunnustust, nõustudes Euroopa digitaalsesse tegevuskavasse kuuluva teatise sisuga. Lisaks sellele, et majandussuhteid reguleerivate vahendite moderniseerimine ja tehnoloogiline innovatsioon kujutavad endast väga suurt kokkuhoidu, aitavad need levitada innovatsiooni ja saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke.

| 1.2 | Digitaalse tegevuskava täitmine on säästva sotsiaal- ja majandusarengu tegurina põhiliseks siseturu elavnemise vallandajaks. |
| --- | --- |

1.2

Digitaalse tegevuskava täitmine on säästva sotsiaal- ja majandusarengu tegurina põhiliseks siseturu elavnemise vallandajaks.

| 1.3 | EMSK rõhutab nõuet võtta eriliselt arvesse eeliseid, mis võivad tuleneda elektrooniliste arvete (e-arvete) üldlevinud kasutuselevõtust. Need eelised peavad jagunema võrdselt kõikide ettevõtteliikide vahel, aga eriti VKEdele. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nende digitaalse kirjaoskuse arendamise, kulude kokkuhoiu nõuetele digitaalplatvormide ja juhtimistarkvara kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.3

EMSK rõhutab nõuet võtta eriliselt arvesse eeliseid, mis võivad tuleneda elektrooniliste arvete (e-arvete) üldlevinud kasutuselevõtust. Need eelised peavad jagunema võrdselt kõikide ettevõtteliikide vahel, aga eriti VKEdele. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nende digitaalse kirjaoskuse arendamise, kulude kokkuhoiu nõuetele digitaalplatvormide ja juhtimistarkvara kasutamiseks.

| 1.4 | EMSK palub komisjonil anda oma parim selleks, et muuta uute e-allkirja käsitlevate õigusaktide menetlemine võimalikult kiireks ning tõstatab küsimuse, kas ei oleks õige vastu võtta pigem õigusakt kui direktiiv, et vältida erinevat ja problemaatilist ülevõtmist, mille tõttu püsivad selle valdkonna õigusaktides erinevused.
  Käibemaksuga kaudse maksustamise süsteemi reformis juba võetakse raamatupidamisdokumentide ja arvete säilitamiseks arvesse elektrooniliste maksekviitungite võrdsustamist paberkandjal maksekviitungitega. Liikmesriikide maksuametid peaksid esimesel võimalusel ühtlustama oma õigusaktid selle ettenähtud korraga. |
| --- | --- |

1.4

EMSK palub komisjonil anda oma parim selleks, et muuta uute e-allkirja käsitlevate õigusaktide menetlemine võimalikult kiireks ning tõstatab küsimuse, kas ei oleks õige vastu võtta pigem õigusakt kui direktiiv, et vältida erinevat ja problemaatilist ülevõtmist, mille tõttu püsivad selle valdkonna õigusaktides erinevused.

Käibemaksuga kaudse maksustamise süsteemi reformis juba võetakse raamatupidamisdokumentide ja arvete säilitamiseks arvesse elektrooniliste maksekviitungite võrdsustamist paberkandjal maksekviitungitega. Liikmesriikide maksuametid peaksid esimesel võimalusel ühtlustama oma õigusaktid selle ettenähtud korraga.

| 1.5 | Konkreetselt VKEde suhtes soovitab EMSK kaitsta nende huve käibemaksu tasumise valdkonnas – käibemaksu tuleks võtta pigem e-arve tasumisel kui konkreetselt kuupäeval alates arve väljastamisest. Uues süsteemis tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse probleeme, mis võivad VKEdel tekkida likviidsuse juhtimisel. |
| --- | --- |

1.5

Konkreetselt VKEde suhtes soovitab EMSK kaitsta nende huve käibemaksu tasumise valdkonnas – käibemaksu tuleks võtta pigem e-arve tasumisel kui konkreetselt kuupäeval alates arve väljastamisest. Uues süsteemis tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse probleeme, mis võivad VKEdel tekkida likviidsuse juhtimisel.

| 1.6 | EMSK toetab e-arvete laialdast kasutusele võtmist, mis toimuks kiiresti, aga jääks valikuliseks korraks, ning kuigi ta hindab sellise süsteemi eesmärke, on ta seisukohal, et ei ole veel tingimusi selle süsteemi kohustuslikult kasutusele võtmiseks. |
| --- | --- |

1.6

EMSK toetab e-arvete laialdast kasutusele võtmist, mis toimuks kiiresti, aga jääks valikuliseks korraks, ning kuigi ta hindab sellise süsteemi eesmärke, on ta seisukohal, et ei ole veel tingimusi selle süsteemi kohustuslikult kasutusele võtmiseks.

| 1.7 | EMSK soovitab komisjonile, et kõiki seatud eesmärgi elluviimiseks vajalikke meetmeid võetaks ettevaatlikult ja hoolikalt, et mitte tekitada ettevõtjatele ja tarbijatele asjatuid ja koormavaid probleeme. |
| --- | --- |

1.7

EMSK soovitab komisjonile, et kõiki seatud eesmärgi elluviimiseks vajalikke meetmeid võetaks ettevaatlikult ja hoolikalt, et mitte tekitada ettevõtjatele ja tarbijatele asjatuid ja koormavaid probleeme.

| 1.8 | Kahe seaduslikult samaväärse korra – elektrooniliste ja paberkandjal arvete kooseksisteerimine peaks võimaldama kõikidel valida konkreetsetele nõuetele kõige sobivama mudeli. |
| --- | --- |

1.8

Kahe seaduslikult samaväärse korra – elektrooniliste ja paberkandjal arvete kooseksisteerimine peaks võimaldama kõikidel valida konkreetsetele nõuetele kõige sobivama mudeli.

| 1.9 | EMSK kutsub komisjoni üles võtma vastu elektroonilise arveldamise üldised standardid. Süsteemide standardimine ja koostalitlusvõime on e-arvete kasutuselevõtu ja edu põhitegurid, mis võimaldavad siseturu arengut ja ettevõtjate arvu suurenemist turul.
  Praegu seevastu on turg killustatud ning turusisest suhtlemist ei toimu, mis takistab tegelikult selle kasuliku vahendi arengut piiriüleselt. |
| --- | --- |

1.9

EMSK kutsub komisjoni üles võtma vastu elektroonilise arveldamise üldised standardid. Süsteemide standardimine ja koostalitlusvõime on e-arvete kasutuselevõtu ja edu põhitegurid, mis võimaldavad siseturu arengut ja ettevõtjate arvu suurenemist turul.

Praegu seevastu on turg killustatud ning turusisest suhtlemist ei toimu, mis takistab tegelikult selle kasuliku vahendi arengut piiriüleselt.

| 1.10 | Katseprojekti PEPPOL (üleeuroopalised veebipõhised riigihanked) tuleb rakendada üldiselt, ühendades alaliselt valdkonnad, kus e-arve on nüüdseks tegelikult kasutusel. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata VKEde vajadustele. |
| --- | --- |

1.10

Katseprojekti PEPPOL (üleeuroopalised veebipõhised riigihanked) tuleb rakendada üldiselt, ühendades alaliselt valdkonnad, kus e-arve on nüüdseks tegelikult kasutusel. Suuremat tähelepanu tuleks pöörata VKEde vajadustele.

| 1.11 | Teatises ei võeta e-arve saajate hulgas vaatluse alla tarbijaid, nende nõudmisi ja nende huve. E-arve saamiseks võivad ennast sobivaks pidada ainult need, kes on hästi kogenud infotehnoloogia kasutamises. |
| --- | --- |

1.11

Teatises ei võeta e-arve saajate hulgas vaatluse alla tarbijaid, nende nõudmisi ja nende huve. E-arve saamiseks võivad ennast sobivaks pidada ainult need, kes on hästi kogenud infotehnoloogia kasutamises.

| 1.12 | Selle vahendi leviku perspektiivi peaks määrama võimalus teha tervet virtuaalset tsüklit: elektroonilise kataloogi vaatamine, ostu valimine ja tellimine, kauba saatmine, arve väljastamine, maksmine koos kohaldatava käibemaksumäära automaatse väljaarvutamisega maksuametile võlgnetava summa maksmisega olenevalt kauba liigist ja ettevõtja tüübist. |
| --- | --- |

1.12

Selle vahendi leviku perspektiivi peaks määrama võimalus teha tervet virtuaalset tsüklit: elektroonilise kataloogi vaatamine, ostu valimine ja tellimine, kauba saatmine, arve väljastamine, maksmine koos kohaldatava käibemaksumäära automaatse väljaarvutamisega maksuametile võlgnetava summa maksmisega olenevalt kauba liigist ja ettevõtja tüübist.

| 1.13 | Nende protsesside kiirendamine säästab märkimisväärselt aega, suurendab maksete õigel ajal tegemist, vähendab valearveid. |
| --- | --- |

1.13

Nende protsesside kiirendamine säästab märkimisväärselt aega, suurendab maksete õigel ajal tegemist, vähendab valearveid.

| 1.14 | ELi rahastatavad projektid e-äri valdkonnas peaksid sisaldama kohustuslikku nõuet, et teatud protsenti kõikidest katseprojektidest peavad olema kaasatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. See võiks keskendada tähelepanu VKEde nõuetele selliste algatuste algetappidest alates ning eelkõige mõjutada VKEde jaoks innovaatiliste tehnoloogiate väljaarendamist (näiteks projekti PEPPOL jaoks). |
| --- | --- |

1.14

ELi rahastatavad projektid e-äri valdkonnas peaksid sisaldama kohustuslikku nõuet, et teatud protsenti kõikidest katseprojektidest peavad olema kaasatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. See võiks keskendada tähelepanu VKEde nõuetele selliste algatuste algetappidest alates ning eelkõige mõjutada VKEde jaoks innovaatiliste tehnoloogiate väljaarendamist (näiteks projekti PEPPOL jaoks).

| 1.15 | Euroopa Komisjon peaks rohkem rõhku asetama vajadusele, et riikide haldusasutused lähtuksid paberkandjal ja elektrooniliste arvete „võrdse kohtlemise” põhimõttest, kõrvaldades piiriülest kaubandust tõkestavad takistused. Nimelt kõrvaldades kohustuse kasutada konkreetseid tehnilisi lahendusi (sealhulgas e-allkirjad), mis ei ole vajalikud paberkandjal arvete jaoks, ja kõrvaldades mõnes liikmesriigis veel kehtiva kohustuse panna e-arvetele tempel maksukontrollide jaoks, et kontrollida, kas kõiki kehtivaid nõudeid on täidetud. |
| --- | --- |

1.15

Euroopa Komisjon peaks rohkem rõhku asetama vajadusele, et riikide haldusasutused lähtuksid paberkandjal ja elektrooniliste arvete „võrdse kohtlemise” põhimõttest, kõrvaldades piiriülest kaubandust tõkestavad takistused. Nimelt kõrvaldades kohustuse kasutada konkreetseid tehnilisi lahendusi (sealhulgas e-allkirjad), mis ei ole vajalikud paberkandjal arvete jaoks, ja kõrvaldades mõnes liikmesriigis veel kehtiva kohustuse panna e-arvetele tempel maksukontrollide jaoks, et kontrollida, kas kõiki kehtivaid nõudeid on täidetud.

| 1.16 | VKEde jaoks saaks soodustusi välja arendada eriprogrammide kaudu koostöös kohalike omavalitsustega. Tuleb kaaluda regionaalpoliitika peadirektoraadi kaasamist. |
| --- | --- |

1.16

VKEde jaoks saaks soodustusi välja arendada eriprogrammide kaudu koostöös kohalike omavalitsustega. Tuleb kaaluda regionaalpoliitika peadirektoraadi kaasamist.

| 1.17 | EMSK hindab positiivselt e-arvete teemalise Euroopa foorumi asutamist ja avaldab valmisolekut selle tegevuses osalemiseks. |
| --- | --- |

1.17

EMSK hindab positiivselt e-arvete teemalise Euroopa foorumi asutamist ja avaldab valmisolekut selle tegevuses osalemiseks.

2.   Sissejuhatus

| 2.1 | Arve on äriettevõtjate vahel ning äriettevõtjate ja lõpptarbijate vahel vahetatav põhidokument. Lisaks selle esmasele müüdava kauba või osutatavate teenuste eest müüjalt ostjale maksenõude esitamise funktsioonile täidab arve olulise raamatupidamisdokumendi ülesannet ning arvel on võimalikud õiguslikud tagajärjed mõlemale äripartnerile ja see kujutab endast ettevõtjate ja tarbijate vahelises suhtes tegelikult lepingut. Mõnes riigis on arve põhidokument tuludeklaratsioonide, maksutagastustaotluste ning impordi- ja ekspordideklaratsioonide täitmiseks. |
| --- | --- |

2.1

Arve on äriettevõtjate vahel ning äriettevõtjate ja lõpptarbijate vahel vahetatav põhidokument. Lisaks selle esmasele müüdava kauba või osutatavate teenuste eest müüjalt ostjale maksenõude esitamise funktsioonile täidab arve olulise raamatupidamisdokumendi ülesannet ning arvel on võimalikud õiguslikud tagajärjed mõlemale äripartnerile ja see kujutab endast ettevõtjate ja tarbijate vahelises suhtes tegelikult lepingut. Mõnes riigis on arve põhidokument tuludeklaratsioonide, maksutagastustaotluste ning impordi- ja ekspordideklaratsioonide täitmiseks.

| 2.2 | Selle pooled on ostja ja müüja. Mõnedel asjaoludel, nagu veoettevõtja või logistikateenuste ettevõtja puhul võivad kauba saatja ja kauba saaja olla kolmas isik. |
| --- | --- |

2.2

Selle pooled on ostja ja müüja. Mõnedel asjaoludel, nagu veoettevõtja või logistikateenuste ettevõtja puhul võivad kauba saatja ja kauba saaja olla kolmas isik.

| 2.3 | Elektrooniline arveldamine on arvete väljastamise, saatmise, vastuvõtmise ja arveandmete elektrooniliselt töötlemise automatiseeritud protsess. E-arveldamine on omavahel seotud äritoimingute ning tarnija seisukohast üldiselt tellimise-laekumise tsüklina ja ostja seisukohast ostmise-maksmise tsüklina tuntud protsesside võrgustik. |
| --- | --- |

2.3

Elektrooniline arveldamine on arvete väljastamise, saatmise, vastuvõtmise ja arveandmete elektrooniliselt töötlemise automatiseeritud protsess. E-arveldamine on omavahel seotud äritoimingute ning tarnija seisukohast üldiselt tellimise-laekumise tsüklina ja ostja seisukohast ostmise-maksmise tsüklina tuntud protsesside võrgustik.

| 2.4 | Euroopa Liidu seitsmest juhtalgatusest konkreetselt 2020. aasta strateegia elluviimiseks püüab Euroopa digitaalne tegevuskava õigusnormide kohandamise teel toetada spetsiaalse infotehnoloogia arendamist, et siseturu rajamiseks muu hulgas lihtsustada ja vähendada kohustusi. Selleks et saavutada järgmise kümne aastaga kolmteist tulemuslikkuse põhieesmärki, võetakse vastu üle saja algatuse ja lisaks kolmkümmend õigusnormi. |
| --- | --- |

2.4

Euroopa Liidu seitsmest juhtalgatusest konkreetselt 2020. aasta strateegia elluviimiseks püüab Euroopa digitaalne tegevuskava õigusnormide kohandamise teel toetada spetsiaalse infotehnoloogia arendamist, et siseturu rajamiseks muu hulgas lihtsustada ja vähendada kohustusi. Selleks et saavutada järgmise kümne aastaga kolmteist tulemuslikkuse põhieesmärki, võetakse vastu üle saja algatuse ja lisaks kolmkümmend õigusnormi.

| 2.5 | Pärast viit aastat ettevalmistusi ja põhjalikke konsultatsioone käsitleb komisjon oma teatises selle tegevuskava ühte väga tähtsat sektorit: e-arveldamist, seades eesmärgiks, et 2020. aastaks saab e-arve peamiseks arveldusviisiks. Arvestatakse, et praegu arveldatakse ainult 5 % kõikidest ettevõtete arveldustoimingutest e-arvega. |
| --- | --- |

2.5

Pärast viit aastat ettevalmistusi ja põhjalikke konsultatsioone käsitleb komisjon oma teatises selle tegevuskava ühte väga tähtsat sektorit: e-arveldamist, seades eesmärgiks, et 2020. aastaks saab e-arve peamiseks arveldusviisiks. Arvestatakse, et praegu arveldatakse ainult 5 % kõikidest ettevõtete arveldustoimingutest e-arvega.

| 2.6 | Komisjoni arvestuste kohaselt võiks potentsiaalne kokkuhoid, mida võib saavutada, ulatuda kuue aastaga 240 miljardi euroni (1). Euroopa ettevõtete finantsosakondade assotsiatsioon on jõudnud samasugustele tulemustele, hinnates, et ettevõtted võiksid arveandmete automaattöötlusega säästa kuni 80 % jooksevkuludest, vältides paberikulu ja vähendades tunduvalt töökoormust. Ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) väljaarendamine võib võimaldada ühendada arveldamise maksetega, võimaldades süsteemid integreerida ja asutada „Euroopa koostalitlusvõimelise e-arvete korra”. |
| --- | --- |

2.6

Komisjoni arvestuste kohaselt võiks potentsiaalne kokkuhoid, mida võib saavutada, ulatuda kuue aastaga 240 miljardi euroni (1). Euroopa ettevõtete finantsosakondade assotsiatsioon on jõudnud samasugustele tulemustele, hinnates, et ettevõtted võiksid arveandmete automaattöötlusega säästa kuni 80 % jooksevkuludest, vältides paberikulu ja vähendades tunduvalt töökoormust. Ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) väljaarendamine võib võimaldada ühendada arveldamise maksetega, võimaldades süsteemid integreerida ja asutada „Euroopa koostalitlusvõimelise e-arvete korra”.

| 2.7 | Kindlaksmääratud prioriteedid on:






  — | „tagada õiguskindlus ja selge tehniline keskkond e-arvete üldiseks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- | --- |

2.7

Kindlaksmääratud prioriteedid on:

—

„tagada õiguskindlus ja selge tehniline keskkond e-arvete üldiseks kasutuselevõtuks;

| — | julgustada ja edendada ühtsetel standarditel põhinevate avatud ja koostalitlusvõimeliste e-arvete lahenduste arendamist, pöörates eriti tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele; |
| --- | --- |

—

julgustada ja edendada ühtsetel standarditel põhinevate avatud ja koostalitlusvõimeliste e-arvete lahenduste arendamist, pöörates eriti tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadustele;

| — | toetada e-arvete kasutuselevõttu, luues organisatsioonistruktuurid nagu e-arveid käsitlev mitmepoolne riiklik foorum ja Euroopa sidusrühmade mitmepoolne foorum”. |
| --- | --- |

—

toetada e-arvete kasutuselevõttu, luues organisatsioonistruktuurid nagu e-arveid käsitlev mitmepoolne riiklik foorum ja Euroopa sidusrühmade mitmepoolne foorum”.

3.   EMSK tähelepanekud ja märkused

| 3.1 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) on Euroopa digitaalse tegevuskava juhtalgatuse veendunud toetaja ja kiidab komisjoni algatust. EMSK on mitmes eelnevas arvamuses (2) toetanud programmide ja õigusloomealgatuste vastuvõtmist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) kasutamise soodustamiseks. |
| --- | --- |

3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) on Euroopa digitaalse tegevuskava juhtalgatuse veendunud toetaja ja kiidab komisjoni algatust. EMSK on mitmes eelnevas arvamuses (2) toetanud programmide ja õigusloomealgatuste vastuvõtmist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) kasutamise soodustamiseks.

| 3.2 | Ühekordsete arvete ja regulaarsete arvete maht Euroopas ulatub üle 30 miljardi. 2011. aastal saadetakse üle kolme miljardi ühekordse arve ja regulaarse arve elektronposti teel, ainult osa neist on e-arved. Seda süsteemi kasutab juba üle 4,5 miljoni ettevõtte ja üle 75 miljoni tarbija. Sektori suuremad ettevõtjad, kes osutavad teenuseid elektroonilise arveldamise alal on mõne kuuga oma äritegevuse mahtu kahekordistanud. |
| --- | --- |

3.2

Ühekordsete arvete ja regulaarsete arvete maht Euroopas ulatub üle 30 miljardi. 2011. aastal saadetakse üle kolme miljardi ühekordse arve ja regulaarse arve elektronposti teel, ainult osa neist on e-arved. Seda süsteemi kasutab juba üle 4,5 miljoni ettevõtte ja üle 75 miljoni tarbija. Sektori suuremad ettevõtjad, kes osutavad teenuseid elektroonilise arveldamise alal on mõne kuuga oma äritegevuse mahtu kahekordistanud.

| 3.3 | Komisjoni nimel ekspertide rühma tehtud uuringute põhjal arvestatakse, et raamatupidamisdokumentide väljastaja jaoks võib kokkuhoid iga arve kohta ulatuda mitme euroni. Elektrooniline ja automaatne arvete saatmine võib säästa kuni 60–80 % võrreldes tavapäraste paberkandjal põhinevate protsessidega. Kokkuvõttes tähendab see 1–2 % halduskulude säästmist. Sektori suuremate asjatundjate hinnangul on majanduslik investeeringutasuvus elektroonilise arveldamise projektis positiivne alles kuue kuu pärast (3). |
| --- | --- |

3.3

Komisjoni nimel ekspertide rühma tehtud uuringute põhjal arvestatakse, et raamatupidamisdokumentide väljastaja jaoks võib kokkuhoid iga arve kohta ulatuda mitme euroni. Elektrooniline ja automaatne arvete saatmine võib säästa kuni 60–80 % võrreldes tavapäraste paberkandjal põhinevate protsessidega. Kokkuvõttes tähendab see 1–2 % halduskulude säästmist. Sektori suuremate asjatundjate hinnangul on majanduslik investeeringutasuvus elektroonilise arveldamise projektis positiivne alles kuue kuu pärast (3).

| 3.4 | Teatises loodab komisjon, et elektrooniline arveldamine saab valdavaks meetodiks, aga ei märgi, milleks on vaja nii pikka aega. EMSK on seisukohal, et tuleb vastupidi teha kõik võimalik, et saavutada see eesmärk võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

3.4

Teatises loodab komisjon, et elektrooniline arveldamine saab valdavaks meetodiks, aga ei märgi, milleks on vaja nii pikka aega. EMSK on seisukohal, et tuleb vastupidi teha kõik võimalik, et saavutada see eesmärk võimalikult kiiresti.

| 3.5 | EMSK rõhutab ja tunnustab olulist panust, mille elektroonilise arveldamise arendamine võib anda CO2 heitkoguste vähendamisse tänu transpordile kuluva energia ja paberikulu vähendamisele. |
| --- | --- |

3.5

EMSK rõhutab ja tunnustab olulist panust, mille elektroonilise arveldamise arendamine võib anda CO2 heitkoguste vähendamisse tänu transpordile kuluva energia ja paberikulu vähendamisele.

| 3.6 | EMSK nõustub ja peab väga tähtsaks, et tuleb tunnustada prioriteetsust VKEdele ja märkustele, mis nad tegid komisjoni määratud ekspertide rühma uuringus. |
| --- | --- |

3.6

EMSK nõustub ja peab väga tähtsaks, et tuleb tunnustada prioriteetsust VKEdele ja märkustele, mis nad tegid komisjoni määratud ekspertide rühma uuringus.

| 3.7 | EMSK soovitab võtta kõik võimalikud abinõud, et hõlbustada paljudel spetsialiseerunud ettevõtjatel oma positsiooni kindlustamist, vältides väikeste tegelikult monopolide tekkimist, mis paratamatult kasutaksid ära turgu valitsevat positsiooni. |
| --- | --- |

3.7

EMSK soovitab võtta kõik võimalikud abinõud, et hõlbustada paljudel spetsialiseerunud ettevõtjatel oma positsiooni kindlustamist, vältides väikeste tegelikult monopolide tekkimist, mis paratamatult kasutaksid ära turgu valitsevat positsiooni.

| 3.8 | EMSK kutsub komisjoni üles nägema ette kasulike algatuste rakendamise ja võtma vastu standardse mudeli, mille on välja töötanud valitsustevaheline organisatsioon UN/CEFACT (4), mis on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) abistav organ elektrooniliste standardite ja ettevõtjatevahelise kaubanduse hõlbustamise koordineerimiseks ja sellealase koostöö jaoks ülemaailmse tööprogrammi väljaarendamiseks. |
| --- | --- |

3.8

EMSK kutsub komisjoni üles nägema ette kasulike algatuste rakendamise ja võtma vastu standardse mudeli, mille on välja töötanud valitsustevaheline organisatsioon UN/CEFACT (4), mis on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) abistav organ elektrooniliste standardite ja ettevõtjatevahelise kaubanduse hõlbustamise koordineerimiseks ja sellealase koostöö jaoks ülemaailmse tööprogrammi väljaarendamiseks.

| 3.9 | Nõukogu peaks toetama mõnes liikmesriigis elektrooniliste arvete riigihangetes kohustuslikuks muutmise alases töös rakendatud heade tavade kui nende kasutuselevõtu levitamiseks asjakohase kandja üldist vastuvõtmist. Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi laiaulatusliku katseprojekti projekti Peppol (Pan-European Public Procurement Online), mida komisjon toetab, tuleks rakendada üldiselt väljaarendatud standardite vastuvõtmise ja toetamisega, ühendades neid Euroopa piirkondi, kus e-hange on juba tegelikkus. |
| --- | --- |

3.9

Nõukogu peaks toetama mõnes liikmesriigis elektrooniliste arvete riigihangetes kohustuslikuks muutmise alases töös rakendatud heade tavade kui nende kasutuselevõtu levitamiseks asjakohase kandja üldist vastuvõtmist. Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi laiaulatusliku katseprojekti projekti Peppol (Pan-European Public Procurement Online), mida komisjon toetab, tuleks rakendada üldiselt väljaarendatud standardite vastuvõtmise ja toetamisega, ühendades neid Euroopa piirkondi, kus e-hange on juba tegelikkus.

| 3.10 | EMSK väljendab selle algatuse üle heameelt, aga soovitab, et võiks lubada e-arvete valdkonnas tegutseda ka teistel ettevõtjatel, avades turu teistele osalejatele. Praegu on e-arveldamise teenuste ettevõtjaid ligikaudu 400, kes tegutsevad eelkõige kohalikul tasandil ja kelle tootevalik on lai. Kahjuks on süsteemide koostalitlusvõime alles kaugel. Ühised üldstandardid, mille EMSK soovitab vastu võtta, on põhitähtsad Euroopa ühtse turu väljakujundamise kiirendamiseks ja selle kasu laialdaselt levitamiseks osalejatele, eelkõige VKEdele, suurendades nende konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.10

EMSK väljendab selle algatuse üle heameelt, aga soovitab, et võiks lubada e-arvete valdkonnas tegutseda ka teistel ettevõtjatel, avades turu teistele osalejatele. Praegu on e-arveldamise teenuste ettevõtjaid ligikaudu 400, kes tegutsevad eelkõige kohalikul tasandil ja kelle tootevalik on lai. Kahjuks on süsteemide koostalitlusvõime alles kaugel. Ühised üldstandardid, mille EMSK soovitab vastu võtta, on põhitähtsad Euroopa ühtse turu väljakujundamise kiirendamiseks ja selle kasu laialdaselt levitamiseks osalejatele, eelkõige VKEdele, suurendades nende konkurentsivõimet.

| 3.11 | Ühtlustatud e-arve mudelite kasu on ilmne. Hetkel on turg killustatud ja turusisest suhtlemist ei toimu. EMSK toetab lähenemise algatusi üha rohkem integreeritud koostalitlusvõime tasanditel ja väljendab heameelt selle üle, et ISO 20022 invoice message standardi väljaarendamise aluseks on võetud mudel UN/CEFACT CII v.2 (Cross-Industry Invoice). |
| --- | --- |

3.11

Ühtlustatud e-arve mudelite kasu on ilmne. Hetkel on turg killustatud ja turusisest suhtlemist ei toimu. EMSK toetab lähenemise algatusi üha rohkem integreeritud koostalitlusvõime tasanditel ja väljendab heameelt selle üle, et ISO 20022 invoice message standardi väljaarendamise aluseks on võetud mudel UN/CEFACT CII v.2 (Cross-Industry Invoice).

| 3.12 | Üldised standardid peaksid alati ette nägema vastavad hankemenetlused vältimaks, et ettevõtjad peaksid arveldamisprotsessi automatiseerima hankeprotsessist või näiteks tellimisprotsessist eraldi. See võib olla ebatõhus. Euroopa Standardikomitee / BII profiilide arendamist terve tarneketi jaoks tuleks edendada ja lähedalt jälgida, arvestades, et need on Peppoli e-dokumentide aluseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata UBL-standardi järk-järgult vastuvõtmisele ELi eri liikmesriikides ja eriti avalikus sektoris. Selliste üldiste standardite vastuvõtmist tuleks julgustada. |
| --- | --- |

3.12

Üldised standardid peaksid alati ette nägema vastavad hankemenetlused vältimaks, et ettevõtjad peaksid arveldamisprotsessi automatiseerima hankeprotsessist või näiteks tellimisprotsessist eraldi. See võib olla ebatõhus. Euroopa Standardikomitee / BII profiilide arendamist terve tarneketi jaoks tuleks edendada ja lähedalt jälgida, arvestades, et need on Peppoli e-dokumentide aluseks. Erilist tähelepanu tuleks pöörata UBL-standardi järk-järgult vastuvõtmisele ELi eri liikmesriikides ja eriti avalikus sektoris. Selliste üldiste standardite vastuvõtmist tuleks julgustada.

| 3.13 | Rahandusasutused saavad tulevikus, kui e-arvesüsteem on üldlevinud, e-arvest kindlad eelised seoses käibemaksu maksmisega arve tasumisel. Integreerumine ühtse euromaksete piirkonnaga võib muuta maksukogumise süsteemi tõhusamaks. VKEde jaoks negatiivsete tagajärgede vältimiseks, eelkõige likviidsuse juhtimisele, soovitab EMSK komisjonil neid probleeme arvesse võtta. |
| --- | --- |

3.13

Rahandusasutused saavad tulevikus, kui e-arvesüsteem on üldlevinud, e-arvest kindlad eelised seoses käibemaksu maksmisega arve tasumisel. Integreerumine ühtse euromaksete piirkonnaga võib muuta maksukogumise süsteemi tõhusamaks. VKEde jaoks negatiivsete tagajärgede vältimiseks, eelkõige likviidsuse juhtimisele, soovitab EMSK komisjonil neid probleeme arvesse võtta.

| 3.14 | Kokkuhoidu saavutatakse eelkõige maksudeklaratsioonide haldamisel, automaatsete maksete maksumuses. Üldiselt on moderniseerimise ja parandamise eesmärk majandussüsteemi jaoks maksukogumise, maksuteenuste kontrollimise ja haldamise kulude vähendamine. Maksudest kõrvalehoidmise, mida arveldamisprotsessi automatiseerimine võib tuvastada, vähendamine aitab edaspidi süsteemil leida ressursse, mida investeerida majandus- ja tootmistegevuse toetamiseks. |
| --- | --- |

3.14

Kokkuhoidu saavutatakse eelkõige maksudeklaratsioonide haldamisel, automaatsete maksete maksumuses. Üldiselt on moderniseerimise ja parandamise eesmärk majandussüsteemi jaoks maksukogumise, maksuteenuste kontrollimise ja haldamise kulude vähendamine. Maksudest kõrvalehoidmise, mida arveldamisprotsessi automatiseerimine võib tuvastada, vähendamine aitab edaspidi süsteemil leida ressursse, mida investeerida majandus- ja tootmistegevuse toetamiseks.

| 3.15 | EMSK pooldab vajadust vaadata kiiresti läbi direktiiv 1999/93/EÜ e-allkirja kohta, et võtta kasutusele turvalise ja garanteeritud e-allkirja seadusliku tunnustamise ja koostalitlusvõime Euroopa süsteem ning palub komisjonil seista selle kiireloomulise vajalikkuse eest nõukogus ja parlamendis, et nad võtaksid õigusakti vastu esimesel võimalusel. Erinevused direktiivi ülevõtmisel ja kasutamiskohustus eri liikmesriikides on tekitanud tõsiseid probleeme, eriti VKEdele, kes peavad e-allkirju üheks suuremaks ja asjatuks takistuseks e-allkirja vastuvõtmisele. Õigusakti suhtes tekib EMSK-l küsimus, kas ei ole aeg võtta vastu määrus, et oleks lõpuks ühtne ja ühtse turu aktiga tekitatud ootustele vastav õigusnorm. |
| --- | --- |

3.15

EMSK pooldab vajadust vaadata kiiresti läbi direktiiv 1999/93/EÜ e-allkirja kohta, et võtta kasutusele turvalise ja garanteeritud e-allkirja seadusliku tunnustamise ja koostalitlusvõime Euroopa süsteem ning palub komisjonil seista selle kiireloomulise vajalikkuse eest nõukogus ja parlamendis, et nad võtaksid õigusakti vastu esimesel võimalusel. Erinevused direktiivi ülevõtmisel ja kasutamiskohustus eri liikmesriikides on tekitanud tõsiseid probleeme, eriti VKEdele, kes peavad e-allkirju üheks suuremaks ja asjatuks takistuseks e-allkirja vastuvõtmisele. Õigusakti suhtes tekib EMSK-l küsimus, kas ei ole aeg võtta vastu määrus, et oleks lõpuks ühtne ja ühtse turu aktiga tekitatud ootustele vastav õigusnorm.

| 3.16 | Euroopa kodanikud ei taju ühtse turu pakutud võimalusi, et pidada vastu tõketele, bürokraatlikele takistustele, halduslikele kohustustele. Tarbijad ei ole veel näinud kasu, mis on rõhutatult välja kuulutatud, nagu näiteks rahandus- ja energiasektoris, kus on ainult Euroopa õigusaktidega kehtestatud normid, mis on kasuks tarbijatele (kolmas energiapakett, SEPA, MIFID jne). |
| --- | --- |

3.16

Euroopa kodanikud ei taju ühtse turu pakutud võimalusi, et pidada vastu tõketele, bürokraatlikele takistustele, halduslikele kohustustele. Tarbijad ei ole veel näinud kasu, mis on rõhutatult välja kuulutatud, nagu näiteks rahandus- ja energiasektoris, kus on ainult Euroopa õigusaktidega kehtestatud normid, mis on kasuks tarbijatele (kolmas energiapakett, SEPA, MIFID jne).

| 3.17 | EMSK on seisukohal, et komisjoni teatises on tehtud ettepanek õiges suunas ning loodab, et kiirendatakse kõiki otsustusprotsesse ja projekti rakendamise aega, et töötajatele, kodanikele ja ettevõtjatele saaks pakkuda ühtlustatud või õigemini ühtlustatult reguleeritud õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

3.17

EMSK on seisukohal, et komisjoni teatises on tehtud ettepanek õiges suunas ning loodab, et kiirendatakse kõiki otsustusprotsesse ja projekti rakendamise aega, et töötajatele, kodanikele ja ettevõtjatele saaks pakkuda ühtlustatud või õigemini ühtlustatult reguleeritud õiguslikku raamistikku.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  SEPA potential benefits at stake, Capgemini.

1

SEPA potential benefits at stake

http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf.

(2)  „Euroopa digitaalne tegevuskava”, ELT C 54, 19.2.2011, lk 58; „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks”, ELT C 44, 11.02.2011, lk 178; ELT C 255, 22.9.2010, lk 116 ja ELT C 77, 31.3.2009, lk 60; „Avaliku ja erasektori osaluspõhise partnerluse mudelite parandamine, võttes e-teenused kasutusele kõigi jaoks 27-liikmelises ELis”, ELT C 48, 15.2.2011, lk 72; ELT C 255, 22.9.2010, lk 98; ELT C 128, 18.5.2010, lk 69; ELT C 317, 23.12.2009, lk 84; ELT C 218, 11.9.2009, lk 36; ELT C 175, 28.7.2009, lk 8; ELT C 175, 28.7.2009, lk 92; ELT C 175, 28.7.2009, lk 87; ELT C 77, 31.3.2009, lk 63; ELT C 224, 30.8.2008, lk 61; ELT C 224, 30.8.2008, lk 50; ELT C 97, 28.4.2007, lk 27; ELT C 97, 28.4.2007, lk 21; ELT C 325, 30.12.2006, lk 78; ELT C 318, 23.12.2006, lk 222; ELT C 110, 9.5.2006, lk 83; ELT C 123, 25.4.2001, lk 36.

2

(3)  http://www.expp-summit.com/marketreport.htm.

3

(4)  UN Centre for trade facilitation and electronic business.

4

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/109

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele” ”

KOM(2011) 20 lõplik

2011/C 318/18

Raportöör: Martin SIECKER

27. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühtse teenusteturu toimivuse parandamine, tuginedes teenuste direktiiviga ette nähtud vastastikuse hindamise tulemustele” ”

KOM(2011) 20 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 134, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 3.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee toetab komisjoni soovi parandada ühtse teenusteturu toimimist. On iseenesestmõistetav, et diskrimineerivad, põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded tuleb kaotada. Komitee tervitab seepärast ka algatust avaliku halduse ajakohastamiseks nn ühtsete kontaktpunktide loomise abil. Haldusalane koostöö piiriülestes küsimustes väärib vaid heakskiitu. Seda koostööd tuleb samas laiendada ka poliitikavaldkondadele, kus küsimuseks on kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

1.1

Komitee toetab komisjoni soovi parandada ühtse teenusteturu toimimist. On iseenesestmõistetav, et diskrimineerivad, põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded tuleb kaotada. Komitee tervitab seepärast ka algatust avaliku halduse ajakohastamiseks nn ühtsete kontaktpunktide loomise abil. Haldusalane koostöö piiriülestes küsimustes väärib vaid heakskiitu. Seda koostööd tuleb samas laiendada ka poliitikavaldkondadele, kus küsimuseks on kohustuste täitmine.

| 1.2 | Komitee on seisukohal, et komisjoni järeldused teenuste direktiivi mõjude ja teenustesektori toimimise kohta on ennatlikud. Direktiiv on kehtinud alles mõned aastad. Olukorra muudavad veelgi keerulisemaks tõsiasjad, et mitte kõik liikmesriigid ei ole direktiiviga ühtmoodi rahul ning et liikmesriigid peavad direktiivi oma õigusaktidesse üle võtma omal moel – neid aspekte teatises aga ei käsitleta. Teenustesektor on suur ja mitmetahuline, erinevate harudega sektor ning ühtse teenusteturu tõhustamine Euroopa õigusaktide abil võtab aega. |
| --- | --- |

1.2

Komitee on seisukohal, et komisjoni järeldused teenuste direktiivi mõjude ja teenustesektori toimimise kohta on ennatlikud. Direktiiv on kehtinud alles mõned aastad. Olukorra muudavad veelgi keerulisemaks tõsiasjad, et mitte kõik liikmesriigid ei ole direktiiviga ühtmoodi rahul ning et liikmesriigid peavad direktiivi oma õigusaktidesse üle võtma omal moel – neid aspekte teatises aga ei käsitleta. Teenustesektor on suur ja mitmetahuline, erinevate harudega sektor ning ühtse teenusteturu tõhustamine Euroopa õigusaktide abil võtab aega.

| 1.3 | Teenuste direktiiv koostati vana lepingu raames, milles majanduslikud huvid olid veel siseturu kõige olulisem prioriteet. Lissaboni lepingus ei asetata enam muid huvisid majanduslikest huvidest allapoole, need on võrdväärsed. Oleks huvitav uurida, millised on vana lepingu kehtivuse ajal koostatud õigusaktide ja selleaegse kohtupraktika suhted uue lepinguga. Ühtse turu akti käsitlevas arvamuses soovitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kontrollida töötajate lähetamist käsitleva direktiivi vastavust uuele lepingule. Oleks huvitav näha, kas selliste Euroopa Kohtu otsuste kontrollimine, mille puhul lähtuti siseturu ülimuslikkusest (vana artikkel 49), viib teistsuguse arusaamiseni. |
| --- | --- |

1.3

Teenuste direktiiv koostati vana lepingu raames, milles majanduslikud huvid olid veel siseturu kõige olulisem prioriteet. Lissaboni lepingus ei asetata enam muid huvisid majanduslikest huvidest allapoole, need on võrdväärsed. Oleks huvitav uurida, millised on vana lepingu kehtivuse ajal koostatud õigusaktide ja selleaegse kohtupraktika suhted uue lepinguga. Ühtse turu akti käsitlevas arvamuses soovitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kontrollida töötajate lähetamist käsitleva direktiivi vastavust uuele lepingule. Oleks huvitav näha, kas selliste Euroopa Kohtu otsuste kontrollimine, mille puhul lähtuti siseturu ülimuslikkusest (vana artikkel 49), viib teistsuguse arusaamiseni.

2.   Komisjoni teatise põhisisu

| 2.1 | Kuigi teenused moodustavad Euroopa Liidus olulise majandusliku jõu, on komisjon arvamusel, et teenuste turu potentsiaal ei ole veel täiel määral kasutust leidnud. Nii rõhutab komisjon oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia”, et „teenuste direktiivi alusel tuleb luua avatud ja ühtne teenusteturg”, (1) ning kinnitab teatises „Ühtse turu akt” vajadust tugevdada ühtset teenusteturgu (2). Nii ühte kui teist on vaja, et aidata teenustesektori ettevõtetel kasvada ja kindlustada oma ülemaailmset positsiooni, mis lubaks neil luua veelgi enam töökohti. |
| --- | --- |

2.1

Kuigi teenused moodustavad Euroopa Liidus olulise majandusliku jõu, on komisjon arvamusel, et teenuste turu potentsiaal ei ole veel täiel määral kasutust leidnud. Nii rõhutab komisjon oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia”, et „teenuste direktiivi alusel tuleb luua avatud ja ühtne teenusteturg”, (1) ning kinnitab teatises „Ühtse turu akt” vajadust tugevdada ühtset teenusteturgu (2). Nii ühte kui teist on vaja, et aidata teenustesektori ettevõtetel kasvada ja kindlustada oma ülemaailmset positsiooni, mis lubaks neil luua veelgi enam töökohti.

| 2.2 | Teenuste direktiivi vastuvõtmisega detsembris 2006 (3) ja selle järgneva rakendamisega alustati ühtse teenusteturu toimevõime parandamisega. Sellega lihtsustas komisjon õiguslikku raamistikku ja tühistas mõne õigusakti abil kogu ELis kehtinud sadu põhjendamatuid ja ebaproportsionaalseid nõudeid. |
| --- | --- |

2.2

Teenuste direktiivi vastuvõtmisega detsembris 2006 (3) ja selle järgneva rakendamisega alustati ühtse teenusteturu toimevõime parandamisega. Sellega lihtsustas komisjon õiguslikku raamistikku ja tühistas mõne õigusakti abil kogu ELis kehtinud sadu põhjendamatuid ja ebaproportsionaalseid nõudeid.

| 2.3 | Teenuste direktiivis on kehtestatud „vastastikune hindamine” kui vastastikuse eksperdihinnangu andmise vahend. 2010. aastal andsid kõik liikmesriigid ning lisaks Liechtenstein, Norra ja Island hinnangu eelkõige teenustesektori ettevõtetele kehtivale ligi 35 000 õiguslikule nõudele. Seejuures oli tegu nii nõuetega, mis puudutavad ettevõtte asutamist (lubade süsteemid, territoriaalsed piirangud või kapitaliosaluse piirangud), kui ka piiriülese teenuste osutamisega seotud nõuetega (registreerimine, teavitamine või kindlustamiskohustus). |
| --- | --- |

2.3

Teenuste direktiivis on kehtestatud „vastastikune hindamine” kui vastastikuse eksperdihinnangu andmise vahend. 2010. aastal andsid kõik liikmesriigid ning lisaks Liechtenstein, Norra ja Island hinnangu eelkõige teenustesektori ettevõtetele kehtivale ligi 35 000 õiguslikule nõudele. Seejuures oli tegu nii nõuetega, mis puudutavad ettevõtte asutamist (lubade süsteemid, territoriaalsed piirangud või kapitaliosaluse piirangud), kui ka piiriülese teenuste osutamisega seotud nõuetega (registreerimine, teavitamine või kindlustamiskohustus).

| 2.4 | Kõige silmatorkavam järeldus, mida sellest protsessist saab teha, on see, et teatud teenustesektorites tuleb ühtse turu väljakujundamise nimel veel tööd teha. Komisjoni arvates on kõige suurem probleem selles, et õigusaktidega ei ole veel kõrvaldatud kõiki diskrimineerivaid tõkkeid ning mitte kõigis liikmesriikides ei ole lõplikult rakendatud kõiki seadusi nende tõkete eemaldamiseks ega kohaldata kõnealuseid õigusakte asjakohaselt. Lisaks kasutavat liikmesriigid ikka veel aktiivselt võimalust nö reserveerida teatavate teenuste osutamine kindlatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

2.4

Kõige silmatorkavam järeldus, mida sellest protsessist saab teha, on see, et teatud teenustesektorites tuleb ühtse turu väljakujundamise nimel veel tööd teha. Komisjoni arvates on kõige suurem probleem selles, et õigusaktidega ei ole veel kõrvaldatud kõiki diskrimineerivaid tõkkeid ning mitte kõigis liikmesriikides ei ole lõplikult rakendatud kõiki seadusi nende tõkete eemaldamiseks ega kohaldata kõnealuseid õigusakte asjakohaselt. Lisaks kasutavat liikmesriigid ikka veel aktiivselt võimalust nö reserveerida teatavate teenuste osutamine kindlatele ettevõtjatele.

| 2.5 | Ühtse teenusteturu edasiseks realiseerimiseks teeb komisjon ettepaneku võtta järgmise pooleteise aasta jooksul teatud meetmed, nagu:






  — | ühtse teenusteturu toimekontroll, et hinnata olukorda kasutajate (ettevõtted, füüsilisest isikust ettevõtjad, tarbijad) seisukohast; |
| --- | --- | --- |

2.5

Ühtse teenusteturu edasiseks realiseerimiseks teeb komisjon ettepaneku võtta järgmise pooleteise aasta jooksul teatud meetmed, nagu:

—

ühtse teenusteturu toimekontroll, et hinnata olukorda kasutajate (ettevõtted, füüsilisest isikust ettevõtjad, tarbijad) seisukohast;

| — | meetmed ühtse teenusteturu toimimist põhjendamatult takistavate regulatiivsete tõkete kaotamiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed ühtse teenusteturu toimimist põhjendamatult takistavate regulatiivsete tõkete kaotamiseks;

| — | meetmed reaalsemalt toimiva ühtse teenusteturu loomiseks. |
| --- | --- |

—

meetmed reaalsemalt toimiva ühtse teenusteturu loomiseks.

Komisjon hindab teenuseosutajatele riiklikul tasandil kättesaadavate õiguskaitsevahendite tõhusust juhul, kui riiklikud ametiasutused rikuvad ühtse turu õigusi, ning teeb oma edasist tegevust käsitlevad otsused 2012. aasta lõpuks.

3.   Üldised märkused

| 3.1 | Komisjon väidab õigusega, et ühtne teenusteturg ei ole eesmärk iseenesest, vaid on vahend, mille abil parandada Euroopa ettevõtjate ja kodanike igapäevaelu kvaliteeti ja suurendada heaolu. Soovitav oleks kontrollida põhjalikumalt ühtse turu panust nende horisontaalsete eesmärkide saavutamisse. Teenuste direktiiv koostati vana lepingu raames, milles majanduslikud huvid olid veel siseturu kõige olulisem prioriteet. Lissaboni lepingus ei asetata enam muid huvisid majanduslikest huvidest allapoole, uue lepingu kohaselt on need võrdväärsed. Oleks huvitav uurida, millised on vana lepingu kehtivuse ajal koostatud õigusaktide ja selleaegse kohtupraktika suhted uue lepinguga. Ühtse turu akti käsitlevas arvamuses soovitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kontrollida töötajate lähetamist käsitleva direktiivi vastavust uuele lepingule. Oleks huvitav näha, kas selliste Euroopa Kohtu otsuste kontrollimine, mille puhul lähtuti siseturu ülimuslikkusest (vana artikkel 49), viib teistsuguse arusaamiseni. |
| --- | --- |

3.1

Komisjon väidab õigusega, et ühtne teenusteturg ei ole eesmärk iseenesest, vaid on vahend, mille abil parandada Euroopa ettevõtjate ja kodanike igapäevaelu kvaliteeti ja suurendada heaolu. Soovitav oleks kontrollida põhjalikumalt ühtse turu panust nende horisontaalsete eesmärkide saavutamisse. Teenuste direktiiv koostati vana lepingu raames, milles majanduslikud huvid olid veel siseturu kõige olulisem prioriteet. Lissaboni lepingus ei asetata enam muid huvisid majanduslikest huvidest allapoole, uue lepingu kohaselt on need võrdväärsed. Oleks huvitav uurida, millised on vana lepingu kehtivuse ajal koostatud õigusaktide ja selleaegse kohtupraktika suhted uue lepinguga. Ühtse turu akti käsitlevas arvamuses soovitas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kontrollida töötajate lähetamist käsitleva direktiivi vastavust uuele lepingule. Oleks huvitav näha, kas selliste Euroopa Kohtu otsuste kontrollimine, mille puhul lähtuti siseturu ülimuslikkusest (vana artikkel 49), viib teistsuguse arusaamiseni.

| 3.2 | Seni läbiviidud hindamised on liiga tugevalt suunatud õigusaktidele endile ja seepärast on need olnud liialt „tehnokraatliku” iseloomuga. Nii näiteks võivad mõne liikmesriigi teatud elukutseid puudutavad eeskirjad olla väga põhjendatud asjaomaste teenuste soovitava kvaliteedi eesmärgil ning olla seega kodanike heaolu huvides. Kui sellist eeskirja peetakse piiriüleste teenuste vabal osutamisel takistuseks, ei tohi see tähendada, et antud „tõke” automaatselt kaotatakse. Sellisel juhul võivad tarbijate ja töötajate huvid olla määravamad kui majanduslike vabadustega seostuvad kaalutlused. Üksnes siis, kui tõke lähtub tõepoolest põhjendamatutest ja diskrimineerivatest alustest, tuleb see tõke kaotada. |
| --- | --- |

3.2

Seni läbiviidud hindamised on liiga tugevalt suunatud õigusaktidele endile ja seepärast on need olnud liialt „tehnokraatliku” iseloomuga. Nii näiteks võivad mõne liikmesriigi teatud elukutseid puudutavad eeskirjad olla väga põhjendatud asjaomaste teenuste soovitava kvaliteedi eesmärgil ning olla seega kodanike heaolu huvides. Kui sellist eeskirja peetakse piiriüleste teenuste vabal osutamisel takistuseks, ei tohi see tähendada, et antud „tõke” automaatselt kaotatakse. Sellisel juhul võivad tarbijate ja töötajate huvid olla määravamad kui majanduslike vabadustega seostuvad kaalutlused. Üksnes siis, kui tõke lähtub tõepoolest põhjendamatutest ja diskrimineerivatest alustest, tuleb see tõke kaotada.

| 3.3 | Komitee on seisukohal, et komisjoni järeldused teenuste direktiivi mõjude ja teenustesektori toimimise kohta on ennatlikud. Direktiiv on kehtinud alles mõned aastad. Olukorra muudavad veelgi keerulisemaks tõsiasjad, et mitte kõik liikmesriigid ei ole direktiiviga ühtmoodi rahul ning et liikmesriigid peavad direktiivi oma õigusaktidesse üle võtma omal moel – neid aspekte teatises aga ei käsitleta. Teenustesektor on suur ja mitmetahuline, erinevate harudega sektor ning ühtse teenusteturu tõhustamine Euroopa õigusaktide abil võtab aega. |
| --- | --- |

3.3

Komitee on seisukohal, et komisjoni järeldused teenuste direktiivi mõjude ja teenustesektori toimimise kohta on ennatlikud. Direktiiv on kehtinud alles mõned aastad. Olukorra muudavad veelgi keerulisemaks tõsiasjad, et mitte kõik liikmesriigid ei ole direktiiviga ühtmoodi rahul ning et liikmesriigid peavad direktiivi oma õigusaktidesse üle võtma omal moel – neid aspekte teatises aga ei käsitleta. Teenustesektor on suur ja mitmetahuline, erinevate harudega sektor ning ühtse teenusteturu tõhustamine Euroopa õigusaktide abil võtab aega.

| 3.4 | Dokumendis käsitletakse nii asutamisõigust kui ka piiriüleste teenuste osutamise vabadust, mis on kaks erinevat asja. Asutamisõigust puudutavad nõuded on eelkõige liikmesriigi pädevuses, majanduslike vabaduste raames piiriüleste teenuste osutamine tugineb aga ELi õigusaktidel. Liikmesriigid peavad leidma selles küsimuses õige tasakaalu. |
| --- | --- |

3.4

Dokumendis käsitletakse nii asutamisõigust kui ka piiriüleste teenuste osutamise vabadust, mis on kaks erinevat asja. Asutamisõigust puudutavad nõuded on eelkõige liikmesriigi pädevuses, majanduslike vabaduste raames piiriüleste teenuste osutamine tugineb aga ELi õigusaktidel. Liikmesriigid peavad leidma selles küsimuses õige tasakaalu.

| 3.5 | Soovitav oleks ka sõnastada selge määratlus, mida kõike hõlmab piiriüleste teenuste osutamine ja millises suhtes on see teatises esitatud andmetega. Komisjon märgib, et teenuste direktiiv hõlmab ELi SKPst ligikaudu 40 %, samas kirjutab ta teatise teises punktis, et teenuste arvele langeb umbes 70 % ELi SKPst. Sellest võib jääda mulje, et piiriüleste teenuste osutamine moodustab teenusteturust enam kui poole, milles tuleb aga sügavalt kahelda. |
| --- | --- |

3.5

Soovitav oleks ka sõnastada selge määratlus, mida kõike hõlmab piiriüleste teenuste osutamine ja millises suhtes on see teatises esitatud andmetega. Komisjon märgib, et teenuste direktiiv hõlmab ELi SKPst ligikaudu 40 %, samas kirjutab ta teatise teises punktis, et teenuste arvele langeb umbes 70 % ELi SKPst. Sellest võib jääda mulje, et piiriüleste teenuste osutamine moodustab teenusteturust enam kui poole, milles tuleb aga sügavalt kahelda.

| 3.6 | Teatis sisaldab suhteliselt palju oletusi, mida ei ole võimalik kontrollida või mis on vähemalt vaieldavad ja millele komisjon toetub liiga kergesti. Punktis 5.1 käsitleb komisjon oma suuri ootusi toimekontrolli tulemuste suhtes. Toimekontrolli protsess on juba käimas koos liikmesriikidega – samas kui mõningad liikmesriigid just takistavad ühtse teenusteturu lõpuleviimist. |
| --- | --- |

3.6

Teatis sisaldab suhteliselt palju oletusi, mida ei ole võimalik kontrollida või mis on vähemalt vaieldavad ja millele komisjon toetub liiga kergesti. Punktis 5.1 käsitleb komisjon oma suuri ootusi toimekontrolli tulemuste suhtes. Toimekontrolli protsess on juba käimas koos liikmesriikidega – samas kui mõningad liikmesriigid just takistavad ühtse teenusteturu lõpuleviimist.

| 3.7 | Teises peatükis väidab komisjon samuti, et teenuste direktiivi rakendamisest tulenev majanduslik kasu võib olla konservatiivse prognoosi kohaselt 140 miljardit eurot, mis tähendaks ELi SKP 1,5 % suurust kasvu. Need numbrid pärinevad Madalmaade majanduspoliitika analüüsi keskuse (Centraal Planbureau) läbi viidud uuringust, mis teostati veidi pärast teenuste direktiivi kehtestamist 2007. aastal – ajal, mil hiljem puhkenud kriis ei olnud veel õõnestanud teenuste direktiivi oodatava mõju ulatust. Ka siin näib olevat vaja teha mõningaid täpsustusi. |
| --- | --- |

3.7

Teises peatükis väidab komisjon samuti, et teenuste direktiivi rakendamisest tulenev majanduslik kasu võib olla konservatiivse prognoosi kohaselt 140 miljardit eurot, mis tähendaks ELi SKP 1,5 % suurust kasvu. Need numbrid pärinevad Madalmaade majanduspoliitika analüüsi keskuse (Centraal Planbureau) läbi viidud uuringust, mis teostati veidi pärast teenuste direktiivi kehtestamist 2007. aastal – ajal, mil hiljem puhkenud kriis ei olnud veel õõnestanud teenuste direktiivi oodatava mõju ulatust. Ka siin näib olevat vaja teha mõningaid täpsustusi.

| 3.8 | Mõningaid küsimusi tekitab ka kolmandas ja neljandas peatüki käsitletud, 2010. aastal teostatud vastastikuse hindamise protsessi hindamine. Komisjon kirjutab teatises, et „vastastikusel hindamisel on olnud liikmesriikides väga suur nö ühtse turu efekt”, ilma et selgitaks, milles see efekt seisneb. Kas see on võib-olla toonud kaasa liikmesriikide mõnede ametnikkondade aktiivsuse kasvu, ent milline on see efekt ja millised on selle konkreetsed tagajärjed ühtsele teenusteturule? |
| --- | --- |

3.8

Mõningaid küsimusi tekitab ka kolmandas ja neljandas peatüki käsitletud, 2010. aastal teostatud vastastikuse hindamise protsessi hindamine. Komisjon kirjutab teatises, et „vastastikusel hindamisel on olnud liikmesriikides väga suur nö ühtse turu efekt”, ilma et selgitaks, milles see efekt seisneb. Kas see on võib-olla toonud kaasa liikmesriikide mõnede ametnikkondade aktiivsuse kasvu, ent milline on see efekt ja millised on selle konkreetsed tagajärjed ühtsele teenusteturule?

| 3.9 | Komisjon ei väljendu selgelt ka Euroopa Liidu erinevate horisontaalsete eesmärkide võimaliku omavahelise hierarhia küsimuses. See väljendub muu hulgas ebaselguses liikmesriikide pädevuses rakendada üldsuse heaolust lähtuvalt eeskirju, millega võivad kaasneda piiravad mõjud. Neid pädevusi puudutavad küsimused väärivad laiemat ühiskondlikku arutelu, arvestades seejuures ka Monti aruandes nimetatud avalikkuse toetuse puudumist Euroopa projektile. |
| --- | --- |

3.9

Komisjon ei väljendu selgelt ka Euroopa Liidu erinevate horisontaalsete eesmärkide võimaliku omavahelise hierarhia küsimuses. See väljendub muu hulgas ebaselguses liikmesriikide pädevuses rakendada üldsuse heaolust lähtuvalt eeskirju, millega võivad kaasneda piiravad mõjud. Neid pädevusi puudutavad küsimused väärivad laiemat ühiskondlikku arutelu, arvestades seejuures ka Monti aruandes nimetatud avalikkuse toetuse puudumist Euroopa projektile.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1 | Komitee toetab komisjoni soovi parandada ühtse teenusteturu toimimist. On iseenesestmõistetav, et diskrimineerivad, põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded tuleb kaotada. Komitee tervitab seepärast ka algatust avaliku halduse ajakohastamiseks nn ühtsete kontaktpunktide loomise abil. Haldusalane koostöö piiriülestes küsimustes väärib vaid heakskiitu. Seda koostööd tuleb samas laiendada ka poliitikavaldkondadele, kus küsimuseks on kohustuste täitmine (4). |
| --- | --- |

4.1

Komitee toetab komisjoni soovi parandada ühtse teenusteturu toimimist. On iseenesestmõistetav, et diskrimineerivad, põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded tuleb kaotada. Komitee tervitab seepärast ka algatust avaliku halduse ajakohastamiseks nn ühtsete kontaktpunktide loomise abil. Haldusalane koostöö piiriülestes küsimustes väärib vaid heakskiitu. Seda koostööd tuleb samas laiendada ka poliitikavaldkondadele, kus küsimuseks on kohustuste täitmine (4).

| 4.2 | Vastavalt teenuste direktiivile on kohustuslikud üksnes elektroonilised ühtsed kontaktpunktid. Mõnedes liikmesriikides on nendele lisaks sisse seatud ka füüsilised ühtsed kontaktpunktid. Nende puhul on ka tegu teist laadi, proaktiivse ja kaugemaleulatuva teenuste pakkumisega ettevõtjatele, kes soovivad alustada tegevust teiste liikmesriikide turgudel. Komitee on seisukohal, et sellised kontaktpunktid peavad olema lihtsalt juurdepääsetavad – ja mitte üksnes antud riigi ametlikus keeles – ning lisaks peaks olema e-registreerimise võimalus. Komitee on huvitatud, millised on erinevused neid eri lähenemisi kasutavate ettevõtjate kogemustes ja läbielamistes, ning palub komisjonil uurida, kas füüsilised kontaktpunktid saavutavad paremaid tulemusi ja kas neid hinnatakse kõrgemalt kui elektroonilisi kontaktpunkte. |
| --- | --- |

4.2

Vastavalt teenuste direktiivile on kohustuslikud üksnes elektroonilised ühtsed kontaktpunktid. Mõnedes liikmesriikides on nendele lisaks sisse seatud ka füüsilised ühtsed kontaktpunktid. Nende puhul on ka tegu teist laadi, proaktiivse ja kaugemaleulatuva teenuste pakkumisega ettevõtjatele, kes soovivad alustada tegevust teiste liikmesriikide turgudel. Komitee on seisukohal, et sellised kontaktpunktid peavad olema lihtsalt juurdepääsetavad – ja mitte üksnes antud riigi ametlikus keeles – ning lisaks peaks olema e-registreerimise võimalus. Komitee on huvitatud, millised on erinevused neid eri lähenemisi kasutavate ettevõtjate kogemustes ja läbielamistes, ning palub komisjonil uurida, kas füüsilised kontaktpunktid saavutavad paremaid tulemusi ja kas neid hinnatakse kõrgemalt kui elektroonilisi kontaktpunkte.

| 4.3 | Väide, et teenustesektor kuulub kõige innovatiivsemate ja dünaamilisemate sektorite hulka ning omab niisiis potentsiaali suure panuse andmiseks uude majanduskasvu, vajab samuti mõningast korrigeerimist. Loomulikult annab teenuste direktiiv olulise positiivse panuse ELi tööhõive arengusse ja kvaliteetsete töökohtade hulk on märkimisväärselt suurenenud. Ent suur osa teenustesektori „uutest” töökohtadest moodustavad vähese kvalifikatsiooniga, rutiinsed ja halvasti tasustatud töökohad. Selline nähtus nagu töötavate vaeste rühma suurenemine, mida mitmetes uurimustes seostatakse just nende uute teenustega, ei aita parandada Euroopa kodanike heaolu. |
| --- | --- |

4.3

Väide, et teenustesektor kuulub kõige innovatiivsemate ja dünaamilisemate sektorite hulka ning omab niisiis potentsiaali suure panuse andmiseks uude majanduskasvu, vajab samuti mõningast korrigeerimist. Loomulikult annab teenuste direktiiv olulise positiivse panuse ELi tööhõive arengusse ja kvaliteetsete töökohtade hulk on märkimisväärselt suurenenud. Ent suur osa teenustesektori „uutest” töökohtadest moodustavad vähese kvalifikatsiooniga, rutiinsed ja halvasti tasustatud töökohad. Selline nähtus nagu töötavate vaeste rühma suurenemine, mida mitmetes uurimustes seostatakse just nende uute teenustega, ei aita parandada Euroopa kodanike heaolu.

| 4.4 | Teenuste osutamise vabadus ei ole sama mis töötajate vaba liikumine. Siiski nähtub erinevatest uuringutest, et teenuste osutamise vabaduse varjus toimub pidev töötajate värbamine. Võidelda tuleb piiriüleste teenuste vastu, mille ainus eesmärk on odava tööjõu värbamine. Kui tegu on töötajate piiriülese värbamisega, siis tuleb täiel määral rakendada töökohajärgse riigi eeskirjade kohaldamise põhimõtet. See on vajalik nii töötajate kui ka usaldusväärsete tööandjate huvide kaitsmiseks ning ebaausa konkurentsi ärahoidmiseks, mis tuleneb näiliste füüsilisest isikust ettevõtjate kasutamisest või muul viisil riigis kehtivatest töötingimusi reguleerivatest eeskirjadest kõrvale hoidmisest. |
| --- | --- |

4.4

Teenuste osutamise vabadus ei ole sama mis töötajate vaba liikumine. Siiski nähtub erinevatest uuringutest, et teenuste osutamise vabaduse varjus toimub pidev töötajate värbamine. Võidelda tuleb piiriüleste teenuste vastu, mille ainus eesmärk on odava tööjõu värbamine. Kui tegu on töötajate piiriülese värbamisega, siis tuleb täiel määral rakendada töökohajärgse riigi eeskirjade kohaldamise põhimõtet. See on vajalik nii töötajate kui ka usaldusväärsete tööandjate huvide kaitsmiseks ning ebaausa konkurentsi ärahoidmiseks, mis tuleneb näiliste füüsilisest isikust ettevõtjate kasutamisest või muul viisil riigis kehtivatest töötingimusi reguleerivatest eeskirjadest kõrvale hoidmisest.

| 4.5 | Töökohajärgses riigis teostatavat kontrolli seal kehtivate töötingimuste üle ja nendest kinnipidamise nõudmist ei tohi Euroopa Liit pidada ühtse teenusteturu toimimise „takistusteks” või „tõketeks”, välja arvatud juhul, kui selliseid tavasid rakendatakse konkurentsi pärssimiseks. See ei puuduta mitte üksnes töötajate kehtivaid põhiõigusi, mida tuleb austada, kollektiivlepingutest kinnipidamise kontrollimine on ka usaldusväärsete tööandjate huvides. See ei kehti mitte ainult suurtele rahvusvahelistele ettevõtetele, vaid on ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides. Registreerimis- ja teavitamiskohustus, mis on vajalikud kontrollimaks neist põhiõigustest kinnipidamist, on piiriüleste teenuste osutamisega seotud kohustuste elementaarsed osad. Liikmesriikidevahelise koostöö parandamine selles valdkonnas on kõigi asjaomaste osapoolte huvides ja tuleb piiriüleste teenuste osutamisele üksnes kasuks. |
| --- | --- |

4.5

Töökohajärgses riigis teostatavat kontrolli seal kehtivate töötingimuste üle ja nendest kinnipidamise nõudmist ei tohi Euroopa Liit pidada ühtse teenusteturu toimimise „takistusteks” või „tõketeks”, välja arvatud juhul, kui selliseid tavasid rakendatakse konkurentsi pärssimiseks. See ei puuduta mitte üksnes töötajate kehtivaid põhiõigusi, mida tuleb austada, kollektiivlepingutest kinnipidamise kontrollimine on ka usaldusväärsete tööandjate huvides. See ei kehti mitte ainult suurtele rahvusvahelistele ettevõtetele, vaid on ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvides. Registreerimis- ja teavitamiskohustus, mis on vajalikud kontrollimaks neist põhiõigustest kinnipidamist, on piiriüleste teenuste osutamisega seotud kohustuste elementaarsed osad. Liikmesriikidevahelise koostöö parandamine selles valdkonnas on kõigi asjaomaste osapoolte huvides ja tuleb piiriüleste teenuste osutamisele üksnes kasuks.

| 4.6 | Komisjon nendib oma teatises, et piiriüleste teenuste osutamise ulatus Euroopa Liidu majanduses on väiksem kui riiklike teenusesektorite osakaal majanduses. Paljud teenused on kohaliku iseloomuga, seotud konkreetse kohaga ning pika vahemaa tagant ei ole neid lihtne hallata. Komisjon ütleb selle kohta küll midagi möödaminnes, ent see märkus ei ole vastavuses kõnealuse aspekti ulatuse ja olulisusega. Ka komisjoni teatises toodud näited ei too selgust komisjon kavadesse. Pigem näib, et tegu on piiratud arvus liikmesriikides aset leidnud juhtumitega, kus teenuste direktiivi ei ole ilmselt õigesti rakendatud, ja mitte direktiivis endas sisalduvate põhimõtteliste puudujääkidega. |
| --- | --- |

4.6

Komisjon nendib oma teatises, et piiriüleste teenuste osutamise ulatus Euroopa Liidu majanduses on väiksem kui riiklike teenusesektorite osakaal majanduses. Paljud teenused on kohaliku iseloomuga, seotud konkreetse kohaga ning pika vahemaa tagant ei ole neid lihtne hallata. Komisjon ütleb selle kohta küll midagi möödaminnes, ent see märkus ei ole vastavuses kõnealuse aspekti ulatuse ja olulisusega. Ka komisjoni teatises toodud näited ei too selgust komisjon kavadesse. Pigem näib, et tegu on piiratud arvus liikmesriikides aset leidnud juhtumitega, kus teenuste direktiivi ei ole ilmselt õigesti rakendatud, ja mitte direktiivis endas sisalduvate põhimõtteliste puudujääkidega.

| 4.7 | Komisjon keskendub eelkõige konkurentsile, kuna see peaks looma tarbijatele eeliseid muu hulgas suurema valiku ja hinna osas. Ent tarbijad vajavad ka teisi teenustega seotud olulisi aspekte, nagu näiteks ohutus, kindlus, kvaliteet, hinna läbipaistvus, ausad lepingulised tingimused, selge ja arusaadav teave ning raha tagastamise garantii, kui osutatud teenused ei ole piisavad. Vaja on ka valdkondlikke õigusakte, et hoida ära tarbijate õiguste kahjustamist, nii nagu juhtus energiaturu ja telekommunikatsioonituru liberaliseerimisel. |
| --- | --- |

4.7

Komisjon keskendub eelkõige konkurentsile, kuna see peaks looma tarbijatele eeliseid muu hulgas suurema valiku ja hinna osas. Ent tarbijad vajavad ka teisi teenustega seotud olulisi aspekte, nagu näiteks ohutus, kindlus, kvaliteet, hinna läbipaistvus, ausad lepingulised tingimused, selge ja arusaadav teave ning raha tagastamise garantii, kui osutatud teenused ei ole piisavad. Vaja on ka valdkondlikke õigusakte, et hoida ära tarbijate õiguste kahjustamist, nii nagu juhtus energiaturu ja telekommunikatsioonituru liberaliseerimisel.

| 4.8 | Illegaalse töötamise vältimiseks, teenuste kvaliteedi tagamiseks ja teenuste osutaja poolt lepingu täitmata jätmisel õiguskaitse võimaldamiseks on vaja, et iga sektori tunnustatud spetsialistid oleksid kantud avalikkusele juurdepääsetavasse registrisse. Registreeritud teenuseosutajate kvalifikatsioonid peavad vastama kehtestatud tingimustele ja nende registreeritud teenuseosutajate oskusi tuleb kontrollida teatud aja tagant. Kui tarbijatel on võimalik sellisel usaldusväärsel viisil teha kindel ja vastutustundlik valik, siis kasvab ka usaldus siseturu vastu. |
| --- | --- |

4.8

Illegaalse töötamise vältimiseks, teenuste kvaliteedi tagamiseks ja teenuste osutaja poolt lepingu täitmata jätmisel õiguskaitse võimaldamiseks on vaja, et iga sektori tunnustatud spetsialistid oleksid kantud avalikkusele juurdepääsetavasse registrisse. Registreeritud teenuseosutajate kvalifikatsioonid peavad vastama kehtestatud tingimustele ja nende registreeritud teenuseosutajate oskusi tuleb kontrollida teatud aja tagant. Kui tarbijatel on võimalik sellisel usaldusväärsel viisil teha kindel ja vastutustundlik valik, siis kasvab ka usaldus siseturu vastu.

| 4.9 | Teatise juriidilises osas nõutakse korduvalt õiguskaitsevahendite loomist teenuseosutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. See on liialt ühepoolne lähenemine. Antud kontekstis loodavad õiguskaitsevahendid ei peaks olema üksnes ettevõtete käsutuses, vaid neid peavad saama kasutada ka tarbijad ja töötajad. |
| --- | --- |

4.9

Teatise juriidilises osas nõutakse korduvalt õiguskaitsevahendite loomist teenuseosutajatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. See on liialt ühepoolne lähenemine. Antud kontekstis loodavad õiguskaitsevahendid ei peaks olema üksnes ettevõtete käsutuses, vaid neid peavad saama kasutada ka tarbijad ja töötajad.

| 4.10 | Liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid tõkkeid, mida komisjon nimetab teatise punktis 5.2, ei saa ega tohi vaadelda üksnes teenuseosutaja seisukohast lähtuvalt. Reserveeritud tegevusalad, kapitalikohustus ja kindlustamiskohustus põhinevad ka ühiskondlikult kehtestatud kvaliteedinõuetel. Lisaks tagavad sellised nõuded nii tsiviilvastutuse kui ka tarbijatele ja töötajatele õiguskaitse kättesaadavuse. |
| --- | --- |

4.10

Liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid tõkkeid, mida komisjon nimetab teatise punktis 5.2, ei saa ega tohi vaadelda üksnes teenuseosutaja seisukohast lähtuvalt. Reserveeritud tegevusalad, kapitalikohustus ja kindlustamiskohustus põhinevad ka ühiskondlikult kehtestatud kvaliteedinõuetel. Lisaks tagavad sellised nõuded nii tsiviilvastutuse kui ka tarbijatele ja töötajatele õiguskaitse kättesaadavuse.

| 4.11 | Eeskirjade kontrollimise ja nendest kinnipidamise jälgimisega tegelevad ametkonnad ja asjaomased institutsioonid viitavad pidevalt varifirmade kasutamisele piiriüleses kaubanduses. Sellisel juhul kasutatakse ühtset teenusteturgu ära, et hoiduda või hiilida kõrvale mitmete riikide õigusaktidest ja eeskirjadest. Sama probleem esineb seal, kus kasutatakse väga suurel määral füüsilisest isikust ettevõtjate staatust, ent samas on tegelikult tegu näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatega. Komitee soovitab komisjonil täiendavalt analüüsida kõnealust konkurentsi moonutamise vormi, mis on kahjulik eelkõige usaldusväärsetele ettevõtetele – nii suurtele kui ka väikestele, ning võtta vajadusel asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

4.11

Eeskirjade kontrollimise ja nendest kinnipidamise jälgimisega tegelevad ametkonnad ja asjaomased institutsioonid viitavad pidevalt varifirmade kasutamisele piiriüleses kaubanduses. Sellisel juhul kasutatakse ühtset teenusteturgu ära, et hoiduda või hiilida kõrvale mitmete riikide õigusaktidest ja eeskirjadest. Sama probleem esineb seal, kus kasutatakse väga suurel määral füüsilisest isikust ettevõtjate staatust, ent samas on tegelikult tegu näiliste füüsilisest isikust ettevõtjatega. Komitee soovitab komisjonil täiendavalt analüüsida kõnealust konkurentsi moonutamise vormi, mis on kahjulik eelkõige usaldusväärsetele ettevõtetele – nii suurtele kui ka väikestele, ning võtta vajadusel asjakohaseid meetmeid.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  KOM(2010) 2020 lõplik.

1

(2)  KOM(2010) 608 lõplik.

2

(3)  Direktiiv 2006/123/EÜ.

3

(4)  KOM(2008) 703 lõplik.

4

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/113 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/113

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamine”

KOM(2011) 15 lõplik

2011/C 318/19

Raportöör: Joost van IERSEL

Kaasraportöör: Miguel Įngel CABRA DE LUNA

27. jaanuaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat ELi riigihankepoliitika ajakohastamise kohta – Euroopa hanketuru tõhustamine”

KOM(2011) 15 lõplik

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 164, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 4 komitee liiget.

| Direktiiv | Direktiiv 2004/18/EÜ – riigihankelepingute sõlmimise kord |
| --- | --- |
| Ostja | Direktiivi artikli 1 lõikes 9 määratletud ostjad, kelle suhtes kohaldatakse kõnealust direktiivi |
| Üldhuviteenuseid pakkuvad ettevõtjad | Hankijad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ |
| Gold plating („kuldamine”) | Eeskirjade rangemaks muutmine direktiivi ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse (1) |

Direktiiv

Direktiiv 2004/18/EÜ – riigihankelepingute sõlmimise kord

Ostja

Direktiivi artikli 1 lõikes 9 määratletud ostjad, kelle suhtes kohaldatakse kõnealust direktiivi

Üldhuviteenuseid pakkuvad ettevõtjad

Hankijad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/17/EÜ

Gold plating („kuldamine”)

Eeskirjade rangemaks muutmine direktiivi ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse (1)

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab Euroopa Komisjoni algatatud arutelu komisjoni rohelise raamatu üle eesmärgiga ajakohastada ELi riigihankepoliitikat selle tõhustamiseks sellise paremini toimiva ühtse turu kontekstis, mis on uuenduslikum, keskkonnasõbralikum ja sotsiaalsem. Komitee kavatseb esitada täiendava arvamuse pärast seda, kui komisjon on hinnanud direktiivi 2004/18/EÜ senist mõju, et täiendada käesolevat arvamust nimetatud hindamist arvesse võttes.

1.2   Riigihankedirektiivide (2) eesmärk on muu hulgas parandada riigihangete kvaliteeti. Viimati vaadati direktiivid üldiselt läbi 2004. aastal. Komitee nõuab tungivalt, et kõikide järgnevate läbivaatamiste raames oldaks sama hoolikad ja täpsed kui 2004. aastal.

1.3   Igasuguse läbivaatamise seisukohast on äärmiselt oluline üldanalüüs, mis käsitleb direktiivi mõjusid, direktiivi rakendamist liikmesriikides ja samuti Euroopa Kohtu otsuseid alates 2004. aastast. Samuti tuleks arvesse võtta, et direktiivi rakendamisel kogu Euroopas saadud üldised kogemused on üsna värsked.

1.4   Selleks, et saavutada kõigi jaoks parimaid tulemusi, tuleb vähendada ebavajalikku bürokraatiat. Vältida tuleb keerulisi õigusakte ja direktiivi ebakorrektsest rakendamisest tulenevat laialt levinud eeskirjade rangemaks muutmist ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse (gold plating ehk „kuldamine”). Euroopa 2020. aasta strateegia eeldab, et Euroopa Komisjonil on suurem järelevalveroll.

1.5   Komitee rõhutab, et jätkuvalt hinnatakse avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, aga samuti tõhusust, õiguskindlust, parima hinna ja kvaliteedi suhet, konkurentsi, VKEde turulepääsu ning vabu elukutseid, proportsionaalsust, piiriüleste hankelepingute arvu kasvu, diskrimineerimise ja korruptsiooni vältimist ning vajadust professionaalsuse järele.

1.6   Komitee rõhutab Euroopa 2020. aasta strateegia uuenduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete aspektide mõju ja tähtsust ka riigihangete puhul.

1.7   Selleks, et suurendada liikmesriikide osalemist eesmärgiga rakendada direktiiv nõuetekohaselt ja lisada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid riigihankelepingutesse, nõuab komitee, et sellele küsimusele pöörataks erilist tähelepanu ja et seda arutataks (konkurentsivõime) nõukogus igal aastal.

1.8   Liikmesriikides on hakatud näitama üles suuremat huvi riigihangete rolli vastu targas majanduses. Riigiasutused sõnastavad erineval määral keskkonna- ja sotsiaalseid kriteeriume, millega hankijad arvestama peavad. Arvesse tuleb võtta kirjeldamatute teenuste (3) riigihangete erieeskirju. Nõukogu iga-aastaste arutelude raames tuleks käsitleda parimaid tavasid ja kogemusi.

1.9   Komitee peab oluliseks vajakajäämiseks seda, et rohelises raamatus ei käsitleta vajadust rahuldava professionaalsuse järele ega riigiasutuste riskikartlikkust. Professionaalsuse kasv on innovatsiooni edendamise võti. Koostada tuleks liikmesriikide hankijatele suunatud koolituskavad. Komitee propageerib võrdlusanalüüside kasutamist ja parimate tavade alase teabe vahetamist.

1.10   Hankija peab täiel määral vastutama tööde, toodete või teenuste iseloomu määratlemisel majanduslike, sotsiaalsete ja finantstagajärgede eest. See võib tähendada, et pakkujalt nõutakse omakäelist kinnitust või asjaomaste siseriiklike õigussätete nõuetele vastavust tõendavat avaldust, näiteks seoses sotsiaalsete aspektidega, mille tõttu ei tohi võitjale ametlikke sertifikaate väljastada.

1.11   Pidades silmas vajadust edendada säästvat arengut, pooldab komitee eelkõige suurte projektide puhul vajaduse korral olelusringi kulude põhimõtte kohaldamist.

1.12   Komitee pooldab jätkuvat A- ja B-teenuste eristamist õiguskindluse tagamiseks ning B-teenuseid hõlmavate piiriüleste hankelepingute võimalikku laiendamist. Komitee soovitab komisjonil B-teenuste nimekirja korrapäraselt üle vaadata eesmärgiga uurida, kas mõned B-teenused saaks võimaluse korral üle viia A-teenuste nimekirja.

1.13   VKEde, sealhulgas sotsiaalsete ettevõtete osalemine peab suurenema. Võttes arvesse sidusrühmade erinevaid arvamusi, ei poolda komitee piirmäärade muutmist. Parandused tuleb teha, kasutades proportsionaalsuse põhimõtet nõuetekohaselt, avaldamismeetodite kohandamist, e-hangete nõuetekohast kohaldamist ja lepingute osadeks jagamist, kui see on reaalselt võimalik. Samuti soovitab komitee kasutada programme VKEde teadmiste parandamiseks.

1.14   Direktiivide üks eesmärk on võidelda eelistamise, pettuse ja korruptsiooniga. Direktiivide ajakohastamisel tuleks vältida kõike, mis vähendab nende õigusaktide rangust. Komitee leiab, et kõikidest riigihankelepingutest e-riigihangete protsessi kaudu eelnevalt teavitamine aitaks kuritarvitamist ennetada.

1.15   Alates 1971. aastast on direktiivide peamine eesmärk olnud edendada riigihangete puhul Euroopa piiriüleste hankelepingute sõlmimist. Näitajad on kehvad. Komitee soovitab analüüsida liikmesriikide (parimaid) tavasid ja näiteid ning seejärel välja töötada meetmeid turu avamiseks konkurentsile (4).

1.16   Komitee soovitab lisada juba algusest peale piiriülestesse hankelepingutesse otsuse jurisdiktsiooni kohta.

2.   Sissejuhatus

2.1   Komisjon esitleb riigihankeid ühena 12-st algatusest, millega saab soodustada keskkonnasõbralikuma, sotsiaalsema ja uuenduslikuma ühtse turu arengut (5). Samuti rõhutab komisjon oma rohelises raamatus vajadust suurendada tõhusust ja lihtsustamist, tagada lihtsam juurdepääs VKEde jaoks ja edendada piiriüleste riigihankelepingute sõlmimist.

2.2   Riigihangetel on ELis pikk ajalugu. See hõlmab seda, mil viisil ja milliste vahenditega avalik-õiguslikud hankijad ja üldhuviteenuseid pakkuvad ettevõtjad (6) rahuldavad oma vajadusi ehitustööde, asjade ja teenuste hankimise kaudu. Peamine eesmärk oli ja on tagada konkureerimine kogu Euroopas võrdsetel tingimustel. Piiriüleste hankelepingute arv on siiski väga väike. Käesolevas arvamuses keskendutakse direktiivile, (7) kuhu sisse viidavad parandused peaksid rohelises raamatus osutatu kohaselt kõige rohkem kasu tooma.

2.3   Sisuliselt on direktiiv menetluslik, sisaldades konkreetseid õigussätteid ja tagatisi ning reguleerides protsessi, mille raames kutsutakse pakkumust esitama ja sõlmitakse lepinguid. Direktiivi alusel sõlmitava hankelepingu sisu üle otsustab täiel määral ostja.

2.4   Pärast esimese riigihangete direktiivi (1972) ja üldhuviteenuseid käsitleva direktiivi (1993) vastuvõtmist viidi direktiivide 2004. aasta versioonidesse sisse olulisi muudatusi, eelkõige ostjate direktiivis (2004/18/EÜ), ning samuti väiksemaid muudatusi ajakohasemasse üldhuviteenuseid käsitlevasse direktiivi (2004/17/EÜ). Läbivaatamine leidis aset pärast pikki ja põhjalikke arutelusid sidusrühmade vahel. Rakendamine on riigiti erinev kultuurilises taustas ja õigustraditsioonides esinevate erinevuste ning ülemääraste siseriiklike nõuete (ehk kuldamise) tõttu.

2.5   Avatud, üleeuroopalise ja läbipaistva turu loomiseks võeti arvesse mitmeid küsimusi, sealhulgas õiguskindlust, kuluteadlikkust, parima hinna ja kvaliteedi suhet, kvaliteeti, paremat konkurentsi, turulepääsu VKEde jaoks, proportsionaalsust, uuenduslikkust, jätkusuutlikkust – mida nüüd Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt nimetatakse olelusringi kuludeks –, diskrimineerimise ja pettuse vältimist, võrdsetel tingimustel konkureerimist ja piiriüleste hankelepingute sõlmimist.

3.   Arengud alates aastast 2004

3.1   Alates ajast, mil direktiivid algselt vastu võeti, on riigihangete valdkonnas üldiselt paljugi muutunud ja see protsess jätkub. Rohelises raamatus mõtiskletakse selle üle, kas tuleks sisse viia mõned ärimaailma ja üldhuviteenuseid pakkuvate ettevõtjate puhul tavapärased aspektid või tuleks võimaldada nende kasutamist või neid edendada.

3.2   Peamised töömeetodid on innovatsioon, läbirääkimine ja turuteadlikkus. Üldhuviteenuste valdkonnas on neid alati kasutatud ja piiratud kujul on neid ka direktiivi kohaselt võimalik kasutada, kuid neid ei ole siiski laialdaselt kasutatud. Kui selliseid meetodeid ei ole kasutatud ja vajalikku kogemust ei ole, puudub kogemuste pagas ja seega reaalne väljavaade nende meetodite muutumiseks tavapäraseks.

3.3   Kaasaegsete meetoditega kooskõla saavutamiseks sisaldab direktiiv muid meetodeid, näiteks e-hanked ja hankeoksjonid. Kui esimene kahest on üsna laialt kasutatav, siis viimatinimetatu on sobilik ainult siis, kui ainsateks kriteeriumiteks on hind ja tarnimine. Komitee juhib tähelepanu vajadusele parandada piiriülest elektroonilist koostalitlusvõimet.

3.4   Üldhuviteenuseid käsitlenud pikkade arutelude tulemusel jõuti järeldusele, et nende näol ei ole tegemist iseenesest hangetega, vaid ostjate poolt või nende nimel osutatavate teenustega. Komitee kinnitab veel kord, et ostjad võivad täiesti vabalt täita ise kõiki oma ülesandeid või osi neist või valida teostaja allhanke korras ükskõik millise vabalt valitud ülesande täitmiseks. Samuti tuleb silmas pidada liikmesriikide süsteeme, milles võetakse arvesse esmases õiguses sätestatud võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtet ning mis hõlmavad üldist õigust osutada teenuseid. Üldhuviteenused (8) ise ei ole seega põhimõtteliselt direktiiviga hõlmatud, kuid igasugune allhanke läbiviimine või hankimine ostja poolt või tema nimel seoses üldhuviteenustega kuuluks tõepoolest direktiivi kohaldamisalasse.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 14 ja protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta tunnustatakse avalike teenuste eripära ja olulisust, riikide valitsuste ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ulatuslikku otsustusvabadust teenuste osutamise, tellimise ja korraldamise üle. See hõlmab ka asutusesisest ja avaliku sektori sisest koostööd. Esmatähtis on tagada kõrge kvaliteet, ohutus ja taskukohane hind, võrdne kohtlemine ning üldise juurdepääsu ja kasutajate õiguste edendamine.

3.5   Direktiivis ei öelda mingil viisil, mida ostja peaks või ei tohiks hankida või soetada allhanke korras; selles sätestatakse vaid sellise hanke või allhanke menetlused. Komitee on seisukohal, et seda vabadust ei tohi kahjustada.

3.6   Läbirääkimine

3.6.1   Komitee palub komisjonil selgitada direktiivis, mille puhul ostja võib direktiivi kohaldamata sõlmida hankelepingu otseselt üksusega, mida ta kontrollib analoogiliselt kontrollile siseosakondade üle. Komitee palub komisjonil direktiivi muuta, et see sisaldaks olulisi tingimusi, mille puhul tehakse nõuetest erand.

3.6.2   Kuna üha enam rõhutatakse uuenduslikke ettepanekuid ja tulemustest lähtuvaid kirjeldusi, on hankijate ja pakkujate vahelised arutelud hankemenetluse jooksul äärmiselt olulised. Sellepärast on vajalik üldine läbirääkimistega hankemenetlus, mis sarnaneb üldhuviteenuseid käsitlevas direktiivis sätestatuga või võistleva dialoogiga, kohaldamata samas äärmiselt keerulisi piiranguid. See hõlmab juba olemasolevaid kirjeldamatute teenuste riigihangete erieeskirju.

3.6.3   Öeldakse, et selline menetlus võib anda erinevatele pakkujatele võimaluse esitada oma pakkumused ning et hankijad võivad valida neist parimad elemendid (nn cherry-picking) ja väljastada selle tulemusel hübriidkirjelduse uue hankemenetlusena, mis viiakse läbi ilma läbirääkimisteta. Selline lähenemine on vale. Pakkujatel peab alati olema võimalus kaitsta oma intellektuaalomandit – olenemata sellest, kas see on patenteeritud või mitte – ning seega ei tohiks nende ideid isegi piiratud viisil pakkuda kasutamiseks teistele tarnijatele nende selgesõnalise nõusolekuta.

3.6.4   Hankelepingute läbirääkimisel – eriti keeruliste hankelepingute läbirääkimisel – on ilmselgelt oluline, et hankija omaks sisulisi oskusi. Üldise läbirääkimistega hankemenetluse kasutuselevõtuga peavad kaasnema meetmed eesmärgiga tagada, et hankijal oleksid vajalike oskuste ja vajaliku kogemusega inimesed.

3.7   Innovatsioon

3.7.1   Rohelises raamatus käsitletakse innovatsiooni riigihankelepingutes. Hankemenetlus koosneb kolmest peamisest tasandist:

| — | soov kasutada uudset lahendust traditsioonilise nõude täitmiseks; |
| --- | --- |

—

soov kasutada uudset lahendust traditsioonilise nõude täitmiseks;

| — | osalemine lahenduse väljatöötamisel ja |
| --- | --- |

—

osalemine lahenduse väljatöötamisel ja

| — | arendusprojekti sponsorlus. |
| --- | --- |

—

arendusprojekti sponsorlus.

3.7.2   Lihtsaim ja tõenäoliselt kõige kasulikum aspekt on tahe uudne lahendus kasutusele võtta. Komitee soovitab edendada piisavat pädevust omava hankija avatust uudset lahendust sisaldavale pakkumusele. Seepärast peaks hankija olema valmis enne sõnaselge vastupidise otsuse langetamist kaaluma ka alternatiivseid variante. Kuid riigiametnikele on see sageli vastumeelt pigem riskikartlikkuse kui mis tahes muu haldus- või õigusliku takistuse tõttu.

3.7.3   Isegi alternatiivsete pakkumuste mõistes sisalduvad tõkked. Võimalus esitada uuenduslikke pakkumusi muudetaks palju lihtsamaks, kui hankija esitab oma nõudmised pigem lahendatava probleemi kui lahenduse kujul. Selline lähenemisviis võimaldab pakkujal kasutada oma asjakohaseid oskusi, et pakkuda välja parim lahendus, olgu see siis traditsiooniline või uuenduslik.

3.7.4   Kui ostja otsustab kasutada uuenduslikku lahendust, nagu näiteks suure andmebaasisüsteemi loomisel, on tema osalemine ja toetus igal tasandil äärmiselt oluline. Selleta on ebaõnnestumise risk suur.

3.7.5   Kommertskasutusele eelneva hanke (9) mõistes nähakse ette, et ostjad peaksid toetama uusi arendusi ja olema esimesed kasutajad. Võimalik ebaõnnestumine muudab selle riskantseks lahenduseks. Kogemus näitab, et vaid vähesed ostjad on tulenevalt oma ülesehitusest, struktuurist või kogemusest sobilikud selleks tegevuseks, mille kasuks tuleks otsustada vaid pärast tõsist kaalumist.

3.7.6   Olulisel kohal on jätkusuutlik tootmine ja tarbimine. Valitseb üldine arusaam, et innovatsioon on jätkusuutlikus arengus väga suure tähtsusega seoses kvaliteetsete töökohtade ja ettevõtete edendamise võimalustega ELis osana Euroopa 2020. aasta strateegiast. Nõuetekohasel saavutamisel pakuvad nad suurt majanduslikku kasu. Paljude hankemenetluste puhul tuleb arvesse võtta olelusringi kulusid. Nende hulka kuuluvad kvaliteet, algne hind, hooldus, käitamine ja lõplik kõrvaldamine. Kvaliteedil põhineva lähenemisviisiga innustatakse innovatsiooni ning häid töötavasid ja -tingimusi, mis toovad pikas perspektiivis kaasa suurema tõhususe ja kulude kokkuhoiu. Nende kulude hindamise meetodid on sõnaselgelt kehtestatud. Komitee soovitab astuda samme eesmärgiga julgustada avalik-õiguslikke hankijaid neid meetodeid omaks võtma ja kasutama.

4.   Täiendava ajakohastamise põhjused

4.1   Õiguslikud aspektid

4.1.1   Õigusaktide ülevõtmine siseriiklikusse õigusesse on äärmiselt oluline, kuid see on probleeme valmistav teema. Rohelises raamatus oleks pidanud sellele teemale eraldi tähelepanu pöörama. Vaid vähesed liikmesriigid võtavad edukalt sätteid üle. Nõuetekohane rakendamine teenib kõigi sidusrühmade huve. Veelgi suuremat koormust ja bürokraatiat põhjustav eeskirjade rangemaks muutmine ülevõtmisel siseriiklikusse õigusesse (gold plating ehk „kuldamine”) tekitab ebavajalikke takistusi, eelkõige VKEdele – VKEde mõiste ja viited ettevõtetele peavad hõlmama iga liiki osalejaid, olenemata sellest, kas tegemist on tulunduslike või mittetulunduslike üksustega, ning kohaldada tuleb õiglase konkurentsi tingimusi kooskõlas eeskirjadega – ning samuti suurenevaid kulusid ostjale. Direktiiv on selgesõnaline ja mitte väga keeruline. Olenemata erinevustest õigussüsteemides ja lähenemisviisides tuleks vältida täiendavaid nõudeid ja formaalsusi. Komitee arvates peaks komisjon teostama aktiivsemalt järelevalvet rakendusprotsessi üle, püüdes aidata kaasa siseriiklike õigusaktide lihtsusele ja selgusele.

4.1.2   Abinõude direktiivi kohaldamisel piiriüleste hankelepingute suhtes eksisteerib süstemaatiline probleem. Nimetatud lepingute puhul ei ole selge, millist jurisdiktsiooni kohaldada – kas hankija või tarnija oma. Komitee soovitab lisada seda käsitleva otsuse hankelepingusse juba selle sõlmimisel.

4.1.3   Mõne lepingu puhul, eelkõige pikaajaliste lepingute puhul, kerkivad esile tingimused, mille tõttu on vajalik muuta mõningaid lepingu sätteid. Kuna selliseid olukordi ei õnnestu alati vältida, suureneb korruptsiooni oht. Direktiiviga piiratakse raamlepingutesse teha lubatavaid muudatusi (artikkel 32), kuid muus osas seda küsimust ei reguleerita. Komitee arvates on korruptsiooni esinemise riskil ja/või lepingukindluse puudumisel kahjustav mõju, kui eeskirjad oleksid üldiselt suurema paindlikkuse võimaldamiseks leebemad. Seepärast ei tohiks direktiivi sellest aspektist muuta.

4.1.4   Direktiivis jagatakse teenused kahte kategooriasse: A- ja B-teenusteks. A-teenuste puhul peab nõudeid järgima, samas B-teenuste suhtes kehtib üldiselt leebem kord. Rohelises raamatus küsitakse, kas paljude teenuste üha piiriülesemat laadi silmas pidades on selline jaotus enam asjakohane. Komitee pooldab jätkuvat kahe kategooria eristamist õiguskindluse tagamiseks ning piiriüleste B-teenuste üleviimist A-teenuste nimekirja. Komitee soovitab komisjonil B-teenuste nimekirja korrapäraselt üle vaadata eesmärgiga uurida, kas mõned B-teenused saaks võimaluse korral üle viia A-teenuste nimekirja.

4.2   Tavad

4.2.1   Hästi toimiva riigihanketuru arendamist takistab oluliselt avalik-õiguslike hankijate rahuldava professionaalsuse ja rahuldavate eksperditeadmiste puudumine. On puudus, et rohelises raamatus ei käsitleta seda kõikide riigihangete puhul olulist põhitingimust. Olukorra parandamiseks on liiga vähe stiimuleid. Komitee soovitab tungivalt korraldada ametnike koolituskampaaniaid – eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil – läbirääkimiste pidamise ja elujõuliste lepingute sõlmimise (10) kohta.

4.2.2   Lisaks peab muutuma riigihangete kultuur. Hankimine ei ole kontoritöö ning kõik juhtkonna tasandid ja harud peavad olema lepinguga seotud küsimustesse vajaduse korral kaasatud, nagu see on korraldatud paljude äriettevõtjate puhul. Vaid pühendumine kaasaegsetele hanketavadele, eelkõige riskijuhtimisele ostja kõikidel tasanditel suudab tagada edu. Heaks näiteks selle kohta on üldhuviteenuseid pakkuvate ettevõtjate tavad.

4.2.3   Avalikus sektoris hankefunktsiooni professionaalsemaks muutmist tuleb edendada sisemise arengu ja professionaalide värbamise kaudu, suurendades sellega funktsiooni rolli ja profiili. Mitmel juhul on edukaks osutunud veel kaks lisameedet: kogenud hankemenetlusejuhtide värbamine teistest majandusharudest ning selliste hankeagentuuride loomine, mis pakuvad ostjale kogu hankeprotsessi jooksul eksperditeadmisi. Hankijate tasemed on riikides erinevad. Komitee propageerib võrdlusanalüüside kasutamist ja parimate tavade vahetamist.

4.2.4   Pakkumuse esitamisele eelneval perioodil peaksid ostja vanemostjad või projektijuhid end enne pakkumusdokumentide koostamist kurssi viima sellega, mida hetkel turul saada on. Selline uurimine hõlmab tavaliselt tehnikaajakirjadega tutvumist, messide külastamist ja asjaomase valdkonna tarnijatega suhtlemist.

4.2.5   Ka VKEde professionaalsust on vaja suurendada. Kvalifikatsioone ja teadmisi võivad aidata parandada erikursused ja pakkumuste koostamise valdkonnas kogenud inimesed.

4.2.6   Ühte riskikartlikkuse aspekt on madalaima hinna kriteeriumi ülemäärane kasutamine. Kui mõne hanke puhul puuduvad teised realistlikud kriteeriumid peale hinna – ja võib-olla tarne –, siis enamike hangete puhul kasutatakse siiski teisi väärtuslikumaid näitajaid, mis aitavad saavutada paremat tulemust. Madalaima hinna kriteerium takistab innovatsiooni ning parema kvaliteedi ja väärtuse saavutamist, mis vastaks Euroopa 2020. aasta strateegiale, ning ei tähenda ilmtingimata suuremat väärtust.

4.2.6.1   Seepärast peaks madalaima hinna kriteerium olema pigem erand kui reegel. Laiendades majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumi kasutamist säästvuse seisukohalt soodsaima pakkumuse hindamisel, võivad riigiasutused saavutada võimalikult parimad tulemused keskkonnaalase, sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse seisukohalt. Komitee innustab riigiasutusi võtma arvesse olelusringi kulusid vastavalt võimalusele ja vajadusele.

4.2.7   Pidades silmas keskmise suurusega ja eelkõige väikeste omavalitsuste rohkust, tuleks neil soovitada professionaalsuse, tõhususe ja finantsaspektist lähtuvalt teha kriitilise ulatusega projektide puhul koostööd või muuta selline koostöö nende jaoks isegi kohustuslikuks. Komitee palub sellele küsimusele pöörata erilist tähelepanu ning soovitab igal juhul vahetada parimaid tavasid ja selgitada seoses sellega riigihanke-eeskirju.

4.2.8   Statistiline analüüs näitab, et eelkõige VKEd on ELi piirmäärast ülespoole jäävates riigihangetes esindatud vähesel määral. Komitee pooldab riigihangete puhul võrdsete tingimuste loomist, et VKEd saaksid riigihankelepingutest õiglase osa. Komitee ei poolda muu hulgas VKEde suhtes positiivse diskrimineerimise meetmete kohaldamist nende meetmete kunstliku laadi ja nende kohaldamisest tuleneda võiva korruptsiooni tõttu. Olenemata sellest tuleks ostjaid võimaluse korral julgustada jaotama hankelepinguid osadeks, eesmärgiga muuta võimalused VKEde jaoks nähtavamaks ja seega ka juurdepääsetavamaks.

4.2.9   Piirmäärade puhul ollakse vastandlikel seisukohtadel. Nimetatud määrad kehtestati pärast ulatuslikku arutelu ja hoolikat kaalumist, nad on kooskõlas GPA-s sisalduvate määradega ning neid on korrapäraselt kohandatud, võttes arvesse muutusi inflatsioonis ja vahetuskursis. On esitatud taotlusi piirmäärade suurendamiseks, aga ka nende vähendamiseks. Ükski esitatud argumentidest ei ole piisavalt veenev ning komitee soovitab jätkata praeguste praktiliste määrade kasutamist. Allapoole piirmäärasid jäävate riigihangete suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju ja aluslepingutest tulenevaid kohustusi. On soovitatav, et need eeskirjad vastaksid võimalikult suures ulatuses direktiivis sätestatud menetlustele, et vältida kahtlusi ja segadust ning et hankijad peaksid kasutama vaid ühte liiki menetlust.

4.2.10   Läbipaistvuse suurendamiseks ja ametiseisundi kuritarvitamise vältimiseks soovitab komitee eelnevalt teavitada eranditult kõikidest riigihankelepingutest. Allapoole piirmäära jäävate ning B-teenuste hankemenetluste teated tuleks avaldada väga lihtsal kujul Euroopa Majanduspiirkonda hõlmaval e-hangete veebilehel (11).

4.2.11   Püüd suurema professionaalsuse poole võib ühtlasi aidata lihtsustada siseriiklikke menetlusi, millega kaasnevad praegu ebaproportsionaalsed kulud. Konkreetsed olukorrad on väga erinevad ning vältida tuleks segadust ja jagelusi tõlgendamise pärast. Sirgjoonelisemad siseriiklikud lähenemisviisid peaksid teistele eeskujuks olema.

4.2.12   Ostjate kalduvus nõuda finantstagatisi, kindlustusi ja täitmisgarantiisid kujutab endast täiendavat takistust VKEdele. Lisaks on täna juurdepääs rahalistele vahenditele piiratum ning on raiskamine kasutada VKEde piiratud vahendeid selliste tagatiste jaoks. Ostjatele tuleb meelde tuletada nende kohustust vältida ebaproportsionaalseid kvalifitseerumis- ja finantsnõudeid, selle asemel et nõuda tagatisi.

4.2.13   Selles küsimuses on käivitatud algatusi eesmärgiga parandada olukorda liikmesriikides. Komitee soovitab tungivalt koostada parimate tavade loetelu ning kooskõlas mõne liikmesriigi tavadega korraldada ELi tasandil korrapäraseid kohtumisi hankijate ja kogenud ekspertidega.

4.2.14   VKEde abistamiseks võiksid ostjad luua elektroonilised portaalid eesmärgiga

| — | suurendada juurdepääsu ELi piirmäärast allapoole jäävaid riigihankeid käsitlevale teabele; |
| --- | --- |

—

suurendada juurdepääsu ELi piirmäärast allapoole jäävaid riigihankeid käsitlevale teabele;

| — | võimaldada VKEdel näidata üles huvi partnerlusvõimaluste vastu teiste huvitatud VKEdega ning |
| --- | --- |

—

võimaldada VKEdel näidata üles huvi partnerlusvõimaluste vastu teiste huvitatud VKEdega ning

| — | luua tsentraalsel e-hangete veebilehel turvaline osa, kuhu VKEd võiksid üles laadida hankijate kasutatavat haldusteavet ja kus nad võiksid seda teavet muuta/ajakohastada. |
| --- | --- |

—

luua tsentraalsel e-hangete veebilehel turvaline osa, kuhu VKEd võiksid üles laadida hankijate kasutatavat haldusteavet ja kus nad võiksid seda teavet muuta/ajakohastada.

5.   Seosed hankevaldkonna ja teiste valdkondade vahel

5.1   Lisaks eesmärgile suurendada avaliku sektori kulutõhusust (12) tuntakse rohelises raamatus huvi ka seisukohtade vastu riigihangete valdkonna ja muude valdkondade vaheliste seoste suurendamiseks, eelkõige innovatsiooni-, keskkonna- ja sotsiaalvaldkonnaga.

5.2   Alates 2004. aastast on jätkusuutlikku arengut ja kaasavat majanduskasvu edendatud kõrvuti konkurentsiprioriteetidega ning neid rõhutati taas kord ka Euroopa 2020. aasta strateegias. Neid aspekte tuleks arvesse võtta ka riigihankelepingutes.

5.3   Komitee nõustub, et üleriigiliste ja piirkondlikke ametiasutusi tuleks julgustada võtma arvesse ühiskondlikke aspekte, mis tähendab, et lepingute koostamisel peaks olema selliste elementide jaoks ruumi.

5.4   1949. aastal vastu võetud ILO konventsioon nr 94 töönormide kohta riigihankelepingutes on praegu siduv kümnes ELi liikmesriigis, ehkki teised riigid, nagu näiteks Iirimaa, kohaldavad konventsiooni riigihangetes vabatahtlikult. Komitee võtab teadmiseks konventsioonis sisalduvad põhimõtted ja teeb ettepaneku, et liikmesriike tuleks ärgitada konventsiooni ratifitseerima ja selle põhimõtteid järgima.

5.5   Komitee rõhutab, et direktiivis sätestatakse selliste menetluslike eeskirjade kogum, mis paneb riigihangete puhul paika suhted lepinguosaliste vahel. Varasemates dokumentides on komisjon ulatuslike konsultatsioonide alusel selgitanud, kuidas uuenduslikke tooteid, teenuseid ja protsesse ning keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid eesmärke saab arvesse võtta siis, kui ostjad koostavad lepinguid (13) või kasutavad kommertskasutusele eelnevaid hankeid.

5.6   Innovatsiooni ja riigihangete puhul väärivad nimetamist teedrajavad Aho eksperdirühma aruanne ja juhtivate turgude algatus (14). Innovatsioon võib puudutada väga erinevaid teemasid: kõrgtehnoloogia, vähesed CO2-heited, madalenergia, uued ja alternatiivsed meetodid tervishoius ja sotsiaalhoolekandes, ehitus, transport, infrastruktuur ja muud. Komitee rõhutab, et nõudlusel võib olla äärmiselt oluline roll innovatsiooni tekitajana (15) ning see tegur on aastaid tähelepanuta jäetud või siis on vähendatud selle tähtsust. Kaudselt võib see aidata kaasa ülikoolide ning teadus- ja arenduskeskuste kaasamisele ning edasisele innovatsioonile nt VKEdes ja sotsiaalmajandussektoris toimijate osas.

5.7   Vastusena rohelises raamatus esitatud küsimusele rõhutab komitee, et riigihanked on ennekõike suunatud riiklikele, piirkondlikele, kohalikele ja ELi ametiasutustele, kes peavad iga juhtumi põhjal eraldi leidma direktiivides sätestatud raamides õige tasakaalu erinevate ühiskondlike nõuete vahel, mis hõlmavad innovatsiooni, keskkonda, sotsiaalseid (16) aspekte (sealhulgas puuetega seotud sotsiaalseid eeskirju) ja tõhusust, tootmisperioode, kulusid, tarnijate arvu, võimalikke lepingutulemusi jne.

5.8   Ostjad võivad ise kindlaks määrata konkreetsed nõuded, sealhulgas keskkonnaalased ja sotsiaalsed nõuded. Paljudel juhtudel teevad nad seda sellepärast, et ELi ja/või siseriiklikes õigusaktides neilt seda nõutakse, näiteks üldiste või sektorispetsiifiliste keskkonnastandardite puhul. Teistel juhtudel võivad need nõuded olla seotud konkreetsete projektide elluviimisega, näiteks suured infrastruktuuri ehitustööd.

5.9   Hankemenetluste tehniliste kirjelduste ulatust tuleb vajadusel laiendada, et need hõlmaksid tootmise/protsessi erijooni. See muudaks kirjelduste ulatuse hankija jaoks lihtsamaks ja läbipaistvamaks, et ta saaks teha olulisi otsuseid selliste säästvuse eemärkide edendamiseks, nagu keskkonnasäästlikkus, kollektiivlepingute tugevdamine, inimväärsed tööstandardid ja -tingimused ja võrdväärse töö eest võrdne palk. Taastuvenergia juhtum on selge näide selle kohta, kuidas ja miks tuleks eespool nimetatud tootmise erijooned lisada tehnilistesse kirjeldustesse ja mitte piirduda vaid lepingu täitmise tingimustega. (17)

5.10   Komitee soovitab komisjonil koostada vajaduse korral konsolideeritud dokumendi, mis sisaldaks direktiivi ja asjakohast Euroopa Kohtu praktikat. Selline dokument parandaks juurdepääsu ja aitaks suurel määral kaasa õiguskindluse pakkumisele ühtse teabeallika näol.

5.11   Kooskõlas üldise aruteluga, mis käsitleb vajadust Euroopa targa majanduse järele, toimuvad liikmesriikides intensiivsemad arutelud riigihangete rolli üle selles protsessis (18). Liikmesriigid sõnastavad erineval määral keskkonnaalaseid kriteeriume ja vähemal määral sotsiaalseid kriteeriume, millega hankijad arvestama peavad. Töövaldkonna kokkulepped ja siseriiklikud õigusaktid on liikmesriikides väga erinevad. Iga riik peab tagama oma asjaomaste õigusaktide järgimise.

5.12   Komitee soovitab arutleda selle pideva protsessi üle igal aastal (konkurentsivõime) nõukogus. Esile tuleks tõsta parimaid tavasid ja kogemusi. Ka tavade üha suurem lähendamine parandab piiriüleste hankelepingute sõlmimise tingimusi.

5.13   Olenemata sellest, milliseid sotsiaalseid või keskkonnaalaseid nõudeid hindamiskriteeriumitena kasutatakse, peab neid olema võimalik hinnata ja määrata neile kaal võrreldes teiste kriteeriumitega.

5.14   Hankepädevuse piirides peavad lepingu sõlmivad asutused veenduma, et lisaks direktiivi artiklites 44–51 sätestatud kriteeriumitele (19) järgitakse ka sotsiaaleeskirju (muu hulgas neid, mis käsitlevad puudega inimeste integreerimist (20)), sest kui riigiasutused sõlmiksid lepingu õigusnormidele mittevastavate üksustega, oleks tegemist Euroopa ja siseriiklike eeskirjade rikkumisega.

5.15   Liikmesriigid peaksid pakkujalt nõudma omakäelist kinnitust või nõuetele vastavust tõendavat avaldust, milles kinnitatakse, et igas riigis järgitakse asjaomaseid õigusnorme, mis käsitlevad puudega inimeste tööalast integreerimist; näiteks kohustus värvata konkreetne arv või protsent puudega inimesi riikides, kus selline kohustus on õigusaktides kehtestatud.

5.16   Teine sotsiaalne meede peab vajaduse korral nägema ette, et tehniliste kirjelduste koostamisel võetakse arvesse puudega inimeste juurdepääsukriteeriume ning need kirjeldused peavad olema kavandatud kõikide kasutajate jaoks.

5.17   Lisaks tuleb silmas pidada, et nõue tagada sotsiaalne kaasatus ja kõigile võrdsed võimalused osutab selliste lepingute sõlmimisele, mis on reserveeritud puudega inimestele ettenähtud kaitstud õpikodadele. See võimalus on sõnaselgelt ette nähtud direktiivi 2004/18/EÜ põhjenduses 28 ja artiklis 19. Komitee leiab, et komisjon peaks esitama sõnaselge soovituse, et teatud selliste lepingute protsent või arv muudetaks kohustuslikuks liikmesriikides, kus see on põhjendatud, näiteks kui on arvukalt puuetega inimesi, kes on võimelised töötama, kuid ei tööta.

5.18   Üks konkreetne käsitlemist vajav teema on üldhuvi pakkuvaid sotisaalteenuseid käsitlevate riigihanke-eeskirjade keerukus. Rohelises raamatus (punkt 4.4) esitatakse küsimus, kas selliste teenuste suhtes kohaldatavaid piirmäärasid tuleks tõsta eesmärgiga sotsiaalteenuste eripära paremini arvesse võtta. Komitee kavatseb selles valdkonnas toimuvat tööd põhjalikult jälgida, eelkõige teatise KOM(2011) 206 lõplik kaudu, olles samas teadlik, et piirmääradesse ei soovita teha valikulisi muudatusi.

5.19   Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt tuleks Euroopa Komisjonile anda pädevus jälgida liikmesriikides seda ajakohastamisprotsessi. Sellele tegevusele aitaks kaasa, kui kõik hanketeated olenemata nende väärtusest avaldataks veebilehel, lisades ühtlasi teabe selle kohta, millist liiki ettevõtjale leping anti (mikroettevõtja, VKE või suurettevõtja) ja milline on lepingu väärtus.

6.   Mittesobiv tegevus

6.1   Direktiivi üks eesmärk on võidelda eelistamise, pettuse ja korruptsiooniga. Selline käitumine ei ole riigihangete valdkonnas haruldane, kuid nagu rohelises raamatus öeldud, loob ärimaailmale omase korra puudumine täiendava dimensiooni, sest riik ei pruugi sellist oma asutuste poolset tegevust alati tuvastada. Direktiiv ei ole ette nähtud asendama korruptsiooni- või konkurentsiõigust, kuid direktiivis sisalduv menetluskord pakub täiendavat võimalust sellise käitumise vältimiseks.

6.2   Komitee leiab, et allhanke tingimuste sätteid on vaja tugevdada. Mitmetasandilised allhanked tekitavad probleeme kollektiivlepingute, töötingimuste ning tervise- ja ohutusmenetluste jõustamisel. Riigiasutustele tuleks anda suurem pädevus lepingute mõjutamiseks, et need oleksid kooskõlas kvaliteedi-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkidega. Peamiste alltöövõtjatega seonduvad üksikasjad peaksid olema esitatud enne lepingu sõlmimist ning riigiasutus peaks täpselt määratlema kohustused ja vastutused, et ta saaks teostada tõhusat järelevalvet lepingu üle. Samuti peaksid riigiasutuste kasutuses olema mehhanismid alltöövõtjate kontrollimiseks ja kõrvale jätmiseks juhul, kui asutustel tekib kahtlusi.

6.3   Üldiselt sõlmitakse leping sellise peatöövõtjaga, kellel on nõutava töö, tarne või teenuse täitmiseks vajalikud oskused ja pädevused. Peatöövõtja võtab vastutuse kogu lepingu eest ja on riigiasutuse ees selle täitmise eest vastutav. Selline vastutus hõlmab muu hulgas materjali hankimise ja peatöövõtja mis tahes allhangete juhtimist. Pakkujate karistamise ja kõrvalejätmise menetlused põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse esitamise puhul peaksid olema vähem keerulised, eriti mis puudutab kehtivate töökaitse- ja töötingimuste täitmist. Praegu kehtib kohustuslik ja keeruline kirjalike päringute menetlus, enne kui on võimalik pakkumus tagasi lükata. Samuti on vaja uuesti läbi vaadata teabe esitamine ehitusmeetodi tasuvuse, töötlemisprotsessi või osutatavate teenuste kohta. Pakkujatele tuleks kehtestada kohustuslik nõue esitada hankijale teavet, selle asemel, et hankija peaks teavet taotlema. Nimetatud muudatuste sisseviimiseks tuleks direktiive muuta, selleks et edendada inimväärset tööd, töötajate võrdset kohtlemist ja laiemalt säästvuse eesmärke.

6.4   Juhuslikult saadud tõendid näitavad, et peamine mittesobiv tegevus on eelistamine, mille puhul ostja sõlmib lepingu – mõnikord isegi hankest teavitamata – eelistatud tarnijaga. Sellist salajast tegevust on raske kindlaks teha, sest see ei tule ilmsiks enne toimumist. Komitee leiab, et e-hangete protsessi kaudu kõikidest hankemenetlustest eelnevalt teavitamine aitaks sellist kuritarvitamist vältida, panemata samas riigiasutustele põhjendamatut koormat.

6.5   Komitee märgib, et lepingu tingimuste, sealhulgas lepingu täitmise klauslite järelevalvet pärast lepingu sõlmimist tuleb senisest rohkem toetada. Riigiasutused on finantskriisi tagajärjel praegu üha suureneva finants- ja ressursisurve all ning samal ajal tehakse ka tervise ja ohutuse, tööstandardite ja keskkonnakaitse alastes järelevalveametites kärpeid. Kuna hankemenetluse tühistamine või uue hankemenetluse korraldamine võib olla väga kulukas, võivad riigiasutused tunda end võimetuna, kui pakkuja ei vasta nõuetele või ei täida neid. Tingimuste täitmise tagamise kulud peaksid olema arvestatud hangete eelarvesse ning samuti tuleks kaaluda teisi karistusi juhuks, kui lepingu tingimusi ei täideta.

6.6   Ettevõtetes on korruptsiooni ennetamiseks vajalikud ranged ettevaatusabinõud. Selle edendamiseks tuleks toetada ettevõtete nn isepuhastumismeetmeid sobimatu käitumise järgselt. Eeskujulikult toimivatel ettevõtetel peaks pärast sellise protsessi edukat lõpuleviimist olema õigus jälle turule naasta. Sellekohased ranged nõudmised tuleks sätestada direktiivides, et vältida liikmesriikides praegu käibelolevaid erinevaid tavasid.

7.   Väline mõõde

7.1   ELi riigihanke välise mõõtme puhul ei saa ignoreerida ELi kohustusi edendada kolmandates riikides inimväärset tööd, võrdõiguslikkust, põhiõiguste, põhivabaduste ja tööstandardite austamist ning keskkonnakaitset ja energiatõhusust. Ka väljaspool ELi piire ei saa neid põhimõtteid kõrvale jätta. Iga riigihanke-eeskirjade läbivaatamine peab neid põhimõtteid tugevdama nii ELi-väliselt kui ka -siseselt. ELi tasandil tuleb rohkem ära teha tarneahelate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite parandamiseks ning seda tuleb käsitleda ühtlasi ka kaubanduspoliitikas. Toimivate strateegiate ja struktuuride väljatöötamiseks peab Euroopa Komisjon tõsiselt kaasama põhiosalejaid, nagu ametiühingud ja valitsusvälised organisatsioonid.

7.2   Riigihankeid käsitlev kokkulepe (GPA) on raamistik ja platvorm kogu maailmas riigihangete valdkonnas võrdsete võimaluste loomiseks. Võimalikult paljusid riike tuleks julgustada ühinema selle kokkuleppega.

7.3   Avatud rahvusvahelised riigihanketurud on Euroopa pakkujate jaoks kasulikud, sest paljud Euroopa ettevõtjad, sealhulgas VKEd, on maailmas juhtival kohal ehituse, alternatiivenergia ja keskkonnakaitse valdkonnas (21). Komitee nõuab, et EL seaks eesmärgiks parandada juurdepääsu kolmandate riikide riigihanketurgudele. Tagada tuleb vastastikkuse põhimõtte järgimine (22).

7.4   Komitee peab väga oluliseks, et kolmandate riikide ettevõtjad (riigi omandisse kuuluvad ettevõtjad) järgiksid ELis riigihankelepingute saamiseks pakkumusi esitades samu riigihanke-eeskirju nagu Euroopa ettevõtjad, eelkõige eeskirju, mis käsitlevad keelatud otsest ja kaudset riigiabi, hinnaarvutamist ning kulude ja riski eelnevat kaalumist. Nõuete järgimise tagamine ei ole kerge. See küsimus tuleb rahuldavalt lahendada 2004. aasta direktiivi läbivaatamise käigus (23).

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ELT C93/25, 27.4.2007, lk 25 ja ELT C 24, 31.1.2006, lk 52.

1

(2)  Vt peamist direktiivi 2004/18/EÜ ja üldhuviteenuste direktiivi 2004/17/EÜ. Käesolevas arvamuses käsitletakse eelkõige peamist direktiivi (edaspidi „direktiiv”).

2

(3)  Sõltumatu professionaalne tegevus, mille sisu on ülesanne, mida ei ole võimalik eelnevalt selgelt ja ammendavalt kirjeldada.

3

(4)  Vt direktiivi põhjendust 2: „ja kindlustada hanketellimuse avatus konkurentsile.”.

4

(5)  „Euroopa Komisjoni teatis: Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks”, KOM(2011) 206 lõplik, punkt 2.12 „Riigihanked”.

5

(6)  Vee-, energia-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjad.

6

(7)  2004/18/EÜ (riigihankedirektiiv).

7

(8)  Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 14 ja 106 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu protokoll nr 26.

8

(9)  „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” – KOM(2007) 799.

9

(10)  Näiteks võib tuua Madalmaade sihtasutuse PIANNO. Madalmaade tööstuste liit ja Madalmaade kohalike omavalitsuste liit plaanivad samamoodi läbi viia laiaulatusliku ühise kampaania nende riigiteenistujate hulgas, kes vastutavad riigihangete eest kogu riigis.

10

(11)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 149.

11

(12)  Roheline raamat, lk 4, kolmas lõik.

12

(13)  Vt märkusi rohelises raamatus lk 34. Vt ka juhised „Build for All”, november 2006, juurdepääsukriteeriumite riigihankemenetlustesse lisamise kohta.

13

Build for All

(14)  Vt Aho eksperdirühma aruanne „Uuendusliku Euroopa loomine”, 2006 ja „Juhtivate turgude algatus”, Euroopa Komisjon, oktoober 2010.

14

(15)  Vt muu hulgas „Public procurement and innovation – Resurrecting the demand side”, Jakob Edler, Luke Georghiu, www.sciencedirect.com, Research Policy (2007) lk 949–963.

15

Public procurement and innovation – Resurrecting the demand side

(16)  Vt käsiraamat „Sotsiaalne ostmine. Juhend sotsiaalsete kaalutluste arvestamiseks riigihankes”, SEK(2010) 1258, koostanud Euroopa Komisjon oktoobris 2010.

16

(17)  Vt kohtuasi C-448/01 EVN AG Austria Vabariigi vastu (2003) ECRI – 14527 (EVN – Wienstrom).

17

(18)  Vt üldist ülevaadet „Ettevõtjate sotsiaalne vastutus, riiklikud poliitikad Euroopa Liidus”, november 2010.

18

(19)  Artikkel 44: sobivuse kontrollimine; artiklid 45–51: kvalitatiivse valiku kriteeriumid.

19

(20)  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020”, KOM(2010) 636 lõplik.

20

(21)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused „Rahvusvahelised riigihanked” (ELT C 224, 30.8.2008, lk 32) ja „Kolmandate riikide riigiomandisse kuuluvad ettevõtjad ELi riigihanketurgudel”, ELT C 218, 23.7.2011, lk 31.

21

(22)  Sotsiaalsete aspektide osas vt hiljuti vastu võetud arvamus „Tööstuspoliitika globaliseerunud ajastul”, punktid 6.29 ja 6.30 (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni normid ja ettevõtjate sotsiaalne vastutus), ELT C 218, 23.7.2011, lk 38.

22

(23)  Vt arvamus CESE 807/2011 (CCMI/082), milles käsitletakse seda konkreetset küsimust põhjalikult, ELT C 218, 23.7.2011, lk 31.

23

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/121

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Roheline raamat – probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”

KOM(2011) 48 lõplik

2011/C 318/20

Raportöör: Gerd WOLF

Kaasraportöör: Erik SVENSSON

9. veebruaril 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Roheline raamat – probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”

KOM(2011) 48 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 122, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt komisjoni rohelise raamatu ja selles sõnastatud eesmärkide üle, kinnitab oma sellekohaseid varem vastuvõetud arvamusi ning viidates eksperdiaruandele teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta soovitab komisjonil ka eelkõige järgmist:

| 1.1.1 | töötada komisjonis ja toetavates nõuandeorganites täiendavate struktuurimeetmete kaudu välja teadusuuringute ja innovatsiooni integreeritud strateegia, kusjuures mõlema valdkonna individuaalsed eripärad ja nende eriomased töötingimused peavad säilima; |
| --- | --- |

1.1.1

töötada komisjonis ja toetavates nõuandeorganites täiendavate struktuurimeetmete kaudu välja teadusuuringute ja innovatsiooni integreeritud strateegia, kusjuures mõlema valdkonna individuaalsed eripärad ja nende eriomased töötingimused peavad säilima;

| 1.1.2 | tõsta teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise tulevast eelarveosa üldeelarves lõpuks mahuni, mis vastaks ka tegelikult Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud eesmärgile ja selle valdkonna võtmerollile ning eelarveosa stimuleerivale ja kaasavale võimendavale mõjule liikmesriikide vajaliku toetuspoliitika osas; |
| --- | --- |

1.1.2

tõsta teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise tulevast eelarveosa üldeelarves lõpuks mahuni, mis vastaks ka tegelikult Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud eesmärgile ja selle valdkonna võtmerollile ning eelarveosa stimuleerivale ja kaasavale võimendavale mõjule liikmesriikide vajaliku toetuspoliitika osas;

| 1.1.3 | lihtsustada vajalikke haldusmenetlusi, kiirendada otsustusmenetlusi ja muuta need paindlikumaks ning kohandada vastavalt oma ametnike pädevust ja volitusi; |
| --- | --- |

1.1.3

lihtsustada vajalikke haldusmenetlusi, kiirendada otsustusmenetlusi ja muuta need paindlikumaks ning kohandada vastavalt oma ametnike pädevust ja volitusi;

| 1.1.4 | keskenduda sellistele riikidevahelistele ülesannetele, mis loovad tänu vahendite ja kogemuste piiriülesele koondamisele Euroopa lisandväärtust, eelkõige näiteks teaduskoostööle; |
| --- | --- |

1.1.4

keskenduda sellistele riikidevahelistele ülesannetele, mis loovad tänu vahendite ja kogemuste piiriülesele koondamisele Euroopa lisandväärtust, eelkõige näiteks teaduskoostööle;

| 1.1.5 | suunata struktuurifonde seni alaesindatud piirkondadesse, et töötada seal välja teadusbaasi tipptase koos selleks hädavajalike struktuuridega ning parandada struktuurfondide ja raamprogrammi vahelist sidet; |
| --- | --- |

1.1.5

suunata struktuurifonde seni alaesindatud piirkondadesse, et töötada seal välja teadusbaasi tipptase koos selleks hädavajalike struktuuridega ning parandada struktuurfondide ja raamprogrammi vahelist sidet;

| 1.1.6 | edendada „võtmetehnoloogiate” arendamist, ilma milleta EL ei suudaks püsida ülemaailmses konkurentsis ega tulla toime suurte ühiskondlike probleemidega; |
| --- | --- |

1.1.6

edendada „võtmetehnoloogiate” arendamist, ilma milleta EL ei suudaks püsida ülemaailmses konkurentsis ega tulla toime suurte ühiskondlike probleemidega;

| 1.1.7 | lisada 20 % tulevase kaheksanda raamprogrammi üldeelarvest Euroopa Teadusnõukogu egiidi alla; |
| --- | --- |

1.1.7

lisada 20 % tulevase kaheksanda raamprogrammi üldeelarvest Euroopa Teadusnõukogu egiidi alla;

| 1.1.8 | edendada suurte teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuride (ESFRI nimekiri) rajamist ja ülalpidamist; |
| --- | --- |

1.1.8

edendada suurte teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuride (ESFRI nimekiri) rajamist ja ülalpidamist;

| 1.1.9 | edendada täies mahus innovatsioone, sealhulgas ka sotsiaalvaldkonnas, majanduses, töökohal ja loomemajanduses; |
| --- | --- |

1.1.9

edendada täies mahus innovatsioone, sealhulgas ka sotsiaalvaldkonnas, majanduses, töökohal ja loomemajanduses;

| 1.1.10 | parandada abikõlblikkuse eeskirju VKEdele ja mikroettevõtetele, et hõlbustada nende juurdepääsu toetusprogrammidele ja vahenditele ning programmides osalemist; |
| --- | --- |

1.1.10

parandada abikõlblikkuse eeskirju VKEdele ja mikroettevõtetele, et hõlbustada nende juurdepääsu toetusprogrammidele ja vahenditele ning programmides osalemist;

| 1.1.11 | luua ja arendada raamistikku piisava riskikapitali kohta, millele on eelkõige VKEdel lihtne ligipääs; arendada edasi ka riskijagamisrahastut ja kohandada seda; |
| --- | --- |

1.1.11

luua ja arendada raamistikku piisava riskikapitali kohta, millele on eelkõige VKEdel lihtne ligipääs; arendada edasi ka riskijagamisrahastut ja kohandada seda;

| 1.1.12 | hinnata riigiabi ning konkurentsi- ja riigihanke-eeskirjade süsteemi seoses selle mõjudega kogu innovatsiooniprotsessile, vastavate erialateadmiste väljaarendamisele ning avaliku ja erasektori partnerlusele. |
| --- | --- |

1.1.12

hinnata riigiabi ning konkurentsi- ja riigihanke-eeskirjade süsteemi seoses selle mõjudega kogu innovatsiooniprotsessile, vastavate erialateadmiste väljaarendamisele ning avaliku ja erasektori partnerlusele.

1.2   Lisaks esitab komitee liikmesriikidele üleskutse anda Euroopa 2020. aasta strateegiasse oluline panus ka pingelise eelarve tingimustes ja investeerida rohkem haridusse (eelkõige ka ülikoolidesse), teadusuuringutesse, arendustegevusse ja innovatsiooni, et täita lõpuks üldtuntud ja juba Lissaboni strateegias sätestatud 3 % kohustus ja seda eesmärki eelistatavalt isegi ületada.

2.   Komisjoni teatise põhisisu

2.1   Roheline raamat peab ergutama avalikku arutelu olulisimate küsimuste üle, millel on osa ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tulevastes programmides.

2.2   Komisjon kavatseb seejuures saavutada parandusi järgmistes valdkondades:

| — | eesmärkide ja nende elluviimise täpsustamine; |
| --- | --- |

—

eesmärkide ja nende elluviimise täpsustamine;

| — | programmide lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

programmide lihtsustamine;

| — | lisandväärtuse tõstmine, võimendava mõju suurendamine ning töö dubleerimise ja killustatuse vältimine; |
| --- | --- |

—

lisandväärtuse tõstmine, võimendava mõju suurendamine ning töö dubleerimise ja killustatuse vältimine;

| — | osalemise lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

osalemise lihtsustamine;

| — | ELi programmides osalemise laiendamine – laiem juurdepääs; |
| --- | --- |

—

ELi programmides osalemise laiendamine – laiem juurdepääs;

| — | konkurentsivõime ja ELi toetuse ühiskondliku mõju suurendamine. |
| --- | --- |

—

konkurentsivõime ja ELi toetuse ühiskondliku mõju suurendamine.

2.3   Selleks soovib komisjon välja töötada ühise strateegia, et koondada kõik need asjakohased ELi programmid teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamiseks, mis praegu kehtivad seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning selliste innovatsioonialgatuste nagu Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut raames.

2.4   Rohelises raamatus on loetletud 27 konkreetset küsimust, mis puudutavad järgmisi teemavaldkondi:

| — | koostöö Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel; |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimisel;

| — | ühiskondlike probleemide lahendamine; |
| --- | --- |

—

ühiskondlike probleemide lahendamine;

| — | konkurentsivõime suurendamine; |
| --- | --- |

—

konkurentsivõime suurendamine;

| — | Euroopa teadusbaasi tugevdamine ja Euroopa teadusruumi arendamine. |
| --- | --- |

—

Euroopa teadusbaasi tugevdamine ja Euroopa teadusruumi arendamine.

2.5   Nende programmielementide senine rahastamine käesoleval programmiperioodil (2007–2013) hõlmab järgmist:

| — | seitsmes teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm: 53,3 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

seitsmes teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm: 53,3 miljardit eurot;

| — | konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP): 3,6 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP): 3,6 miljardit eurot;

| — | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT): 309 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT): 309 miljonit eurot;

| — | ühtekuuluvuspoliitika: umbes 86 miljardit eurot (peaaegu 25 % struktuurifondide kogueelarvest). |
| --- | --- |

—

ühtekuuluvuspoliitika: umbes 86 miljardit eurot (peaaegu 25 % struktuurifondide kogueelarvest).

3.   Üldised märkused

3.1   Kooskõlas nõukogu 26. novembri 2010 ja 4. veebruari 2011 otsustega ning allpool esitatud komitee varasemate arvamustega tervitab ja toetab komitee komisjoni esitatud rohelist raamatut ja kavatsust panna kõik teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise vahendid ühise strateegia raames koos toimima. Neile eesmärkidele vastav, oluline ja tõhus ELi toetusprogramm on otsustavaks eeltingimuseks Euroopa konkurentsivõime tugevdamisele, selle heaolu ja sotsiaalsete saavutuste tagamisele ning suurte ühiskondlike probleemidega toimetulekule.

3.2   See tähendab aga eelkõige, et nende esmajärguliste eesmärkide jaoks tuleb siis ELi tulevases üldeelarves jätta ka selleks vajalik ja sobiv eelarveosa. Teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise tulevane eelarveosa tuleb tõsta üldeelarves mahuni, mis vastaks ka tegelikult kõnealusele teemale Euroopa 2020. aasta strateegias antud osakaalule ja tähendusele ning eelarveosa stimuleerivale ja kaasavale võimendavale mõjule liikmesriikide vajaliku toetuspoliitika osas.

3.3   Komitee oli oma 2007. aastal vastu võetud ettevalmistava arvamuse pealkirjas „Euroopa potentsiaali rakendamine ja suurendamine teadus-, arendus- ja uuendustegevuses” (1) juba määratlenud Euroopa 2020. aasta strateegia peamise ülesande. Ning just selle jaoks tuleb ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühist strateegilist raamistikku arendada.

3.4   See ei tähenda aga mõlema kategooria segamist või teineteisele allutamist; eesmärk on pigem see, et teadusuuringud ja innovatsioon toetavad ja rikastavad teineteist võimalikult tõhusalt ühise strateegia kaudu.

3.5   Seepärast ja sel eeldusel toetab komitee ka punktis 2.5 nimetatud eesmärke.

3.6   Nimetatud eesmärkide ja nendega seotud komplekssete asjaolude kohta on komitee viimastel aastatel koostanud järgmised olulised arvamused:

| — | „Roheline raamat „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” ” (2); |
| --- | --- |

—

„Roheline raamat „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” ” (2);

| — | „Teadusasutuste, tööstuse ja VKEde koostöö ja teadmussiire – innovatsiooni oluline eeldus” (3); |
| --- | --- |

—

„Teadusasutuste, tööstuse ja VKEde koostöö ja teadmussiire – innovatsiooni oluline eeldus” (3);

| — | „Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (ERI) käsitlev ühenduse õiguslik raamistik” (4); |
| --- | --- |

—

„Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri (ERI) käsitlev ühenduse õiguslik raamistik” (4);

| — | „Teadusuuringute ühine kavandamine: koostöö ühiste probleemide tõhusamaks lahendamiseks” (5); |
| --- | --- |

—

„Teadusuuringute ühine kavandamine: koostöö ühiste probleemide tõhusamaks lahendamiseks” (5);

| — | „Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik” (6); |
| --- | --- |

—

„Rahvusvahelist teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlev Euroopa strateegiline raamistik” (6);

| — | „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” (7); |
| --- | --- |

—

„Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas” (7);

| — | „Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” (8); |
| --- | --- |

—

„Ühenduse innovatsioonipoliitika läbivaatamine muutuva maailma taustal” (8);

| — | „Investeerimine vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)” (9); |
| --- | --- |

—

„Investeerimine vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)” (9);

| — | „Võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (10); |
| --- | --- |

—

„Võtmetehnoloogiate ühise strateegia väljatöötamine ELis” (10);

| — | „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine” (11); |
| --- | --- |

—

„Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine” (11);

| — | „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (12); |
| --- | --- |

—

„Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” (12);

| — | „Innovaatilised töökohad tootlikkuse ja kvaliteetsete töökohtade allikana” (13); |
| --- | --- |

—

„Innovaatilised töökohad tootlikkuse ja kvaliteetsete töökohtade allikana” (13);

| — | „Seitsmenda raamprogrammi/riskijagamisrahastu vahehindamine” (14). |
| --- | --- |

—

„Seitsmenda raamprogrammi/riskijagamisrahastu vahehindamine” (14).

Nendes arvamustes anti juba enamikele rohelises raamatus nimetatud eesmärkidele ja küsimustele konkreetsed soovitused. Seetõttu juhib komitee selgesõnaliselt tähelepanu neile varasematele arvamustele, kinnitab need uuesti ja palub neid arvestada käesoleva arvamuse osana. Toetudes ka eksperdiaruandele teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi vahehindamise kohta (15) tehakse järgnevalt mõned märkused, milles korratakse või täiendatakse nendes arvamustes sisalduvaid väiteid.

3.7   Rohelises raamatus esitatud ja käesoleva arvamuse 4. peatükis käsitletud küsimustikust jääb mulje, et komisjon näeb ette senise rahastamiskorra ja prioriteetide põhjaliku muutmise. Kinnitades veelkord oma arvamust „Teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamine”, soovitab komitee tungivalt põhimõtteliselt hoida ja tugevdada ning mitte liiga paljude muudatustega kahjustada ELi seniste edukate toetusvahendite (eelkõige teaduskoostöö) hädavajalikku järjepidevust ja usaldusväärsust (16).

3.7.1   Pigem peaks ühine strateegiline raamistik olema tagatud eelkõige komisjoni ja toetavate nõuandeorganite täiendavate struktuurimeetmete kaudu. Selleks tuleks muuhulgas koguda programmiliselt ja halduslikult kokku senise teadusuuringute raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi meetmed.

3.7.2   Nagu komitee on korduvalt rõhutanud, nõuab see lisaks, et vastavate programmide ülesandeid täitvad komisjoni ametnikud, aga ka komisjoni heaks tegutsevate agentuuride töötajad on tänu oma saavutustele asjaomastes valdkondades nimekad ja rahvusvaheliselt tunnustatud eksperdid, kellele antakse piisav kaalutlus- ja algatusõigus, et aidata asjatundlikkuse ja otsustusvõimega kaasa selle ühise strateegilise raamistiku edule (17). Kõnealust eesmärki ei ole võimalik saavutada range ja jäiga reeglistiku kaudu – mitte üksnes sellega (18), küll aga usaldusväärsuse ja paindlikkuse ning eriomase asjatundlikkuse ja kogemuse kaudu.

3.7.3   Komitee on korduvalt toonitanud innovatsiooni otsustavat tähtsust Euroopa 2020. aasta strateegia jaoks. Ta kordab aga samas, et innovatsioon ei ole tingimata lineaarse protsessi – enne teadusuuringud, siis innovatsioon – tagajärg vaid see tekib kompleksses protsessis eri lähtepunktide segunemisest ja läbipõimumisest (19) ning see hõlmab ka sotsiaalseid ja ärilisi aspekte. See kehtib eelkõige teenuste uuenduste kohta, mis käivitatakse enamasti tarbijate uutest vajadustest, ning sotsiaalmajanduslike ettevõtete kohta, mis reageerivad ühiskonna vajadustele. Samuti kehtib see selliste uuenduste kohta töökohal (20), mida sotsiaalpartnerid välja töötavad või kauplevad, ja uuenduste kohta disaini- ja loomemajanduses. Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 (komisjoni teatis) on veel üks näide tähtsast innovatsioonivaldkonnast era- ja avaliku sektori teenuseosutajatele, kes hoolitsevad juurdepääsetavate toodete ja teenuste eest, et puuetega inimesi saaks täielikult Euroopa ühiskonda kaasata.

3.7.4   Komitee juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et teadusuuringud ja teadus on olulised kultuurielemendid, mis iseloomustavad Euroopa valgustusajastuga alanud arengut. Kuigi need kujutavad endast innovatsiooni olulist eeldust, peab neid tähistama, säilitama ja edendama kui Euroopa tsivilisatsiooni ja kultuuri iseseisvat kategooriat. Innovatsioon ei tohi kuuluda teadusuuringute ega teadusuuringud innovatsiooni mõiste alla (21). See oleks Euroopa põhiväärtuste kultuuriline vaesumine.

3.7.5   Teadusuuringute ja innovatsiooni vaheline tähtis eristav tunnus on ühelt poolt teaduse ja teadusuuringute ning teiselt poolt innovatsiooniga tegelevate osalejate ja maailmade („kultuuride”) erinevad „mängureeglid”. Sellele viidatakse arvamuses „Teadusasutuste, tööstuse ja VKEde koostöö ja teadmussiire – innovatsiooni oluline eeldus”, kus on välja töötatud erinevad aspektid (22). Seetõttu tuleb ühises strateegilises raamistikus otsida lahendusi, mis arvestavad neid erinevusi, vastavad neile ja võimaldavad siiski kogu innovatsiooniprotsessi edendada.

3.7.6   Just seepärast on eriti tähtis ja vajab edendamist mõlema kategooria vaheline hea side ning personali ja kogemuste vahetamine. Komitee viitab oma arvamusele vahearuande kohta (23), milles ta käsitleb kolme kavandatud toetussammast: teadus teaduse pärast – prioriteedid seavad teadlased; teadus konkurentsivõime jaoks – prioriteedid seab tööstus; teadus ühiskonna jaoks – prioriteedid seavad kodanikuühiskonnas osalejad.

3.8   Seoses oma varasemate märkustega komisjoni poolt uuesti nimetatud Euroopa teadusuuringute ja arendustegevuse killustatuse kohta möönab komitee, et sellist tüüpi killustatuse näiteid võib küll olla, kui need ei kajasta siiski üldist olukorda. Komitee kordab seepärast (24) järgmist: „on juba kaua olemas olnud Euroopa ja paljudel juhtudel isegi ülemaailmsed sidemed ja koostöövõrgustikud, mille piire koostöö ja konkurentsi vahelises vastasmõjus pidevalt kohandatakse ja uuesti määratakse. Need on vastavate osalejate ja nende organisatsioonide olulised iseorganiseerumisprotsessid”, ja komisjon peab neid niisugustena lõpuks vääriliselt hindama ja mitte ignoreerima, seda enam et teadus- ja arendustegevuse raamprogrammid (eelkõige teaduskoostöö) on omalt poolt oluliselt nendele saavutustele kaasa aidanud.

3.9   Komitee soovitab lisaks, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata maailmatasemel teadus- ja innovatsiooniklastrite tekkele. Need on atraktiivsed, üksteist võimendavad kõrgkoolide, teadusasutuste ja ettevõtete vahelised võrgustikud, mis hõlmavad ka viljakaid sidemeid tekkinud spetsiaalettevõtete vahel. Komitee rõhutab seoses sellega uuesti vajadust rajada ka ELis rohkem maailmatasemel ülikoole ja kutsub eelkõige liikmeriike üles selles osas kindlamalt tegutsema.

3.10   Komitee kordab – eelkõige ka liikmesriikidele suunatud – soovitust lihtsustada ettevõtete asutamist, parandada nende läbilöögivõimet ja võimalusi turul ning luua selleks vajalikud raamtingimused (vt ka punkt 4.7.1). Otsustavad on siinkohal vähem bürokraatiat ja piisav riskikapital. Kui Euroopa tasemel loodi riskijagamisrahastu – Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga ühise asutuse – näol hea meetod, on siiski vajalik veel oluliselt parandada eelkõige VKEde juurdepääsu piisavale riskikapitalile.

4.   Erimärkused

Käesolevas peatükis käsitletakse mõningaid komisjoni esitatud 27st küsimusest. Neid ei korrata siin, vaid puudutatakse järgnevalt kaudselt.

4.1   ELi toetusvahendite kasutajad vajavad hästi liigendatud sisukorda ja põhjalikku kasutusjuhendit nii paberkandjal kui ka internetis. Lisaks tuleb tagada parimate ja edukate vahendite ja toetuspõhimõtete ning võimalikult väheste uute lähenemisviiside vaheline tasakaalustatud suhe, et säilitada maksimaalset järjepidevust.

4.2   Ühtse reeglistiku ja vajaliku paindlikkuse, sealhulgas eriomaste vajaduste arvestamise vaheline tasakaal nõuab reeglistiku ühtlustamise kõrval eelkõige ka siseriiklike meetmete täielikku tunnustamist teadusuuringute ja innovatsiooni ühtses strateegilises raamistikus. Komisjoni töökorralduse suhtes viitab komitee punktile 3.7.2; ametnikele tuleks uusi kontseptsioone puudutavate kogemuste omandamise ajal võimaldada piisavalt tegutsemisruumi, et võtta kasutusele veel kindlaksmääramist vajavaid erandeid/erimeetmeid (24). Kõnealuse valdkonnas tuleb kõigepealt omandada kogemusi (25). Komitee viitab selles osas oma lihtsustamist käsitlevale arvamusele (26), milles soovitatakse rakendada usaldusel põhinevat lähenemisviisi ja aktsepteerida suuremat lubatud hälvet.

4.3   Teadusuuringute ja innovatsiooni vajalikku riiklikku ja piirkondlikku edendamist liikmesriikide ja nende reformikavade kaudu silmas pidades tuleks ELi vahendid suunata esmajoones riikidevahelisse koostöösse – eelkõige teaduskoostöösse. Teaduskoostöö loob eri liikmesriikide vahendite ja kogemuste kaudu selget Euroopa lisandväärtust, sellel on võimendav mõju liikmesriikide toetuspoliitikale ja see edendab Euroopa integratsiooni.

4.4   Kuna ka Euroopa 2020. aasta strateegia raames peab kvaliteet jääma teadusuuringute ja arendustegevuse juhtmotiiviks, tuleks struktuurifonde rohkem suunata seni alaesindatud piirkondadesse, et töötada seal välja teadusbaasi tipptase koos selleks hädavajalike struktuuridega. Sel eesmärgil toetab komitee komisjoni väidet: „Pikas perspektiivis on võimalik maailmatasemel edukas olla üksnes siis, kui kõigile ELi teadlastele antakse võimalus jõuda tipptasemele ja võistelda parimate kohtade pärast. See eeldab, et liikmesriigid kehtestavad ambitsioonikad kavad avaliku teadusbaasi moderniseerimiseks ja avaliku sektori poolse rahastamise pidevaks tagamiseks. ELi rahalised vahendid, ka ühtekuuluvuspoliitika fondidest eraldatavad vahendid, peaksid vajaliku tipptaseme saavutamisele kaasa aitama.”

4.5   Et saavutada koostoimet struktuurfondidega ja optimaalset kooskõla liikmesriikide toetuspoliitikaga, on olulise tähtsusega ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tulevase ühise strateegilise raamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika tulevase ühise strateegia vahelised seosed (27) (8. küsimus). „Arukas spetsialiseerumine” peaks olema piirkondlike strateegiate loomise juhtmõte.

4.6   Et kogu innovatsiooniprotsessi paremini edendada, on komitee arvates vaja hoolikalt ja asjaomaste osalejatega kooskõlastatult kontrollida riigiabi-, hanke- ja konkurentsieeskirju (puudutab 19. küsimust), mis võivad selle eesmärgi täitmist segada (28). Põhjuseks on konkurentsiõiguse ja innovatsiooni edendamise vaheline tasakaal või võimalik konflikt. Seepärast ei tohi konkurentsi-, riigiabi- ja hanke-eeskirju rakendada nii, et need pidurdavad innovatsiooni. Vajalikud võivad olla isegi reformid. Innovatsiooni tuleb mõnikord ka selle eest kaitsta, et konkurendid need omandavad ja seejärel maha suruvad, et innovatsiooniprotsessi takistada.

4.6.1   See juhtub, kuna innovatsiooniprotsess alates avalikest vahenditest rahastatavatest uuringutest kuni turustamiseni nõuab vajadusel pikaajalist, kindlat partnerlust, mis on seniste eeskirjadega (näiteks avalikustamine, intellektuaalomand, riigiabi- ja hanke-eeskirjad) ainult raskesti kooskõlastatav või saavutatav (20. küsimus). Siin tuleks otsida uusi lähenemisviise ja eeskirju, et kaotada võimalik vastuolu mõistete „rohkem innovatsiooni” ja „rohkem avalikkust ja õiglast konkurentsi” vahel. Olulise panuse võib anda eesliini- ja alusuuringute piisav osakaal, sest seda huvide konflikt ei puuduta (vt ka punkti 4.7.3).

4.7   Veel üks komisjoni poolt tõstatatud küsimus puudutab tasakaalu jaotamist järgmiste osalejate toetamise vahel:

| — | VKEd, sotsiaalmajanduslikud ettevõtted ja suurettevõtted; |
| --- | --- |

—

VKEd, sotsiaalmajanduslikud ettevõtted ja suurettevõtted;

| — | alusuuringud ja ühiskonna eesmärkidele suunatud uuringud; |
| --- | --- |

—

alusuuringud ja ühiskonna eesmärkidele suunatud uuringud;

| — | teadusuuringud ja täiendav innovatsiooniprotsess; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud ja täiendav innovatsiooniprotsess;

| — | tehnilised, teenuste valdkonna, ühiskondlikud ja ärilised innovatsioonid; |
| --- | --- |

—

tehnilised, teenuste valdkonna, ühiskondlikud ja ärilised innovatsioonid;

| — | ülalt alla ja alt üles lähenemisviisid. |
| --- | --- |

—

ülalt alla ja alt üles lähenemisviisid.

Kuna eelnevalt ei ole selle kohta arvamust avaldatud, teeb komitee järgmised algatused.

4.7.1   VKEd – eelkõige väiksemad ettevõtted – vajavad toetuste teemade ja toetusvahendite käsituses eri põhjustel erilist arvessevõtmist (29).

| — | VKEdel peaks olema võimalus osaleda programmides vastaval ajal, mis on ettevõttele sobiv (nagu näiteks tulevikutehnoloogiate kava „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” raames käimasolevates meetmetes); |
| --- | --- |

—

VKEdel peaks olema võimalus osaleda programmides vastaval ajal, mis on ettevõttele sobiv (nagu näiteks tulevikutehnoloogiate kava „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” raames käimasolevates meetmetes);

| — | erilist tähelepanu tuleks pöörata ja lihtsustatud turule sisenemise kriteeriume võimaldada noortele ettevõtjatele ja mikroettevõtetele (alla 10 töötaja), millel on suur innovatsioonipotentsiaal; |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu tuleks pöörata ja lihtsustatud turule sisenemise kriteeriume võimaldada noortele ettevõtjatele ja mikroettevõtetele (alla 10 töötaja), millel on suur innovatsioonipotentsiaal;

| — | kasutada tuleks rahalisi vahendeid, et toetada innovatsiooniprotsesse kogu ulatuses (eriti tähtis ettevõtjatele); |
| --- | --- |

—

kasutada tuleks rahalisi vahendeid, et toetada innovatsiooniprotsesse kogu ulatuses (eriti tähtis ettevõtjatele);

| — | teenuste uuendustele peaks rohkem tähelepanu pöörama; |
| --- | --- |

—

teenuste uuendustele peaks rohkem tähelepanu pöörama;

| — | vajalikuks osutuvad moderaatorid/korraldajad, et toetada väiksemaid ettevõtteid innovatsiooniprogrammide kasutamisel ja luua toetustele lihtsamat juurdepääsu; selles osas oleks tähtis osa võrgustikul „Enterprise Europe Network”; |
| --- | --- |

—

vajalikuks osutuvad moderaatorid/korraldajad, et toetada väiksemaid ettevõtteid innovatsiooniprogrammide kasutamisel ja luua toetustele lihtsamat juurdepääsu; selles osas oleks tähtis osa võrgustikul „Enterprise Europe Network”;

| — | rahastamismudelite kujundamisel peab arvesse võtma sotsiaalmajanduslikke ettevõtteid. |
| --- | --- |

—

rahastamismudelite kujundamisel peab arvesse võtma sotsiaalmajanduslikke ettevõtteid.

4.7.2   Fundamentaalse uue teadmise – ja sellest tekkinud tänaste uuenduste, nagu näiteks internet, GPS, magnetresonantstomograafia, laser, arvutid, nanotehnoloogia jne – suured läbimurded tekkisid alusuuringute ja nendele järgnevate rakendusuuringute tulemusena. Alusuuringud ja rakendusuuringud külvavad tulevastele uuendustele hädavajaliku seemne (30). Komitee käsitles ka küsimust, kuidas see seeme võiks jõuda nende organisatsioonideni, kes sellest uuendusi viljelevad ja arendavad (31).

4.7.3   Seetõttu soovitab komitee suurendada tulevases kaheksandas raamprogrammis Euroopa Teadusnõukogu egiidi all toetatavate meetmete osakaalu vähemalt 20 %ni kogutoetusest ja tugevdada oluliste küsimuste mõju ka teistes programmiosades. Euroopa Teadusnõukogu on osutunud silmapaistvaks uute ideede ja tipptasemel uuringute toetamisel. Seejuures peaks ta oma tulevaste protseduuride puhul rohkem arvestama ka noorte teadlaste karjäärivõimalusi, et neid Euroopa teadusuuringutes hoida või tagasi võita.

4.7.4   Teaduskoostöö on – praeguse programmi osa „Koostöö” tuumana (32) – käesoleva teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi (ja selle eelkäijate) peasammas ja on osutunud seejuures silmapaistvaks. See on oluline toetusvahend, et liita liikmesriikide uuringutegevusi ja vältida killustatust. Selle tähtsust tuleks tulevases ühises strateegilises raamistikus seega tingimata säilitada ja tugevdada (33). See kehtib seda enam, et eelkõige teaduskoostöö on suunatud suurte ühiskondlike probleemide (9. ja 11. küsimus) lahendamisele ja see aitab lisaks oluliselt kaasa Euroopa ülemaailmse konkurentsivõime jaoks tähtsate võtmetehnoloogiate arendamisele.

4.7.5   Suuremat tähelepanu peaks pöörama altpoolt üles teostatavate projektide (vt ka punkt 4.7.10) edendamisele (9. ja 10. küsimus), et jätta sellistele innovaatilistele ideedele rohkem ruumi, mida teemade nimekirjas ei ole või mida olemasolev tööstus ( vt ka punkt 3.7.6 – prioriteedid seab tööstus) ei arenda – lennukit ju laevatööstuses ei leiutatud!

4.7.6   Ülalt allapoole toimivad lähenemisviisid on tekkinud oluliste poliitikakujundajate strateegilisest perspektiivist, lähtudes nende praegusest teadmiste tasemest; altpoolt üles toimivad lähenemisviisid seevastu kasutavad teadlaste, inseneride ja teiste osalejate loovat potentsiaali (TRANS „stakeholders”), kes töötavad vahetult uuritavate või parandatavate objektide kallal. Isegi ühiskondlike probleemide oluliste teemade puhul peaks tugevdama rohkem altpoolt üles teostatavate, laiast teadusühiskonnast tulenevate ideede ja lahenduste, mitte ainult ülal alla tehtavate eeskirjade mõju. „[...] innovatsioonipoliitika kontekstis tehtavad investeeringud [tuleks] suunata organisatsioonilistele ja töötajatest lähtuvatele uuendustele [...].” (34)

4.7.7   Alt üles ja ülalt alla teostatavate ideede vaheline tasakaal nõuab uut diferentseerimist: ka ettenähtud teemakataloogide puhul (nt võtmetehnoloogiad või suured ühiskondlikud probleemid) on vajalik piisav hulk alt üles teostatavaid protsesse, et tagada lahendusideed, millel ülalt alla toimiva lähenemisviisi puhul ei ole piisavalt tegutsemisvabadust. Lisaks sellele vajavad ka täiesti uued lähenemisviisid võimalust, et lahendada esialgu tundmatu küsimus või probleem. Kuna selliseid lähenemisviise saab programmiosas „Ideed” juba teostada, tuleks neile ka teaduskoostöös oluliselt rohkem ruumi anda, nagu hetkel info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teema all programmis „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad” juba edukalt rakendatakse. Selleks vajavad pädevad ametnikud rohkem paindlikust ja tegutsemisruumi.

4.7.8   Seoses Euroopa teadus- ja arendustegevuse infrastruktuuriga (ESFRI nimekiri) kordab komitee oma soovitust (35) edendada seda väljaarendamises ja ülalpidamises osalemise kaudu. Samuti on silmapaistvaks osutunud programmiosa „Inimesed”, mille raames kaetakse muuhulgas Marie Curie meetmeid (23. küsimus); seda programmi tuleks seetõttu täielikult säilitada või isegi laiendada.

4.7.9   Võttes arvesse Euroopa ühise majandus-, raha- ja finantspoliitika olulisi probleeme, mis moodustavad hetkel poliitilise arutelu olulise osa, ning sellega seonduvaid makromajanduslikke küsimusi, soovitab komitee toetusprogrammides piisavalt tugevdada ka sinna kuuluvate teadusuuringute mõju.

4.7.10   Lisaks teadus- ja arendustegevuse küsimustele (17. küsimus) soovitab komitee toetuda eelkõige kogemusele äsja loodud vastavate vahenditega, aga mitte luua jälle uusi vahendeid (36). Näitajate ja innovatsioonialase partnerluse osas vt arvamus „Innovaatiline liit” (37). Kapitaliressursside osas viitab komitee samale arvamusele (38).

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 16.

1

(2)  ELT C 44, 16.2.2008, lk 1.

2

(3)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 8.

3

(4)  ELT C 182, 4.8.2009, lk 40.

4

(5)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 56.

5

(6)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 13.

6

(7)  ELT C 255, 22.9.2010, lk 54.

7

(8)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 80.

8

(9)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 49.

9

(10)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 112.

10

(11)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 129.

11

(12)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 39.

12

(13)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 22.

13

(14)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 87.

14

(15)  http://ec.europa.eu/research/evaluations.

15

(16)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 129, punkt 3.12.

16

(17)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 129, punkt 3.10.

17

(18)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 17, punkt 6.4.

18

(19)  Vt joonealune märkus 2.

19

(20)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 22.

20

(21)  Vt joonealune märkus 12.

21

(22)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 8, punktid 4.1 kuni 4.4.

22

(23)  ELT C 218, 23.7.2011, lk 87.

23

(24)  Vt joonealune märkus 12.

24

(25)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 17, punkt 6.4.

25

(26)  Vt joonealune märkus 11, punkt 3.6.

26

(27)  Vt selle kohta ka punkt 3.7.1.

27

(28)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 8, punkt 4.8.

28

(29)  Vt joonealune märkus 12, punkti 4.10.

29

(30)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 80, punkt 3.2.3

30

(31)  Vt joonealune märkus 3.

31

(32)  Siiski võiks veel puuduvas ettepanekus teadus- ja arendustegevuse kaheksanda raaprogrammi kohta kasutada vajaduse korral uusi mõisteid, et tähistada seni mõistete „teaduskoostöö” ja „koostöö” all kirjeldatud meetmeid.

32

(33)  Vt selle kohta ka punkt 4.3.

33

(34)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 5.

34

(35)  Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus. Innovaatiline liit” ”, ELT C 132, 3.5.2011, punkt 3.8.4.

35

(36)  Vt ka joonealune märkus 12.

36

(37)  Vt joonealune märkus 12, punktid 4.2 ja 4.4.

37

(38)  Vt joonealune märkus 12, punkt 4.8.

38

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/127

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus (Euratom), millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013)”

KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE)

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)”

KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE)

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”

KOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE)

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) eriprogrammi”

KOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE)

2011/C 318/21

Raportöör: Gerd WOLF

22. märtsil 2011 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

| | „Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013)”
  KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE) |
| --- | --- |

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013)”

KOM(2011) 71 lõplik – 2011/0045 (NLE)

| | „Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)”
  KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE) |
| --- | --- |

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013)”

KOM(2011) 72 lõplik – 2011/0046 (NLE)

| | „Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”
  KOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE) |
| --- | --- |

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”

KOM(2011) 73 lõplik – 2011/0043 (NLE)

| | „Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”
  KOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE). |
| --- | --- |

„Ettepanek: nõukogu otsus, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi”

KOM(2011) 74 lõplik – 2011/0044 (NLE).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.-14. juuli 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 92, erapooletuks jäi 5.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Tsunamist põhjustatud õnnetus tuumalõhustusreaktori plokkidega Fukushimas ja selle tagajärjed näitavad, kuivõrd nõrgad on sedalaadi reaktorid sundjahutussüsteemide ülesütlemise korral. Õnnetusest tulenevalt on selle tehnoloogia edasise kasutamise osas liikmesriikides langetatud juba energiapoliitilisi otsuseid ja ühenduse tasandil on tekkinud arutelu. Arutusel oleva Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi (periood 2012–2013) teadus- ja arendustegevuse eesmärgid vajavad ümberhindamist. Edasised märkused lähtuvad sellest aspektist.

1.2   Komitee on mitmel põhjusel arvamusel, et teadmiste taset tuumatehnoloogiate, nende kasutamise ja tagajärgede osas tuleb säilitada ja arendada. Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogramm loob Euroopas selle jaoks tänu oma koordineerivale funktsioonile ressursside koondamisel ja ühiste jõupingutuste integreerimisel olulise Euroopa lisaväärtuse.

1.3   Seetõttu soovitab komitee:

| — | keskenduda tuumareaktoritehnoloogia uuringutes reaktorite paremale turvalisusele, pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete vähendamisele ja lõppladustamisele ning lõhustatavate materjalide kontrollile ja kiirguskaitsele; |
| --- | --- |

—

keskenduda tuumareaktoritehnoloogia uuringutes reaktorite paremale turvalisusele, pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete vähendamisele ja lõppladustamisele ning lõhustatavate materjalide kontrollile ja kiirguskaitsele;

| — | säilitada ja laiendada pädevust konstruktsiooniüleste rikete ning olemasolevate süsteemide ees seisvate stressikatsete valdkonnas; |
| --- | --- |

—

säilitada ja laiendada pädevust konstruktsiooniüleste rikete ning olemasolevate süsteemide ees seisvate stressikatsete valdkonnas;

| — | jätkata intensiivset arendustööd termotuumasünteesi võimalike ohutusalaste ja muude eeliste valdkonnas, kus kesksel kohal on rahvusvaheline koostööprojekt ITER. Termotuumasünteesi programm põhineb „assotsiatsioonidel”; |
| --- | --- |

—

jätkata intensiivset arendustööd termotuumasünteesi võimalike ohutusalaste ja muude eeliste valdkonnas, kus kesksel kohal on rahvusvaheline koostööprojekt ITER. Termotuumasünteesi programm põhineb „assotsiatsioonidel”;

| — | kanda asjakohaste koolitusmeetmete kaudu hoolt selle eest, et vajalikes valdkondades on piisavalt kvalifitseeritud spetsialiste ning et ka koolides antaks piisavalt põhiteadmisi nende tehnoloogiate ja radioaktiivse kiirguse, selle riskide ja mõõtmise kohta. |
| --- | --- |

—

kanda asjakohaste koolitusmeetmete kaudu hoolt selle eest, et vajalikes valdkondades on piisavalt kvalifitseeritud spetsialiste ning et ka koolides antaks piisavalt põhiteadmisi nende tehnoloogiate ja radioaktiivse kiirguse, selle riskide ja mõõtmise kohta.

1.4   Kuigi komiteele on jäänud tema käsutuses olevate materjalide põhjal mulje, et komisjoni ettepanekud ja kavad vastavad suures osas juba ülaltoodud soovitustele, soovitatakse komisjonil siiski kontrollida, kas seoses uue olukorraga on vahendeid piisavalt ning kas mõnele teemale on vaja rohkem toetust.

1.5   Võttes arvesse oma muid soovitusi, toetab komitee Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi ning selle vahendeid Euroopa teadusruumi olulise elemendina.

2.   Komisjoni teatis

2.1   Komisjoni teatis puudutab nelja eri dokumenti, mis sisaldavad ettepanekuid nõukogu määruse või otsuse vastuvõtmiseks Euratomi programmi kohta 2012–2013. aastal. Asjaolu, et selleks perioodiks on üldse vaja uusi otsuseid või määruseid, tuleneb ühelt poolt Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ja teiselt poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2007–2011) erinevast kestusest. Seega tuleb praegu ületada kaheaastane ajavahe.

2.2   Komisjoni esitatud neli dokumenti käsitlevad kõiki selleks vajalikke aspekte:

| — | osalemise eeskirjad; |
| --- | --- |

—

osalemise eeskirjad;

| — | raamprogramm; |
| --- | --- |

—

raamprogramm;

| — | eriprogramm – kaudsed meetmed; |
| --- | --- |

—

eriprogramm – kaudsed meetmed;

| — | eriprogramm – Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed. |
| --- | --- |

—

eriprogramm – Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed.

Need neli dokumenti hõlmavad koos lisadega kokku enam kui 120 lehekülge, mistõttu ei ole siin võimalik nende sisu ka kas või osaliselt taasesitada ega kõiki aspekte kommenteerida.

2.3   Temaatiliselt on tegemist ELi poolt toetatavate teadustöödega termotuumasünteesi (põhirõhk programmil ITER), tuumalõhustamise ja kiirguskaitse valdkonnas. Komisjon peab seetõttu vajalikuks, et need teadustööd saaksid eelseisva kahe aasta jooksul läbimõeldult toetuda aastatel 2007–2011 edukalt läbiviidud tegevustele ning neid jätkata.

2.4   Selleks ette nähtud üldmaksed ulatuvad ligi 2 560 miljoni euroni, kusjuures suurim osa makstakse ITERiga termotuumasünteesi programmile.

3.   Üldised märkused

3.1   Fukushima – uus lähteolukord

Komisjoni eelnimetatud dokumendid on koostatud enne Fukushima sündmusi. Võttes arvesse tsunami mõju sealsetele tuumalõhustuse põhimõttel töötava elektrijaama plokkidele, seeläbi põhjustatud kahjusid ning nende mõju rahvale ja keskkonnale, peab komitee vajalikuks vaadelda ja uuesti hinnata siinkohal arutuse all olevaid Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi teadus- ja arendustegevuse eesmärke ka sellest aspektist, et vajadusel programmi suunitlust kohandada. Seetõttu on käesoleva, eranditult uurimis- ja arendustegevust käsitleva arvamuse puhul tegemist enamaga kui Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi ja Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi erineva kestvuse omavahelise sobitamise küsimusega.

3.1.1   Komitee leiab küll, et oleks ennatlik teha sellest juba üldisi energiapoliitilisi järeldusi, kuid austab nende liikmesriikide otsust, kes ettevaatlikkusest otsustasid tulevikus tuuma lõhustamist energiaallikana mitte kasutada. Komitee tervitab asjaolu, et Fukushima teemat käsitletakse ka Euroopa Liidu tasandil (1) ja et see on lülitatud energiapoliitilisse tegevuskavasse, kusjuures vastavalt Lissaboni lepingule võib iga liikmesriik ise otsustada, millist energiaallikate kogumit ta kasutab.

3.2   Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogramm

Peamiselt energiauuringuteks ette nähtud Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogramm täiendab üldises teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis (2) sisalduvat energiaalast teadustööd, mis on eelkõige pühendatud taastuvate energiaallikate ning teiste mittetuumatehnoloogiate vähese CO2-heitega energiatootmise uurimisele ja arendamisele. Seega tuleks ELis uurida ja hinnata kõiki säästva energiakombinatsiooni jaoks kasulikke tehnoloogiaid ning nende omadusi.

3.3   Euroopa lisaväärtus

Komitee on mitmel põhjusel (vt allpool) arvamusel, et teadmiste taset tuumatehnoloogiate, nende kasutamise ja nende tagajärgede osas tuleb süvendada. Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogramm loob Euroopas selle jaoks tänu oma koordineerivale funktsioonile ressursside koondamisel ja ühiste jõupingutuste integreerimisel olulise lisaväärtuse. Võttes arvesse alljärgnevaid soovitusi, toetab komitee täies mahus Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi ning selle vahendeid kui Euroopa teadusruumi olulist elementi (3).

3.4   Ohutusuuringute ja teadmiste omandamise prioriteet

Kahjustamata liikmesriikide ja ELi muid otsuseid tuumalõhustamise tehnoloogia tulevase kasutamise kohta, peab komitee ainuüksi

| 1) | õnnetuste võimalike piiriüleste mõjude, |
| --- | --- |

1)

õnnetuste võimalike piiriüleste mõjude,

| 2) | ekspertide ja tehnoloogiate ülemaailmse liiku, |
| --- | --- |

2)

ekspertide ja tehnoloogiate ülemaailmse liiku,

| 3) | olemasolevate jaamade ja nende radioaktiivsete jäätmete, |
| --- | --- |

3)

olemasolevate jaamade ja nende radioaktiivsete jäätmete,

| 4) | tuumarelvade olemasolu ja nendega seotud tootmissüsteemide ning ka tõsiste poliitiliste riskide |
| --- | --- |

4)

tuumarelvade olemasolu ja nendega seotud tootmissüsteemide ning ka tõsiste poliitiliste riskide

tõttu kindlasti vajalikuks arendada ELis võimalikult intensiivselt edasi alustehnoloogiaid ja meie teadmisi ohutusküsimustes ning tagada nende olemasolu. Loobumine terviklikest teadmistest oleks ohtlik jaanalinnupoliitika. Seetõttu ning selleks, et vältida nende tehnoloogiate ja nendega kaasnevaid mõjusid puudutavate teadmiste kollektiivset unustamist, tuleb vajalikku teaduslik-tehnilist järelkasvu piisavas ulatuses süstemaatiliselt ja pidevalt koolitada ja edendada.

3.5   Tuuma lõhustamine

Tuumalõhustamise tehnoloogia osas toonitab komitee eelkõige ohutusalaseid raskuspunkte:

| — | kiirguskaitse, kiirgusmeditsiin ning ennetavad meditsiinilised ja tehnilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kiirguskaitse, kiirgusmeditsiin ning ennetavad meditsiinilised ja tehnilised meetmed;

| — | tuumaelektrijaamade suurem ohutus ja jäätmete vähendamine (4); |
| --- | --- |

—

tuumaelektrijaamade suurem ohutus ja jäätmete vähendamine (4);

| — | pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine (lõppladustamine); |
| --- | --- |

—

pikaajaliste radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine (lõppladustamine);

| — | lõhustatava materjali (tuumakütuse) saamine ja käitlemine; |
| --- | --- |

—

lõhustatava materjali (tuumakütuse) saamine ja käitlemine;

| — | kaitsemeetmed lõhustuva ja/või radioaktiivse materjali varastamise ja väärkasutamise vastu; |
| --- | --- |

—

kaitsemeetmed lõhustuva ja/või radioaktiivse materjali varastamise ja väärkasutamise vastu;

| — | olemasolevate jaamade konstruktsiooniülesed rikked ning eesseisvate ja vajalike stressikatsete järeldused (5). |
| --- | --- |

—

olemasolevate jaamade konstruktsiooniülesed rikked ning eesseisvate ja vajalike stressikatsete järeldused (5).

3.6   Kontrollitud termotuumasüntees

Termotuumasünteesi programmi toetati alguses (6) eelkõige oluliste ohutuseeliste (äärmiselt vähene kütuseinventar, hädajahutuse puudumine, ahelreaktsiooni puudumine, lõhustamissaaduste ja aktiniidide puudumine) ning muude selle tehnoloogia eeliste tõttu. Saavutatud edusammud võimaldasid ehitada märkimisväärse termotuumasünteesi võimsusega (500 MW) jaama (ITER). Kuigi termotuumasünteesi reaktoreid saaks praeguste teadmiste ja toetuste tasemel energiatootmiseks kasutusele võtta alles selle sajandi teises pooles ning kuigi praegu on kasutatava energiaallika loomiseks vaja teha veel olulisel määral teadus- ja arendustööd, on kontrollitud termotuumasünteesi puhul tegemist ainsa tuntud energiavalikuga, millel on ülemaailmselt kasutatav ja praktiliselt piiramatu potentsiaal, mida täna juba ühel või teisel viisil kasutatakse (7). Seetõttu soovitab komitee sellele programmile erilist rõhku panna. Paljude ennustuste kohaselt teravneb ülemaailmne energiavajadus ja kogu maailmale piisava, kliimat mittekahjustava ja säästva energiavarustuse problemaatika sellel sajandil drastiliselt. Seetõttu tekib eriti tungiv vajadus täiendava kliimat mittekahjustava energiaallika nagu termotuumasüntees järele.

3.7   Täielik toetus komisjoni temaatilistele ettepanekutele

Võttes arvesse punktis 3.1 toodud märkusi, võib rõõmuga täheldada, et komitee käesolevas arvamuses esitatud soovitused sisalduvad suures osas ka komisjoni temaatilistes ettepanekutes, mistõttu saavad need komitee täieliku toetuse. Siiski ei saa komitee tema käsutuses olevate dokumentide põhjal – ega pea seda ka enda ülesandeks – otsustada, kas tehniliste vahendite, personali ja rahastamise näol eraldatud ressursid sobivad täpselt seatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu soovitab komitee komisjonil viia uus hindamine oma programmiekspertidel läbi üksikute programmisuundade kaupa ning kasutada vajadusel täiendavaid vahendeid.

3.8   Täiendavad uuringud ohutus- ja riskiküsimuste kohta

Et ohutus- ja riskiküsimuste problemaatika ei puuduta mitte üksnes Euratomi teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi, soovitab komitee viia läbi uuringud vastavates ohutus- ja riskiküsimustes koos üldise teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammiga ning võimalusel koostöös täiendavate rahvusvaheliste partneritega, võttes arvesse ka toimunud looduskatastroofe. Uuringud peaksid muuhulgas puudutama järgmisi aspekte:

| — | erinevate kriitiliste energiatehnoloogiate tehnilised riskid, näiteks tuuma lõhustamine, CO2 eraldamine ja salvestamine, veesalvestid, suruõhusalvestid, nafta- ja maagaasitehnoloogia, fossiilsete energiaallikate transport ja töötlemine, vesinikusalvestid ja vesinik kui energiaallikas, eelkõige mobiilsetes rakendustes jne; |
| --- | --- |

—

erinevate kriitiliste energiatehnoloogiate tehnilised riskid, näiteks tuuma lõhustamine, CO2 eraldamine ja salvestamine, veesalvestid, suruõhusalvestid, nafta- ja maagaasitehnoloogia, fossiilsete energiaallikate transport ja töötlemine, vesinikusalvestid ja vesinik kui energiaallikas, eelkõige mobiilsetes rakendustes jne;

| — | keskkonnariskid lähtuvalt valesti valitud CO2 vähendamise eesmärkidest (8) ja sellega seotud ulatuslikumast kliimamuutusest; |
| --- | --- |

—

keskkonnariskid lähtuvalt valesti valitud CO2 vähendamise eesmärkidest (8) ja sellega seotud ulatuslikumast kliimamuutusest;

| — | ühiskondlikud, poliitilised ja võimalikud sõjalised riskid (i) ülemaailmse tõsise energianappuse ning sellest põhjustatud hädaolukordade korral ning (ii) võimaliku järsu kliimamuutuse korral (9). |
| --- | --- |

—

ühiskondlikud, poliitilised ja võimalikud sõjalised riskid (i) ülemaailmse tõsise energianappuse ning sellest põhjustatud hädaolukordade korral ning (ii) võimaliku järsu kliimamuutuse korral (9).

3.9   Elanikkonna koolitamine

Samuti peab komisjon oluliseks, et lisaks erialaekspertide, näiteks füüsikute, keemikute ja inseneride niigi vajalikule koolitamisele (vt punkt 3.4), tutvustatakse koolides ja kõrgkoolides kõigile kodanikele juba maast madalast kiirguse mõõtmist ning loomuliku ja lubatava ning ohtliku kiirgusdoosi hindamist. See on komitee arvates parim viis selleks, et saavutada tuumaenergiaga seotud ohuolukordade piisav ja esmavajalik asjakohane hindamisvõime eelkõige kriisiolukordades, kus tuleb vältida paanikat ja on vajalik kaine, sihipärane tegevus.

3.10   Küsitav toetuse maht

Kuigi komitee ei pea end võimeliseks seda küsimust ad hoc kvantitatiivselt hindama, on tal seoses ülalnimetatud uue hindamisalusega pigem kahtlused (vt ka punkt 3.7) selles osas, kas praegune toetuse maht on arutlusel oleva ajavahemiku jaoks piisav, et tegeleda tekkinud küsimustega vajaliku intensiivsusega ja kooskõlas komitee soovitustega SET-kava (10) ja 2050. aasta tegevuskava (11) kohta. Seetõttu soovitab komitee, kuna eelarvevahendid on 2013. aastani juba paika pandud, vähemalt uuel, 2013. aastal algaval toetusperioodil (i) määrata teadustegevuse vajadus vastavalt sellele, milliseid laiaulatuslikke mõjusid avaldaks energiakitsikus ja CO2 vähendamise valesti valitud eesmärk Euroopa 2020. aasta strateegiale ja selle väliselt ning (ii) eraldada vastavalt sellele piisavad vahendid. Komitee kordab veelkord, et energiauuringute finantsosa teadus- ja arendustegevuse raamprogrammis ei vasta juba ammu energia- ja sellega seotud kliimaproblemaatika tähtsusele ühiskonnas.

3.11   Arvamus seitsmenda raamprogrammi kohta

Võttes arvesse punktis 3.7 toodud märkusi, nõustub komitee komisjoniga selles osas, et programmiettepanek peaks eelseisva kaheaastase perioodi jooksul lähtuma aastatel 2007–2011 edukalt läbiviidud tegevustest ning neid asjakohaselt jätkama. Komitee osutab paljudes arvamustes esiletõstetud toetuse jätkumise tähtsusele teadustegevuse edukuse seisukohalt. Seega viitab komitee oma arvamustele nii Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (Euratom) (2007–2011) kui ka selle juurde kuuluvate eriprogrammide ja osaluseeskirjade kohta. Komitee kinnitab veelkord neis arvamustes antud soovitusi, mida täiendavad siin esitatud seisukohad. Selline taasosutamine on seda tähtsam, et käesolev arvamus ei saa arusaadavatel põhjustel käsitleda kõiki komisjoni ettepanekutes sisalduvaid seisukohti.

4.   Erimärkused

4.1   Jäätme- ja lõppladustamise probleemi lahendamine

Lähtuvalt komitee senistest arvamustest tuumaenergia, vähese CO2-heitega energiasüsteemi 2050. aasta tegevuskava ja lõppladustamise problemaatika kohta (12), toonitab komitee taas, kui olulised on kõik jõupingutused, mis tehakse ohtlike jäätmete koguse ja eluea vähendamiseks. Otsustav edusamm oleks see, kui õnnestuks tegelikult lühendada radioaktiivsete jäätmete eluiga toimiva transmutatsiooni teel „geoloogiliselt ajaskaalalt”„ajaloolisele ajaskaalale”. See oleks täiesti uus lähenemisviis jäätme- ja lõppladustamisprobleemi lahendamisele või vähendamisele. Seetõttu tuleb intensiivselt toetada kõiki võimalusi selle teaduslik-tehniliseks uurimiseks ja edu saavutamiseks.

4.2   Õnnetuste või suurõnnetuste ohu vähendamine

Komitee hinnangul ei saa inimese ehitatud tehnilised seadmed olla absoluutselt ohutud. Kuid võimalik arengueesmärk võiks olla ehitada ja käitada tulevikus ainult selliseid seadmeid, mis on kindlustatud sisemistest põhjustest tulenevate õnnetuste eest ning mida võivad mõjutada üksnes äärmiselt harva esinevad välised sündmused (näiteks kokkupõrge asteroidiga), ilma et sealjuures tekiks sellise ulatusega kahjusid, mis seadme kahjustumisel või hävimisel suurendaks oluliselt kahju tagajärgi.

4.3   Termotuumasünteesi programm

Lähtuvalt termotuumasünteesi energia tulevase kättesaadavuse tähtsusest, soovitab komitee:

| — | viia vajaliku teadusliku haarde ja sügavusega läbi ettevalmistavad arendustööd näidisreaktori (DEMO) loomiseks, mis peab ITERi järel esimest korda näitama elektrienergia tootmist termotuumasünteesi abil terviklikus süsteemis; |
| --- | --- |

—

viia vajaliku teadusliku haarde ja sügavusega läbi ettevalmistavad arendustööd näidisreaktori (DEMO) loomiseks, mis peab ITERi järel esimest korda näitama elektrienergia tootmist termotuumasünteesi abil terviklikus süsteemis;

| — | uurida kontseptsioonide arendamisel – lisaks vajalikule keskendumisele juhtivale tokamak-liinile ITERi kui lipulaevaga – ka alternatiivseid magnetväljakonfiguratsioone (eriti stellaraatori kontseptsiooni). |
| --- | --- |

—

uurida kontseptsioonide arendamisel – lisaks vajalikule keskendumisele juhtivale tokamak-liinile ITERi kui lipulaevaga – ka alternatiivseid magnetväljakonfiguratsioone (eriti stellaraatori kontseptsiooni).

Lisaks sellele tuleks kaaluda, millistel eeldustel saaks teed DEMO saavutamiseni lühendada ning kuidas praeguste kogemuste põhjal kogu maailma hõlmava ITER-projekti korraldamisel arendada välja võimas ja tõhus Euroopa termotuumasünteesi programm. Komitee rõhutab, et Euroopa saab ITERi huvides toimunud arenguid ja selle tulemusi saavutada ja kasutada üksnes termotuumasünteesi laborite tugeva infrastruktuuri olemasolu ja piisavate sidemete korral asjaomaste tööstustega.

4.4   Tuumalõhustamise ja kiirguskaitse programmis osalemise eeskirjad

Komitee ei näe siin olulisi erinevusi programmi 2007–2011 vastavate osaluseeskirjadega. Selles osas osutab komitee veel kord oma juba antud positiivsele arvamusele (13), millele ei ole siinkohal enam midagi täiendavat lisada.

4.5   Termotuumasünteesi programmis osalemise eeskirjad

Praegu kehtivad Euroopa termotuumasünteesi programmis spetsiaalselt kohandatud osalemiseeskirjad, mille keskmes on niinimetatud 26 assotsiatsioonilepingut, mis on sõlmitud osalevate teaduskeskuste või nende vastavate liikmesriikidega, mida nimetatakse „assotsiatsioonideks”. Siia lisandub programm Joint European Torus JET koos selleks välja töötatud spetsiaalsete toetuseeskirjadega. Tänu sellele edukale infrastruktuurile on EL saanud rahvusvahelist ITER-projekti oluliselt mõjutada ning võitnud projekti asukoha konkursi.

4.5.1   Assotsiatsioonilepingud

Sealjuures aitasid programmi senisele kiirele ja stabiilsele arengule kaasa eelkõige assotsiatsioonilepingute sobiv ja arengueesmärkidele kohandatud ülesehitus koos oma otsustava mõjuga toetuste poliitikale ning liikmesriikide poliitiline toetus. Alles seeläbi sai võimalikuks ITER-projekt, mida komitee toetab intensiivselt kui olulisimat projekti termotuumasünteesi senises arengus. ITER-projekti kulude olulise suurenemise tõttu, mille põhjusi komitee ei saa siin käsitleda, on ülejäänud programmiosad, eelkõige assotsiatsioonilepingute tegevused drastilise kokkuhoiusurve all. Siinkohal soovib komitee hoiatada kokkuhoiu sellise ulatuse eest, mis hävitab assotsiatsioonilepingute otsustava mõju ja seega ka programmi tõhususe, mis kahjustab nii nõutavat teadmusbaasi kui ka liikmesriikide üldist poliitilist toetust. Need on aga vajalikud selleks, et ITER saavutaks edu ning et Euroopa saaks sellest oodatavat kasu. „Assotsiatsioonid” on termotuumasünteesi programmi baas ja ideevabrik, seal valmistatakse ette ITERi käitamine ja kasutamine, töötatakse välja ja uuritakse uusi kontseptsioone, koolitatakse teadlaste ja inseneride äärmiselt vajalikku järelkasvu ja seal tekib side ELi kodanikega.

4.6   Teadusuuringute Ühiskeskus

Komisjoni poolt institutsiooniliselt toetatavas Teadusuuringute Ühiskeskuses (JDC) tegeletakse Euratomi programmi osas eelkõige järgmiste uurimiseesmärkidega: (a) tuumajäätmete kõrvaldamine, keskkonnamõjud ja alusteadmised; (b) tuumaohutus ja (c) tuumavaldkonna ohtude tõrjumine. See vastab temaatiliselt nii alguses sõnastatud soovitustele kui ka komitee seitsmenda raamprogrammi kohta avaldatud arvamuses (14) antud soovitustele, mistõttu toetab komitee seda täielikult.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Näiteks Euroopa tuumaenergia foorumil http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/forum_en.htm

1

(2)  Vt ELT C 65, 17.3.2006, lk 9.

2

(3)  Vt ELT C 44, 16.2.2008, lk 1.

3

(4)  Vt ka Nordrhein-Westfaleni teaduste akadeemia 26. mai 2011. aasta memorandumit „Tuumaelektrijaamade ohutusest pärast Fukushima õnnetust”.

4

(5)  Vt EMSK 30. mai 2011. aasta pressiteade nr 60/2011.

5

(6)  Vt ELT C 302, 7.12.2004, lk 27.

6

(7)  Vt ELT C 107, 6.4.2011, lk 37.

7

(8)  Vt http://www.iea.org/index_info.asp?id=1959, 30. mai 2011.

8

(9)  Vt allmärkus 5 ja nt research*eu results magazine – nr 2 – mai 2011, lehekülg 20.

9

(10)  Vt ELT C 21, 21.1.2011, lk 49.

10

(11)  Vt ELT C 107, 6.4.2011, lk 37.

11

(12)  Vt CESE 817/2011, 04.-05.05.2011

12

(13)  Vt ELT C 309, 16.12.2006, lk 41.

13

(14)  Vt ELT C 185, 8.8.2006, lk 10.

14

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/133 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/133

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta”

KOM(2011) 142 lõplik – 2011/0062 (COD)

2011/C 318/22

Raportöör: Reine-Claude MADER

Nõukogu ja Euroopa Parlament otsustasid vastavalt 18. aprillil 2011 ja 10. mail 2011 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 114 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta”

KOM(2011) 142 lõplik – 2011/0062 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 23. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 113, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 7.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab huviga, kuid teatava reservatsiooniga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekut elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta. Finantskriis, mis tõi kaasa paljude kinnisvara ostjate maksejõuetuse, kes olid sunnitud oma kinnisvara äärmiselt madala hinna eest edasi müüma, näitas vajadust kohaste Euroopa õigusaktide järele selles valdkonnas.

1.2   Komitee toetab komisjoni eesmärki luua tõhusa ja konkurentsivõimelise ühtse turu arenguks vajalikud tingimused, et taastada tarbijate usaldus ja edendada finantsstabiilsust. Komitee avaldab siiski kartust, et ettepanekust ei piisa kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.

1.3   Komitee rõhutab vajadust tagada ühtsus olevasolevate dokumentide vahel, eelkõige ühtsus direktiiviga 2008/48/EÜ (1), mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid.

1.4   Komitee leiab, et ettepaneku õiguslik alus oleks pidanud olema lepingu artikkel 169 ja mitte artikkel 114.

1.5   Komitee meenutab, et ELi tasandi eeskirju tuleb ühtlustada tarbijakaitse kõrget taset säilitades, mis tähendab, et ohtu ei tohi seada riiklike õigusaktidega kaitstud tarbijaõigusi. Komitee on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleks tegeleda ühtlustamisega asjakohasel viisil.

1.6   Komitee kiidab heaks sätted, millega parandatakse võrreldavust, ja eelkõige need sätted, mis võimaldavad ühtlustada määratlusi ja krediidi kulukuse aastamäära arvutamist.

1.7   Komitee leiab, et nendest meetmetest, mille eesmärk on tagada vastutustundlik laenamine, üksi ei piisa, et parandada turu olukorda ja aidata ennetada ülemäärast võlgnevust.

1.8   Komitee on seisukohal, et arvestades nende elukutsetega seoses esinenud arvukaid raskusi, on ülimalt oluline krediidivahendajate raamistik, mis vastab tarbijakrediidi direktiivi ettepanekut käsitlevas komitee arvamuses esitatud üleskutsele. Seetõttu tuleks kehtestada üldised eeskirjad nende elukutsete kohta ning nad ei tohiks jääda üksnes kõnealuse ettepaneku piiratud käsitlusobjektiks.

1.9   Komitee leiab samuti, et ettepanekuga ei panustata siseturu lõpuleviimisesse hüpoteeklaenude valdkonnas üldiselt ning tunneb kahetsust selle üle, et ei ole kaalutletud võimalust rakendada asjakohast vahendit kõnealuses valdkonnas.

1.10   Komitee soovitab täpsustada või täiendada teatud sätteid, et täiendada tarbijateavet muutuvate intressimäärade kohta. Tarbijad ei tunne piisavalt viiteindekseid ega oska hinnata intressimäära kõikumise mõju tagasimaksete summale. Komitee on seisukohal, et liigkasuliste intressimäärade kohaldamine tuleks keelata ning peamise eluaseme laenuintressimääradele tuleks kehtestada ülempiir, kusjuures intressimäärade muutmine peaks toimuma üksnes objektiivsete, usaldusväärsete, avalike ja muu kui laenuandja poolt kehtestatud indeksite alusel.

1.11   Komitee soovitab, et krediidivõtjail oleks võimalik valida oma laenule kindlustuskate, et tagada pakkujate vahel suurem konkurents.

2.   Taust ja üldised märkused

2.1   Komisjon võttis 18. detsembril 2007 vastu valge raamatu ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimise kohta. Üldsusega korraldatud konsulteerimine võimaldas komisjonil nentida, et hüpoteeklaenude valdkonnas kehtivate õigusaktide erinevus rikub ühtse turu nõuetekohast toimimist, suurendab kulusid ja kujutab ohtu tarbijaile.

2.2   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis 9. juulil 2008 vastu arvamuse ELi hüpoteeklaenuturgude integreerimist käsitleva valge raamatu kohta (2). Jäädes küll kahtlevale seisukohale seoses konkreetsete võimalustega hüpoteeklaenuturgu integreerida ja ühtlustada, arvestades eri liikmesriikide kultuurilisi, õiguslikke ja eetilis-majanduslikke eripärasid, tervitab komitee asjaolu, et on loodud seos hüpoteeklaenu praeguste sätete ja vajaduse vahel tarbijaid kaitsta. Siinkohal rõhutab komitee krediidiandjate ja -võtjate vastutust, kuna nood peavad olema teadlikud oma kohustuste ulatusest.

2.3   Tekkinud finantskriis tõi esile turuhäiretest ja regulatiivsetest puudustest, kuid ka majanduslikust kontekstist, krediidivahendajate ja krediidiandjate tavadest ning krediidivõtjate finantskultuuri madalast tasemest tulenevad häired. Kõiki neid probleeme tuleks tulevikus vältida, sest see võib viia usalduse olulise kaotamiseni.

2.4   Direktiivi ettepanekus võetakse arvesse OECD ja Maailmapanga teostatud töö ja konsultatsioonide tulemusi.

2.5   Selle eesmärk on tagada tarbijakaitse kõrge tase Euroopa Liidu tasandil ühtlustatud raamistikus liikmesriikide õigusaktide omavahelise lähendamise kaudu. Seetõttu leiab komitee, et ettepaneku õiguslik alus, arvestades ettepaneku sisu, peaks olema lepingu artikkel 169 ja mitte ainult artikkel 114.

2.6   Direktiivi eesmärk on luua tõhus ja konkurentsivõimeline ühtne turg, kus peetakse kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustest, ning taastada tarbijate usaldus ja edendada finantsstabiilsust.

2.7   Direktiivi eesmärk on tagada tarbijakrediidilepinguid käsitlevas direktiivis 2008/48/EÜ sätestatud tarbijaõigused, jättes samas liikmesriikidele võimaluse laiendada sellest tulenevat kasu teatud kutsealastele kategooriatele, eelkõige mikroettevõtjatele.

2.8   Seda kohaldatakse kinnisvara ostuks või renoveerimiseks mõeldud laenude suhtes, mida ei hõlma direktiiv 2008/48/EÜ, vaatamata sellele, kas seda katab hüpoteek või sarnane tagatis.

2.9   Direktiivi ettepanek vastab sihtotstarbelise ühtlustamise põhimõttele, rakendades seda piisavalt kõrgel tasemel, et võtta arvesse ELis kehtivate õigusaktide erinevusi ja hüpoteegiturgude mitmekülgsust.

2.10   Kuigi komitee on teadlik ehitussektori olulisusest majanduses, on ta seisukohal, et direktiivis ei ole piisavalt ära kasutatud kogemust, mis omandati Ameerika hüpoteeklaenude turult alguse saanud finantskriisi ajal. Ebaterve praktika eraldada laenusid 100 % ja veel suuremas ulatuses hoonete väärtusest julgustas tarbijaid ostma, sh madala sissetulekuga tarbijaid. Õitsengu ajal on võimalik võtta suuri kohustusi. Piisab sellest, kui majandus seiskub või hakkab langema, kui töötus toob kaasa üleüldised makseraskused. Väga suure hulga kinnisvara müükipanek viib hinnad alla ja finantsasutused kannatavad suuri kahjusid. Kriisi algpõhjuseks on seega krediidivõtjate ülemäärane võlgnevus, mida tuleb igal juhul vältida. Komitee teeb asjaomased ettepanekud järgnevates märkustes.

3.   Direktiivis esitatud ettepanekud

3.1   1. peatükk. Sisu, reguleerimisala, mõisted ja pädevad asutused

| 3.1.1 | Direktiivi ettepaneku artiklis 3 esitatakse kõige olulisemate mõistete tähendused kooskõlas tarbijakrediidi direktiivi puhul kasutatud menetlusega. Komitee arvates tuleks kõnealuses kontekstis täpsustada mõistet „elamu”, et oleks teada, kas selle all mõeldakse üksnes põhielukohta. |
| --- | --- |

3.1.1

Direktiivi ettepaneku artiklis 3 esitatakse kõige olulisemate mõistete tähendused kooskõlas tarbijakrediidi direktiivi puhul kasutatud menetlusega. Komitee arvates tuleks kõnealuses kontekstis täpsustada mõistet „elamu”, et oleks teada, kas selle all mõeldakse üksnes põhielukohta.

| 3.1.2 | Komitee kiidab selle sätte heaks, kuna selles püütakse tagada mõistetest arusaamine ja erinevate pakkumiste võrreldavus. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Komitee on seisukohal, et järelevalveasutuste loomine ja korraldamine ning nende koostöö on vajalik ja veelgi olulisem seoses kriisi ajal ilmnenud häiretega. |
| --- | --- |

3.1.3

Komitee on seisukohal, et järelevalveasutuste loomine ja korraldamine ning nende koostöö on vajalik ja veelgi olulisem seoses kriisi ajal ilmnenud häiretega.

3.2   2. peatükk. Krediidiandjate ja -vahendajate suhtes kohaldatavad tingimused

| 3.2.1 | Artiklites 5 ja 6 esitatakse aususe, lojaalsuse ja pädevusega seotud nõuded tarbijaid teenindavatele krediidiandjatele või -vahendajatele. Neis tehakse liikmesriigid osaliselt vastutavaks nimetatud nõuetest kinnipidamise kontrollimise eest. Komisjon jätab endale õiguse määratleda nõutud teadmiste ja pädevuse taseme. |
| --- | --- |

3.2.1

Artiklites 5 ja 6 esitatakse aususe, lojaalsuse ja pädevusega seotud nõuded tarbijaid teenindavatele krediidiandjatele või -vahendajatele. Neis tehakse liikmesriigid osaliselt vastutavaks nimetatud nõuetest kinnipidamise kontrollimise eest. Komisjon jätab endale õiguse määratleda nõutud teadmiste ja pädevuse taseme.

| 3.2.2 | Lisaks kutsutakse direktiivi ettepanekus liikmesriike üles tagama, et müüjate tasu ei oleks diskrimineeriv sõltuvalt müüdud tootest. |
| --- | --- |

3.2.2

Lisaks kutsutakse direktiivi ettepanekus liikmesriike üles tagama, et müüjate tasu ei oleks diskrimineeriv sõltuvalt müüdud tootest.

| 3.2.3 | Komitee pooldab neid meetmeid, kuna kvaliteetne teave on hüpoteeklaenude võtmisel ülimalt oluline. Komitee on seisukohal, et krediidiandjate ja -vahendajate töötajate tasustamine ei tohi viia selliste laenude reklaamimiseni, mis ei vasta tarbija vajadustele. Komitee juhib siiski tähelepanu selliste ebaselgete, määratlemata ja subjektiivsete mõistete kasutamisele, mis võivad põhjustada rangeid kohustusi kehtestava juriidilise teksti erinevaid tõlgendusi. |
| --- | --- |

3.2.3

Komitee pooldab neid meetmeid, kuna kvaliteetne teave on hüpoteeklaenude võtmisel ülimalt oluline. Komitee on seisukohal, et krediidiandjate ja -vahendajate töötajate tasustamine ei tohi viia selliste laenude reklaamimiseni, mis ei vasta tarbija vajadustele. Komitee juhib siiski tähelepanu selliste ebaselgete, määratlemata ja subjektiivsete mõistete kasutamisele, mis võivad põhjustada rangeid kohustusi kehtestava juriidilise teksti erinevaid tõlgendusi.

| 3.2.4 | Neis kahes artiklis ei rõhutata põhimõttelist vahet, mida tuleks teha krediidiandjate ja -vahendajate vahel: krediidiandja töötaja on põhimõtteliselt palgatöötaja, samas kui krediidivahendajad saavad komisjonitasu. Kui töötasu jääb nn neutraalseks, siis võib eeldada, et töötaja käitumine on peamiselt inspireeritud kutse-eetikast, kuid see on raskem juhul, kui müügitöötaja, eelkõige krediidivahendaja tasu sõltub kõige kasumlikumate lahenduste müügist. Nende kaalutluste tõttu tuleb tagada, et kõik müüjatega kokku puutuvad inimesed, sõltumata nende ülesannetest, saaksid asjakohast koolitust. Vahendajate töötajail peaks aga olema ametlik luba, mis kinnitab nende pädevust, kuid eelkõige määrab nende käitumise. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Teine põhimõtteline erinevus seisneb selles, et vaidluste korral võib tarbija pöörduda krediidiandja kui suhteliselt tugeva ja maksuvõimelise finantsasutuse poole, aga krediidivahendaja puhul on vastutus tihti isiklik ja maksuvõimelisus palju vähem tõenäoline. See on veel üks põhjus, miks tuleks vastu võtta praegusest oluliselt rangem õigusakt. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   3. peatükk. Krediidilepingu sõlmimise eel esitatav teave ja tehtavad toimingud

| 3.3.1 | Direktiivi 2005/29/EÜ järgi, milles käsitletakse ettevõtjate ebaausaid kaubandustavasid (3), peab reklaam olema aus, selge ja mitte eksitav. |
| --- | --- |

3.3.1

Direktiivi 2005/29/EÜ järgi, milles käsitletakse ettevõtjate ebaausaid kaubandustavasid (3), peab reklaam olema aus, selge ja mitte eksitav.

| 3.3.2 | Igasugune arvuline reklaam peab sisaldama teatud hulka hädavajalikke viiteid hüpoteeklaenulepingut sõlmida sooviva tarbija teavitamiseks. See teave peab sõltumata selle esitamise vormist olema esitatud selgel, ülevaatlikul ja loetaval viisil. |
| --- | --- |

3.3.2

Igasugune arvuline reklaam peab sisaldama teatud hulka hädavajalikke viiteid hüpoteeklaenulepingut sõlmida sooviva tarbija teavitamiseks. See teave peab sõltumata selle esitamise vormist olema esitatud selgel, ülevaatlikul ja loetaval viisil.

| 3.3.3 | Artiklis 9 esitatakse lepingueelse teabe tingimused kahel tasandil. Selles sätestatakse üldteave, mis tuleb anda, ja viidatakse Euroopa standarditud teabelehele seoses isikupärastatud teabe andmisega. Komitee ei nõustu artikli 9.2 kolmandas lõigus esitatud õigusliku eeldusega, mille kohaselt vastab Euroopa standarditud teabelehe edastamine isikupärastatud teabe andmisele. |
| --- | --- |

3.3.3

Artiklis 9 esitatakse lepingueelse teabe tingimused kahel tasandil. Selles sätestatakse üldteave, mis tuleb anda, ja viidatakse Euroopa standarditud teabelehele seoses isikupärastatud teabe andmisega. Komitee ei nõustu artikli 9.2 kolmandas lõigus esitatud õigusliku eeldusega, mille kohaselt vastab Euroopa standarditud teabelehe edastamine isikupärastatud teabe andmisele.

| 3.3.4 | Artiklis 10 täiendatakse teavet, mida tuleb tarbijale anda krediidivahendajana tegutseja kvalifikatsioonide ja tingimuste kohta. |
| --- | --- |

3.3.4

Artiklis 10 täiendatakse teavet, mida tuleb tarbijale anda krediidivahendajana tegutseja kvalifikatsioonide ja tingimuste kohta.

| 3.3.5 | Komitee võtab need teabekohustused teadmiseks. Komitee on seisukohal, et neid tuleb tugevdada seoses muutuva intressimääraga laenude mõjuga. Selle kohta tuleks esitada spetsiifiline teabekiri. |
| --- | --- |

3.3.5

Komitee võtab need teabekohustused teadmiseks. Komitee on seisukohal, et neid tuleb tugevdada seoses muutuva intressimääraga laenude mõjuga. Selle kohta tuleks esitada spetsiifiline teabekiri.

| 3.3.6 | Komitee avaldab kahtlust sõnastuse suhtes, mida on kasutatud laenu kindlustuskatte kohustuse puhul, kuna see laseb arvata, et kindlustus tuleb kindlasti sõlmida krediidiandja juures. Komitee teeb ettepaneku võimaldada tarbijail valida kindlustaja, et tagada konkurents kindlustusettevõtete vahel. |
| --- | --- |

3.3.6

Komitee avaldab kahtlust sõnastuse suhtes, mida on kasutatud laenu kindlustuskatte kohustuse puhul, kuna see laseb arvata, et kindlustus tuleb kindlasti sõlmida krediidiandja juures. Komitee teeb ettepaneku võimaldada tarbijail valida kindlustaja, et tagada konkurents kindlustusettevõtete vahel.

| 3.3.7 | Komitee on seisukohal, et väga oluline on krediidivahendajate tegevuse reguleerimine. Komitee arvates tuleks lisada põhimõte, mille kohaselt on keelatud enne krediidivahendite tegelikku ülekannet saada mistahes kujul igasugune summa (ettemaks, uuringute kulud, laenutoimiku koostamine jne). |
| --- | --- |

3.3.7

Komitee on seisukohal, et väga oluline on krediidivahendajate tegevuse reguleerimine. Komitee arvates tuleks lisada põhimõte, mille kohaselt on keelatud enne krediidivahendite tegelikku ülekannet saada mistahes kujul igasugune summa (ettemaks, uuringute kulud, laenutoimiku koostamine jne).

| 3.3.8 | Viimane kaalutlus, mida komitee peab väga oluliseks, on see, et tarbijale esitatav teave peab panema ta hoolikalt järele mõtlema oma tulevase suutlikkuse üle laenu tagasi maksta. Loomulikult ei saa alati sellist käitumist oodata. Seega peavad krediidiandjad rakendama vastutustundlikku poliitikat, pöördudes süstemaatiliselt tagasi praktika juurde, mis oli kunagi õigusaktidega sätestatud mitmes liikmesriigis, et antav krediit ei tohi ületada 70–80 % hoone väärtusest. Sellel eeskirjal oli tugev ettevaatlikkusele sundiv väärtus, eesmärgiga vältida finantsasutuste ettevaatamatut käitumist. Suurte riskidega seotud kriis tõestas selle põhjendatust. Tuleks kaaluda selle reegli uuesti kasutusele võtmist, nähes ette teatud paindlikkuse sotsiaalelamute puhul, mille jaoks on enamikus liikmesriikides ette nähtud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

3.3.8

Viimane kaalutlus, mida komitee peab väga oluliseks, on see, et tarbijale esitatav teave peab panema ta hoolikalt järele mõtlema oma tulevase suutlikkuse üle laenu tagasi maksta. Loomulikult ei saa alati sellist käitumist oodata. Seega peavad krediidiandjad rakendama vastutustundlikku poliitikat, pöördudes süstemaatiliselt tagasi praktika juurde, mis oli kunagi õigusaktidega sätestatud mitmes liikmesriigis, et antav krediit ei tohi ületada 70–80 % hoone väärtusest. Sellel eeskirjal oli tugev ettevaatlikkusele sundiv väärtus, eesmärgiga vältida finantsasutuste ettevaatamatut käitumist. Suurte riskidega seotud kriis tõestas selle põhjendatust. Tuleks kaaluda selle reegli uuesti kasutusele võtmist, nähes ette teatud paindlikkuse sotsiaalelamute puhul, mille jaoks on enamikus liikmesriikides ette nähtud rahastamisvahendid.

| 3.3.9 | Finantseeritava kapitali piiramise taval on kaks eelist. Ühelt poolt ei julgustaks see tegutsema maksevõimetuid inimesi, kes ostavad ja leiavad end seejärel ülemäärastes võlgades. Teisest küljest annab see krediidiandjale tagatise krediidivõtjate vastutustundlikkuse kohta, kuna nad on näidanud oma võimet säästa. Kokkuvõttes on komitee pakutav meede innustatud järgmisest aluspõhimõttest: vastutustundlik krediit vastutustundlikule krediidivõtjale. |
| --- | --- |

3.3.9

Finantseeritava kapitali piiramise taval on kaks eelist. Ühelt poolt ei julgustaks see tegutsema maksevõimetuid inimesi, kes ostavad ja leiavad end seejärel ülemäärastes võlgades. Teisest küljest annab see krediidiandjale tagatise krediidivõtjate vastutustundlikkuse kohta, kuna nad on näidanud oma võimet säästa. Kokkuvõttes on komitee pakutav meede innustatud järgmisest aluspõhimõttest: vastutustundlik krediit vastutustundlikule krediidivõtjale.

3.4   4. peatükk. Krediidi kulukuse aastamäär

| 3.4.1 | Komitee tervitab krediidi kulukuse aastamäära arvutamise meetodi ühtlustamist. Valem, mis hõlmab kõiki krediidiga seotud kulusid, välja arvatud kulud, mis jäävad krediidivõtja kanda juhul, kui ta oma kohustusi ei täida, võimaldab võrrelda pakkumisi erinevate liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3.4.1

Komitee tervitab krediidi kulukuse aastamäära arvutamise meetodi ühtlustamist. Valem, mis hõlmab kõiki krediidiga seotud kulusid, välja arvatud kulud, mis jäävad krediidivõtja kanda juhul, kui ta oma kohustusi ei täida, võimaldab võrrelda pakkumisi erinevate liikmesriikide vahel.

| 3.4.2 | Artiklis 13 sätestatud tarbijaile antav teave laenuintressimäära muutuste kohta on väga oluline, arvestades, et tarbijad on vaid harva teadlikud baasintressimäära muutustest. |
| --- | --- |

3.4.2

Artiklis 13 sätestatud tarbijaile antav teave laenuintressimäära muutuste kohta on väga oluline, arvestades, et tarbijad on vaid harva teadlikud baasintressimäära muutustest.

3.5   5. peatükk. Krediidivõimelisuse hindamine

| 3.5.1 | Laenu võtmisel ja laenu kogusumma suurendamisel on hädavajalik hinnata tarbijate maksevõimelisust. Tarbijad peavad teadma, et maksmata jätmise korral kaotavad nad oma kinnisvara, mis müüakse avalikul enampakkumisel turutingimustes, mis võivad olla nende jaoks äärmiselt ebasoodsad. |
| --- | --- |

3.5.1

Laenu võtmisel ja laenu kogusumma suurendamisel on hädavajalik hinnata tarbijate maksevõimelisust. Tarbijad peavad teadma, et maksmata jätmise korral kaotavad nad oma kinnisvara, mis müüakse avalikul enampakkumisel turutingimustes, mis võivad olla nende jaoks äärmiselt ebasoodsad.

| 3.5.2 | Siiski ei tohi see kohustus viia laenutarbijate teatud kategooriate kõrvalejätmiseni või nende kuritahtliku suunamiseni üht või teist tüüpi laenu suunas. Väga tähtis on ka nõue keeldumist põhjendada ja võimalus nõuda taotluse läbivaatamist, kui keeldumine tuleneb automatiseeritud protsessist. Laenuvõtja krediidivõimelisuse hinnangu eesmärk on hoida ära ülelaenamist. Maksete tasumatajätmise korral vastutab laenuandja, kui tema otsus rajaneb puudulikul hinnangul laenuvõtja krediidivõimelisuse kohta. Vastutustundetu laenamise kulud kannab laenuandja. |
| --- | --- |

3.5.2

Siiski ei tohi see kohustus viia laenutarbijate teatud kategooriate kõrvalejätmiseni või nende kuritahtliku suunamiseni üht või teist tüüpi laenu suunas. Väga tähtis on ka nõue keeldumist põhjendada ja võimalus nõuda taotluse läbivaatamist, kui keeldumine tuleneb automatiseeritud protsessist. Laenuvõtja krediidivõimelisuse hinnangu eesmärk on hoida ära ülelaenamist. Maksete tasumatajätmise korral vastutab laenuandja, kui tema otsus rajaneb puudulikul hinnangul laenuvõtja krediidivõimelisuse kohta. Vastutustundetu laenamise kulud kannab laenuandja.

| 3.5.3 | Komitee meenutab, et ta pooldab eriti vastutustundlikku krediiti, mille puhul nõutakse, et krediidiandja peab kinni täpsetest eeskirjadest ja krediidivõtja annab oma olukorra kohta usaldusväärseid andmeid. |
| --- | --- |

3.5.3

3.6   Peatükk 6. Juurdepääs andmebaasidele

| 3.6.1 | Direktiivi ettepanekuga kohustatakse liikmeriike tagama kõigile krediidiandjatele juurdepääsu andmebaasidele, et kontrollida krediidivõtjate krediidivõimelisust ja nende kohustustest kinnipidamist. |
| --- | --- |

3.6.1

Direktiivi ettepanekuga kohustatakse liikmeriike tagama kõigile krediidiandjatele juurdepääsu andmebaasidele, et kontrollida krediidivõtjate krediidivõimelisust ja nende kohustustest kinnipidamist.

| 3.6.2 | Sellised avalikud või eraregistrid tuleb luua komisjoni määratletud ühiste kriteeriumide alusel ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4). |
| --- | --- |

3.6.2

Sellised avalikud või eraregistrid tuleb luua komisjoni määratletud ühiste kriteeriumide alusel ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4).

| 3.6.3 | Komitee kinnitab taas oma poolehoidu sellele, et andmete kogumine oleks piiratud vaid rahaliste kohustustega, et see toimuks tarbijate õigustest kinni pidades ja et selles andmebaasis sisalduvaid andmeid ei kasutataks ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

3.6.3

3.7   7. peatükk. Nõustamine

| 3.7.1 | Komitee on seisukohal, et nõustamise eeskirjade vastuvõtmine ei tohi seada kahtluse alla 5. peatükis käsitletud kohustust, mille eesmärk on tagada, et tarbijale pakutakse sobivat tüüpi laenu. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Teisest küljest ei tohi lisateenustena käsitletavate teenuste arendamine viia laenukulude kallinemiseni. |
| --- | --- |

3.7.2

Teisest küljest ei tohi lisateenustena käsitletavate teenuste arendamine viia laenukulude kallinemiseni.

3.8   8. peatükk. Ennetähtaegne tagastamine

| 3.8.1 | Direktiivi ettepanekuga võimaldatakse teatud tingimustel laenu ennetähtaegselt tagastada. Selleks nähakse eelkõige ette õiglase hüvitise võimalus. |
| --- | --- |

3.8.1

Direktiivi ettepanekuga võimaldatakse teatud tingimustel laenu ennetähtaegselt tagastada. Selleks nähakse eelkõige ette õiglase hüvitise võimalus.

| 3.8.2 | Nimetatud säte ei ole tarbijaile soodne võrreldes mõnedes liikmesriikides kehtiva õigusega, mille alusel on lepingu katkestamine piiratud või isegi peaaegu olematute hüvitistega alati võimalik surma või kutsealase tegevuse sunnitud katkestamise puhul. |
| --- | --- |

3.8.2

Nimetatud säte ei ole tarbijaile soodne võrreldes mõnedes liikmesriikides kehtiva õigusega, mille alusel on lepingu katkestamine piiratud või isegi peaaegu olematute hüvitistega alati võimalik surma või kutsealase tegevuse sunnitud katkestamise puhul.

| 3.8.3 | Komitee on oma arvamuses tarbijakrediiti käsitleva direktiivi ettepaneku kohta juba astunud vastu sellele, et liikmesriikide otsustada jäetakse hüvitise tingimuste määramine laenu ennetähtaegseks tasumiseks, kuna see võib kaasa tuua märkimisväärsed erinevused tarbijate kohtlemisel ja turumoonutused. |
| --- | --- |

3.8.3

Komitee on oma arvamuses tarbijakrediiti käsitleva direktiivi ettepaneku kohta juba astunud vastu sellele, et liikmesriikide otsustada jäetakse hüvitise tingimuste määramine laenu ennetähtaegseks tasumiseks, kuna see võib kaasa tuua märkimisväärsed erinevused tarbijate kohtlemisel ja turumoonutused.

3.9   9. peatükk. Usaldatavusnormatiivide täitmise ja järelevalvealased nõuded

| 3.9.1 | Krediidivahendajate tegevuse reguleerimine on prioriteet, nagu komitee on rõhutanud oma arvamuses tarbijakrediidi direktiivi ettepaneku kohta. Direktiiv peab suutma ühtlustada tarbijakaitse taset kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Direktiivi ettepaneku sätted ühtivad seega komitee soovituga. |
| --- | --- |

3.9.2

Direktiivi ettepaneku sätted ühtivad seega komitee soovituga.

| 3.9.3 | Neis sätestatakse:






  — | tegevusloa kohustus krediidivahendajate puhul, olgu tegemist juriidiliste või füüsiliste isikutega, ja tegevusloa tühistamise tingimused; |
| --- | --- | --- |

3.9.3

Neis sätestatakse:

—

tegevusloa kohustus krediidivahendajate puhul, olgu tegemist juriidiliste või füüsiliste isikutega, ja tegevusloa tühistamise tingimused;

| — | vahendajate ühtne register, kus on kohustuslikuna kirjas vastutava isiku ja teenuste vaba liikumise raames teenuseid osutavate isikute nimed. Seda registrit tuleb pidevalt uuendada ja see peab olema lihtsasti ligipääsetav; |
| --- | --- |

—

vahendajate ühtne register, kus on kohustuslikuna kirjas vastutava isiku ja teenuste vaba liikumise raames teenuseid osutavate isikute nimed. Seda registrit tuleb pidevalt uuendada ja see peab olema lihtsasti ligipääsetav;

| — | kutsesobivusnõuded (hea maine, kutsealase vastutuskindlustuse kohustus). Kriteeriumid peavad olema läbipaistvad. Komisjonile jääb õigus kehtestada tehnilised standardid, millega täpsustatakse kutsealase vastutuskindlustuse alammäär. |
| --- | --- |

—

kutsesobivusnõuded (hea maine, kutsealase vastutuskindlustuse kohustus). Kriteeriumid peavad olema läbipaistvad. Komisjonile jääb õigus kehtestada tehnilised standardid, millega täpsustatakse kutsealase vastutuskindlustuse alammäär.

| 3.9.4 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse ka tegevuslubade vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis võimaldab vahendajatel tegutseda asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse alusel, olles sellest eelnevalt teavitanud päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

3.9.4

Direktiivi ettepanekus sätestatakse ka tegevuslubade vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis võimaldab vahendajatel tegutseda asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse alusel, olles sellest eelnevalt teavitanud päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.

| 3.9.5 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse ametiasutuste teavitamise protsess nii tegevusloa väljastamise kui selle tühistamise puhul ning koostöö tingimused päritoluliikmesriikide ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

3.9.5

Direktiivi ettepanekus sätestatakse ametiasutuste teavitamise protsess nii tegevusloa väljastamise kui selle tühistamise puhul ning koostöö tingimused päritoluliikmesriikide ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

| 3.9.6 | Komitee arvates peaks komisjon reguleerima laenu vahendamise üldsõnaliselt iseseisvas õigusaktis nagu seda tehti kindlustusvahendajate puhul. |
| --- | --- |

3.9.6

Komitee arvates peaks komisjon reguleerima laenu vahendamise üldsõnaliselt iseseisvas õigusaktis nagu seda tehti kindlustusvahendajate puhul.

3.10   10. peatükk. Lõppsätted

| 3.10.1 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse:






  — | põhimõte, et liikmesriigid tagavad kooskõlas siseriikliku õigusega, et krediidiandjate ja -võtjate suhtes võib rakendada sanktsioone. Tegemist on mõistetava sümmeetriaga, kuid ei tohi unustada, et krediidivõtjad on lepingu nõrgem pool, kuna nad sõltuvad teabest, mida krediidiandjad või -vahendajad neile annavad; |
| --- | --- | --- |

3.10.1

Direktiivi ettepanekus sätestatakse:

—

põhimõte, et liikmesriigid tagavad kooskõlas siseriikliku õigusega, et krediidiandjate ja -võtjate suhtes võib rakendada sanktsioone. Tegemist on mõistetava sümmeetriaga, kuid ei tohi unustada, et krediidivõtjad on lepingu nõrgem pool, kuna nad sõltuvad teabest, mida krediidiandjad või -vahendajad neile annavad;

| — | kohustus luua vaidluste kohtuvälise lahendamise kord või seda järgida, mis on nii krediidiandjate kui -võtjate huvides, tingimusel, et see kord on sõltumatu ega välista võimalikke kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

—

kohustus luua vaidluste kohtuvälise lahendamise kord või seda järgida, mis on nii krediidiandjate kui -võtjate huvides, tingimusel, et see kord on sõltumatu ega välista võimalikke kohtumenetlusi;

| — | et komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad komisjoni võetud otsuste kohta vastuväiteid esitada ja delegeeritud õigusakti igal hetkel tühistada. |
| --- | --- |

—

et komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad komisjoni võetud otsuste kohta vastuväiteid esitada ja delegeeritud õigusakti igal hetkel tühistada.

| 3.10.2 | Komitee avaldab kahtlusi seoses Euroopa Komisjonile antud volitustega, mis seonduvad õigusaktide põhiaspektidega ning nende mõjuga loodava süsteemi õiguskindlusele. Lisaks selle ületavad need delegeeritud pädevused kaugelt piirangud, mis on kehtestatud lepingu artiklis 290 ja komisjoni teatises Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta. Delegeerimise võimalus peab olema piiratud ja seda võib kasutada üksnes erandjuhtudel. |
| --- | --- |

3.10.2

Komitee avaldab kahtlusi seoses Euroopa Komisjonile antud volitustega, mis seonduvad õigusaktide põhiaspektidega ning nende mõjuga loodava süsteemi õiguskindlusele. Lisaks selle ületavad need delegeeritud pädevused kaugelt piirangud, mis on kehtestatud lepingu artiklis 290 ja komisjoni teatises Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta. Delegeerimise võimalus peab olema piiratud ja seda võib kasutada üksnes erandjuhtudel.

| 3.10.3 | Direktiivi ettepanekuga kohustatakse liikmesriike tagama direktiivi elluviimise ja olema ettevaatlikud vältimaks igasugust sellest kõrvale hoidumist. |
| --- | --- |

3.10.3

Direktiivi ettepanekuga kohustatakse liikmesriike tagama direktiivi elluviimise ja olema ettevaatlikud vältimaks igasugust sellest kõrvale hoidumist.

| 3.10.4 | Komitee võtab direktiivi ettepaneku sätted teadmiseks ja rõhutab asjaolu, et selle dokumendiga ei tohi kaasneda kaitse taseme langust liikmesriikides, kus on juba kehtivad õigusaktid, milles käsitletakse elamukinnisvaraga seotud krediidilepinguid. |
| --- | --- |

3.10.4

| 3.10.5 | Direktiivi ettepanekus sätestatakse ülevõtmise tähtajaks 2 aastat ja nähakse ette selle läbivaatamine 5 aastat pärast jõustumist, mis näib mõistlik, ning direktiivi meetmete mõjuanalüüs võimaldab hinnata selle asjakohasust. |
| --- | --- |

3.10.5

Direktiivi ettepanekus sätestatakse ülevõtmise tähtajaks 2 aastat ja nähakse ette selle läbivaatamine 5 aastat pärast jõustumist, mis näib mõistlik, ning direktiivi meetmete mõjuanalüüs võimaldab hinnata selle asjakohasust.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 133, 22.5.2008, lk 66. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: ELT C 234, 30.9.2003, lk 1.

1

(2)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 18.

2

(3)  ELT C 149, 11.6.2005, lk 22. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: ELT C 108, 30.4.2004, lk 81.

3

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: ELT C 159, 17.6.1991, lk 38.

4

---

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel rohkem kui veerandi antud häältest (kodukorra artikli 39 lõige 2):

Punkt 3.8.2

Muuta järgmiselt:

„Nimetatud säte mille alusel on lepingu katkestamine piiratud või isegi peaaegu olematute hüvitistega alati võimalik surma või kutsealase tegevuse sunnitud katkestamise puhul.”

Hääletuse tulemus:

Hääletuse tulemus:

| Poolt | : | 26 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 61 |
| Erapooletuid | : | 10 |

Poolt

:

26

Vastu

:

61

Erapooletuid

:

10

Punkt 3.10.4

Punkt 3.10.4

Muuta järgmiselt:

„Komitee võtab direktiivi ettepaneku sätted teadmiseks ja rõhutab, et .”

Hääletuse tulemus:

Hääletuse tulemus:

| Poolt | : | 29 |
| --- | --- | --- |
| Vastu | : | 76 |
| Erapooletuid | : | 4 |

Poolt

:

29

Vastu

:

76

Erapooletuid

:

4

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/139 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/139

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte”

KOM(2011) 224 lõplik – 2011/0091 (NLE)

2011/C 318/23

Pearaportöör: Mihai MANOLIU

16. mail 2011. aastal otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte”

KOM(2011) 224 lõplik – 2011/0091 (NLE).

Komitee juhatus tegi 3. mail 2011. aastal käesoleva arvamuse ettevalmistamise ülesandeks ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioonile.

Arvestades töö kiireloomulisust määras komitee täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) pearaportööriks Mihai MANOLIU ja võttis vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 131, vastu hääletas 1 erapooletuks jäi 2.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab otsust teha ettepanek nõukogu määruseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 521/2008, millega luuakse kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte. Komitee jagab arvamust, et investeeringute suurendamine teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, milleni peaksid esitatud muudatused viima, parandab osalejate jaoks hädavajalikku prognoositavust tänu lisatud uuele võimalusele täpsustada pakkumisel rahastamise miinimumtaset.

1.2   Komitee toetab ettepanekut ja rõhutab selles kontekstis väljapakutud strateegia tähendust teadustegevuse investeeringute ja koordineerimise valdkonnas seoses Euroopa teadusruumi tugevdamisega.

1.3   Komitee tuletab meelde (1) vajadust

1.3.1   lihtsustada menetlusi, et vähendada teadus- ja arendustegevuse programmidega kaasneva suure halduskoormuse negatiivseid mõjusid;

1.3.2   arendada välja ulatuslik teabeprogramm, mis aitaks kaasa vajalike finantsvahendite paremale mobiliseerimisele mitte ainult tööstuses, vaid ka teiste meetmetes osalevate juriidiliste isikute puhul;

1.3.3   rakendada komisjoni ning kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte vahelist rahastamislepingut õiglaselt, ning seda võrdsetel tingimustel nii tööstusrühmituse kui ka teadusrühmituse suhtes;

1.3.4   hoolitseda selle eest, et ei tekiks mingit täiendavat rahalist koormust lisaks algselt nõukogu määruses sätestatud finantsraamistikule, kuna esitatud muudatused peaksid parandama ka võimalusi ettenähtud vahendite ärakasutamiseks;

1.3.5   kutseharidusprogrammide loomiseks, mis aitaks viia töötajate kvalifikatsiooni vastavusse ühise tehnoloogialgatuse raames tekkivatele töökohtadele esitatavate nõudmistega;

1.4   määrata kindlaks selge strateegia ja töötada välja tegevuskava kuni 2020. aastani.

2.   Taust ja üldised märkused

2.1   Kütuseelementide ja vesinikutehnoloogiad on paljulubavad pikaajalised energialahendused. Neid võib kasutada kõikides majandusharudes ja need pakuvad paljusid kasulikke lahendusi energiavarustuse kindluse, transpordi, keskkonna ja ressursitõhususe alal.

2.2   Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte

| 2.2.1 | peab silmas eesmärki, et Euroopa saavutaks kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia valdkonnas maailmas juhtpositsiooni, mis võimaldaks kaubanduslikel turujõududel pakkuda üldsusele olulist kasu; |
| --- | --- |

2.2.1

peab silmas eesmärki, et Euroopa saavutaks kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia valdkonnas maailmas juhtpositsiooni, mis võimaldaks kaubanduslikel turujõududel pakkuda üldsusele olulist kasu;

| 2.2.2 | edendab süstemaatiliselt liikmesriikide tegevusi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonnas, et tasakaalustada turuhälbeid ja keskenduda tööstusrakenduste arendamisele; kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte on tegutsenud üle kahe aasta, mille jooksul on viidud lõpule täielik projektikonkursside korraldamise töötsükkel: konkursikutse avaldamine, ettepanekute hindamine, rahastamisläbirääkimised ja toetuslepingute sõlmimine (2); |
| --- | --- |

2.2.2

edendab süstemaatiliselt liikmesriikide tegevusi teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse valdkonnas, et tasakaalustada turuhälbeid ja keskenduda tööstusrakenduste arendamisele; kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte on tegutsenud üle kahe aasta, mille jooksul on viidud lõpule täielik projektikonkursside korraldamise töötsükkel: konkursikutse avaldamine, ettepanekute hindamine, rahastamisläbirääkimised ja toetuslepingute sõlmimine (2);

| 2.2.3 | toetab ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide rakendamist kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia osas, eraldades selleks rahalist toetust (ELi panus on kokku 470 miljonit eurot) konkursil põhinevate pakkumiskutsete alusel; |
| --- | --- |

2.2.3

toetab ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide rakendamist kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia osas, eraldades selleks rahalist toetust (ELi panus on kokku 470 miljonit eurot) konkursil põhinevate pakkumiskutsete alusel;

| 2.2.4 | taotleb avaliku ja erasektori investeeringute suurendamist kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia valdkonna uurimisse. |
| --- | --- |

2.2.4

taotleb avaliku ja erasektori investeeringute suurendamist kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia valdkonna uurimisse.

2.3   Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte kõige olulisemad ülesanded ja tegevused on järgmised:

| 2.3.1 | tagada kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine; |
| --- | --- |

2.3.1

tagada kütuseelementide ja vesiniku tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine;

| 2.3.2 | saavutada teadusuuringute alastes jõupingutustes kriitiline mass; |
| --- | --- |

2.3.2

saavutada teadusuuringute alastes jõupingutustes kriitiline mass;

| 2.3.3 | võimendada uusi investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

2.3.3

võimendada uusi investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil;

| 2.3.4 | ergutada innovatsiooni ning uute VKEsid hõlmavate väärtusahelate teket; |
| --- | --- |

2.3.4

ergutada innovatsiooni ning uute VKEsid hõlmavate väärtusahelate teket;

| 2.3.5 | soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

2.3.5

soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas;

| 2.3.6 | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; |
| --- | --- |

2.3.6

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega;

| 2.3.7 | edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist; |
| --- | --- |

2.3.7

edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist;

| 2.3.8 | teostada uurimistöid uute õigusaktide ja standardite väljaarendamiseks, tagades samas ka ohutu toimimise ja innovatsiooni teel olevate tõkete kõrvaldamise; |
| --- | --- |

2.3.8

teostada uurimistöid uute õigusaktide ja standardite väljaarendamiseks, tagades samas ka ohutu toimimise ja innovatsiooni teel olevate tõkete kõrvaldamise;

| 2.3.9 | tegeleda teabevahetuse ja teabe levitamisega ning anda üldsusele usaldusväärset teavet; |
| --- | --- |

2.3.9

tegeleda teabevahetuse ja teabe levitamisega ning anda üldsusele usaldusväärset teavet;

| 2.3.10 | kaasata ühenduse vahendeid ning mobiliseerida erasektori varasid; |
| --- | --- |

2.3.10

kaasata ühenduse vahendeid ning mobiliseerida erasektori varasid;

| 2.3.11 | tagada varade usaldusväärne finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

2.3.11

tagada varade usaldusväärne finantsjuhtimine;

| 2.3.12 | tagada läbipaistvuse kõrge määr ja aus konkurents kõigile kandidaatidele, eriti VKEdele. |
| --- | --- |

2.3.12

tagada läbipaistvuse kõrge määr ja aus konkurents kõigile kandidaatidele, eriti VKEdele.

2.4   Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte annab panuse seitsmenda raamprogrammi elluviimisse ja eelkõige eriprogrammi „Koostöö” energia, nanoteaduste, nanotehnoloogia, materjalide ja uue tootmistehnoloogia ning transpordi (sealhulgas lennundus) valdkondades.

3.   Komisjoni ettepanek

3.1   Ühised tehnoloogiaalgatused on kavandatud seitsmendas raamprogrammis (3) vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 187 kui võimalus luua teadusuuringute valdkonnas Euroopa tasandil avaliku ja erasektori partnerlusi.

3.2   Komitee (4) rõhutab, et ühised tehnoloogiaalgatused väljendavad ELi soovi koordineerida teadusuuringute alaseid jõupingutusi, tugevdada Euroopa teadusruumi ning saavutada Euroopa konkurentsivõime suurendamise eesmärgid.

3.3   Ettevõtjate osalemise suhtes oli algusest peale seatud nõue, et nende rahaline panus töökulude katmisse (mille nad tagavad koos komisjoniga) peaks olema 50 % ja mitterahaline panus töökulude katmisse peaks olema vähemalt võrdne komisjoni rahalise panusega.

3.4   Komitee võtab kahetsusega teadmiseks, et kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte korraldatud kahe esimese projektikonkursi tulemus on olnud selline, et kõikide osaliste suurimat rahastamistaset on tulnud süstemaatiliselt hinnata ja vähendada: suurettevõtjate kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte panus vähenes 50 %lt 33 %le ning VKEde ja teadusasutuste panus 75 %lt 50 %le.

3.5   Sellised rahastamistasemed on oluliselt madalamad seitsmendas raamprogrammis ettenähtutest ja ka kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendusprogrammidest väljaspool Euroopat.

3.6   Madalad rahastamismäärad ning finants- ja majanduskriis mõjutavad praegust osavõttu kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte meetmetest, mis jääb allapoole esialgseid ootusi.

3.7   Kui jätkame samal viisil, kaob huvi nii ettevõtjatel kui ka teadlastel ja see huvi puudumine võib kesta pikka aega.

3.8   Praeguses määruses ei arvestata sellega, et liikmesriikide asutusi ja piirkondlikke organeid innustatakse andma oma panust nendesse projektidesse ja mitmel puhul oodatakse seda neilt.

3.9   Uues tekstis on öeldud, et ELi rahastamisega võrdväärse panuse andmisel lubatakse arvesse võtta mitte ainult ettevõtjate oma panust, vaid ka panuseid, mis tulevad teistelt meetmetes osalevatelt juriidilistelt isikutelt.

3.10   Et suurendada osalejate jaoks hädavajalikku prognoositavust, on lisatud võimalus täpsustada pakkumisel rahastamise miinimumtaset.

4.   Konkreetsed märkused

4.1   Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte rajati 2008. aastal ja see oli esimene näide sellest, kuidas võib toimida avaliku ja erasektori partnerlus SET-kava (Euroopa energia- ja kliimapoliitika tehnoloogiline sammas) raames. Ühisettevõtte eesmärk on kütuseelementide ja vesinikutehnoloogia arendamise kiirendamine 2010.–2020. aasta energiapoliitika raames. Projektikonkursi teadete põhjal määratletud 36 valdkonna eesmärk on lihtsustada innovaatiliste kommertsrakenduste arengut viies järgmises kasutusvaldkonnas:

| 4.1.1 | transpordi- ja tarneinfrastruktuur; |
| --- | --- |

4.1.1

transpordi- ja tarneinfrastruktuur;

| 4.1.2 | vesiniku tootmine ja jaotamine; |
| --- | --- |

4.1.2

vesiniku tootmine ja jaotamine;

| 4.1.3 | kohalik elektritootmine; |
| --- | --- |

4.1.3

kohalik elektritootmine;

| 4.1.4 | kaasaskantavad seadmed; |
| --- | --- |

4.1.4

kaasaskantavad seadmed;

| 4.1.5 | erinevad valdkonnaülesed rakendused. |
| --- | --- |

4.1.5

erinevad valdkonnaülesed rakendused.

4.2   Ühisettevõtte järgmise viie aasta üldine eesmärk on kütuseelementide ja vesiniku valdkonna tehnoloogia arengu kiirendamine, nii et selle valdkonna tehnoloogiaid oleks võimalik uute spetsiifiliste turgude raames kommertsialiseerida (kaasaskantavad seadmed, kaasaskantavad elektrigeneraatorid, elektri- ja soojatootmiseks mõeldud kodumajapidamisseadmed, transpordivaldkonna seadmed).

4.3   Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte ja ühine tehnoloogiaalgatus on mõeldud selleks, et määratleda tulemustele orienteeritud teadus- ja arendustöö ja seda rakendada ning levitada laiaulatuslikult mõlema tehnoloogiate saavutusi. Tegevused põhinevad vesinikku ja kütuselemente käsitleva Euroopa tehnoloogiaplatvormi programmide kontekstis koostatud strateegilistel dokumentidel ja eriti nende rakenduskaval.

4.4   Kütuseelementide ja vesiniku ühisettevõtte Euroopa tööstusrühmitus „New Energy World Industrial Grouping Fuel Cell and Hydrogen for Sustainability” (NEW-IG) (5) on vastavalt Belgia seadustele loodud vabatahtlik mittetulundusühing, mis on avatud kõigile Euroopa ettevõtetele, kes tegutsevad kütuseelementide ja vesiniku valdkonna teadus- ja arendustegevuses. See rühmitus on avatud ka Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ja kandidaatriikidele. Tema aastaeelarve hõlmab umbes 1 miljardit eurot, mida on võimalik investeerida kuni 2013. aastani.

4.5   Rühmitus rõhutab oma pühendumust moodultehnoloogia arendamisele, mis on keskkonnasõbralik ja toob majanduslikku kasu mitmes valdkonnas – transpordis, energiatootmises, tööstusseadmetes ja kodumajapidamisrakendustes.

4.6   Need ambitsioonikad nägemused on kooskõlas Euroopa eesmärkidega, mis puudutavad madala süsinikdioksiidiheitega majandust, energiavarustuse suuremat kindlust, naftasõltuvuse vähendamist, panust keskkonnasõbralike tehnoloogiate arendamisse, Euroopa jätkusuutliku konkurentsivõime tagamist ning töökohtade loomist.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 204, 9.8.2008, lk. 19.

1

(2)  On veel neli muud ühisettevõtet: CLEAN SKY, IMI, ARTEMIS ja ENIAC.

2

(3)  ELT L 412, 30.12.2006.

3

(4)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 19.

4

(5)  European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking.

5

European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/142 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/142

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” ”

KOM(2010) 682 lõplik

2011/C 318/24

Raportöör: Vladimíra DRBALOVÁ

Kaasraportöör: José María ZUFIAUR NARVAIZA

23. novembril 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse””

KOM(2010) 682 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon võttis arvamuse vastu 27. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 130, vastu hääletas 1, erapooletuks jäi 6.

Preambul:

| — | Komitee käesolev arvamus „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” on osa arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitlevast Euroopa 2020. aasta strateegiast. |
| --- | --- |

—

Komitee käesolev arvamus „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” on osa arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitlevast Euroopa 2020. aasta strateegiast.

| — | Selles komitee arvamuses tõstetakse esile uut terviklikku lähenemisviisi, milleks on uute oskuste ja töökohtade kava käsitlemine tihedas seoses teiste juhtalgatuste ning Euroopa Liidu tasandi viie valdkonnavahelise eesmärgiga. |
| --- | --- |

—

Selles komitee arvamuses tõstetakse esile uut terviklikku lähenemisviisi, milleks on uute oskuste ja töökohtade kava käsitlemine tihedas seoses teiste juhtalgatuste ning Euroopa Liidu tasandi viie valdkonnavahelise eesmärgiga.

| — | Sellega seoses rõhutab komitee käesolevas arvamuses, et ELi ja liikmesriikide poliitikameetmed peavad olema sidusad, samuti toob ta esile asjaomaste valitsusväliste osaliste mõju ja väga olulise rolli. |
| --- | --- |

—

Sellega seoses rõhutab komitee käesolevas arvamuses, et ELi ja liikmesriikide poliitikameetmed peavad olema sidusad, samuti toob ta esile asjaomaste valitsusväliste osaliste mõju ja väga olulise rolli.

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1 | Komitee on mures ülemaailmse majanduskriisi tagajärgede pärast tööturule ja seetõttu tervitab ta üldjoontes „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, mille kaudu komisjon püüab suurendada tööhõivet ja parandada tööturu toimimist. Ta kutsub liikmesriikide valitsusi üles kasutama tulemuslikult sotsiaal- ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, et leida lahendusi ja meetmeid selles valdkonnas olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

1.1

Komitee on mures ülemaailmse majanduskriisi tagajärgede pärast tööturule ja seetõttu tervitab ta üldjoontes „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”, mille kaudu komisjon püüab suurendada tööhõivet ja parandada tööturu toimimist. Ta kutsub liikmesriikide valitsusi üles kasutama tulemuslikult sotsiaal- ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, et leida lahendusi ja meetmeid selles valdkonnas olukorra parandamiseks.

| 1.2 | Komitee avaldab siiski kahetsust, et kõnealuses algatuses ei rõhutata kvaliteetsete töökohtade loomise kiireloomulisust ja et selles ei ärgitata liikmesriike piisavalt kehtestama ambitsioonikamaid riiklikke eesmärke, mis toetuksid struktuurilistele reformidele ja investeerimispoliitikale, mis loovad tõelise majanduskasvu ja uued töövõimalused. |
| --- | --- |

1.2

Komitee avaldab siiski kahetsust, et kõnealuses algatuses ei rõhutata kvaliteetsete töökohtade loomise kiireloomulisust ja et selles ei ärgitata liikmesriike piisavalt kehtestama ambitsioonikamaid riiklikke eesmärke, mis toetuksid struktuurilistele reformidele ja investeerimispoliitikale, mis loovad tõelise majanduskasvu ja uued töövõimalused.

| 1.3 | Komitee hindab asjaolu, et see tegevuskava toetub turvalise paindlikkuse kontseptsioonile ning rõhutab, et tööturgude tõhusama toimimise ja samal ajal töötajate parema kaitse huvides tuleb leida õige tasakaal sisemise ja välimise turvalise paindlikkuse vahel. Komitee soovitab analüüsida algset olukorda ning jätkata turvalise paindlikkuse poliitika elluviimist ja hindamist, rõhutades samas sotsiaalpartnerite rolli selles protsessis, mille eesmärk peab ka edaspidi olema tööturule naasmise ja ühelt töökohalt teisele ülemineku hõlbustamine. |
| --- | --- |

1.3

Komitee hindab asjaolu, et see tegevuskava toetub turvalise paindlikkuse kontseptsioonile ning rõhutab, et tööturgude tõhusama toimimise ja samal ajal töötajate parema kaitse huvides tuleb leida õige tasakaal sisemise ja välimise turvalise paindlikkuse vahel. Komitee soovitab analüüsida algset olukorda ning jätkata turvalise paindlikkuse poliitika elluviimist ja hindamist, rõhutades samas sotsiaalpartnerite rolli selles protsessis, mille eesmärk peab ka edaspidi olema tööturule naasmise ja ühelt töökohalt teisele ülemineku hõlbustamine.

| 1.4 | Komitee tervitab ainsa strateegiadokumendi raames loodud seost haridus- ja tööhõivepoliitika vahel, aga avaldab siiski kahetsust, et käsitlemist ei ole leidnud seos oskuste ja töö tootlikkuse kasvu parandamise ja ajakohastamise vahel. |
| --- | --- |

1.4

Komitee tervitab ainsa strateegiadokumendi raames loodud seost haridus- ja tööhõivepoliitika vahel, aga avaldab siiski kahetsust, et käsitlemist ei ole leidnud seos oskuste ja töö tootlikkuse kasvu parandamise ja ajakohastamise vahel.

| 1.5 | Komitee hindab seda, et komisjon püüab pakkuda uusi vahendeid ja uusi algatusi, aga soovitab siiski tugevdada nende seotust ja koostoimet olemaolevate vahenditega. Komitee on arvamusel, et komisjoni võetud lähenemisviis peab mittesiduvate vahendite rolli osas pidama kinni ELi tasandil vastuvõetud poliitiliste meetmete ja algatuste vastastikusest ühildumisest ning on samal ajal seisukohal, et ELi sotsiaalvaldkonna õigusaktide ühtne läbivaatamine peaks pigem toetama kui takistama liikmesriikide elluviidavaid reforme tööturu hüvanguks ja edendama sotsiaalseid investeeringuid. |
| --- | --- |

1.5

Komitee hindab seda, et komisjon püüab pakkuda uusi vahendeid ja uusi algatusi, aga soovitab siiski tugevdada nende seotust ja koostoimet olemaolevate vahenditega. Komitee on arvamusel, et komisjoni võetud lähenemisviis peab mittesiduvate vahendite rolli osas pidama kinni ELi tasandil vastuvõetud poliitiliste meetmete ja algatuste vastastikusest ühildumisest ning on samal ajal seisukohal, et ELi sotsiaalvaldkonna õigusaktide ühtne läbivaatamine peaks pigem toetama kui takistama liikmesriikide elluviidavaid reforme tööturu hüvanguks ja edendama sotsiaalseid investeeringuid.

| 1.6 | Komitee soovitab võtta komisjonil tööhõive kvaliteedi ja töötingimuste teemalise arutelu taaskäivitamisel teadmiseks EUROFOUNDi viienda uuringu vastuolulised järeldused töötingimuste kohta Euroopas. |
| --- | --- |

1.6

Komitee soovitab võtta komisjonil tööhõive kvaliteedi ja töötingimuste teemalise arutelu taaskäivitamisel teadmiseks EUROFOUNDi viienda uuringu vastuolulised järeldused töötingimuste kohta Euroopas.

| 1.7 | Komitee rõhutab vajadust kasutada tulemuslikumalt Euroopa vahendeid ning kutsub komisjoni eeskujul liikmesriike keskenduma Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste vahendite kasutamisel kõnealuses komisjoni teatises kirjeldatud neljale põhiprioriteedile ning aitama sel viisil kaasa kõnealuse strateegia ja Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

1.7

Komitee rõhutab vajadust kasutada tulemuslikumalt Euroopa vahendeid ning kutsub komisjoni eeskujul liikmesriike keskenduma Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste vahendite kasutamisel kõnealuses komisjoni teatises kirjeldatud neljale põhiprioriteedile ning aitama sel viisil kaasa kõnealuse strateegia ja Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmisele.

2.   Ettepaneku tutvustus

| 2.1 | 23. novembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mis põhineb hulgal eelnevatel algatustel, mille eesmärk on parandada oskusi ELis, selle valdkonna prognoose ning viia need oskused kooskõlla tööturu vajadustega. Komitee uuris neid algatusi ühes varasemas arvamuses (1). |
| --- | --- |

2.1

23. novembril 2010 avaldas Euroopa Komisjon „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mis põhineb hulgal eelnevatel algatustel, mille eesmärk on parandada oskusi ELis, selle valdkonna prognoose ning viia need oskused kooskõlla tööturu vajadustega. Komitee uuris neid algatusi ühes varasemas arvamuses (1).

| 2.2 | Sellel komisjoni uuel strateegial on siiski laiem ulatus: selles järgitakse ühiselt kehtestatud eesmärki jõuda 2020. aastaks vanuses 20–64–aastaste meeste ja naiste puhul 75 %-lise tööhõive määrani ning määratletakse eesmärgid neljas olulises valdkonnas:






  — | tööturu toimivuse parandamine; |
| --- | --- | --- |

2.2

Sellel komisjoni uuel strateegial on siiski laiem ulatus: selles järgitakse ühiselt kehtestatud eesmärki jõuda 2020. aastaks vanuses 20–64–aastaste meeste ja naiste puhul 75 %-lise tööhõive määrani ning määratletakse eesmärgid neljas olulises valdkonnas:

—

tööturu toimivuse parandamine;

| — | paremate oskustega töötajad; |
| --- | --- |

—

paremate oskustega töötajad;

| — | töökohtade parem kvaliteet ja paremad töötingimused; |
| --- | --- |

—

töökohtade parem kvaliteet ja paremad töötingimused;

| — | tõhusamad meetmed, et edendada töökohtade loomist ja suurendada nõudlust tööjõu järele. |
| --- | --- |

—

tõhusamad meetmed, et edendada töökohtade loomist ja suurendada nõudlust tööjõu järele.

| 2.3 | Kõnealune uute oskuste ja töökohtade tegevuskava lähtub nõukogu 2007. aastal vastuvõetud turvalise paindlikkuse ühistest põhimõtetest (2). Nende turvalise paindlikkuse poliitikameetmete eesmärk on tugevdada kohanemisvõimet, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Need on kindlasti teatud määral – suuresti tänu subsideeritud koolituse pakkumise ja tööaja vähendamise meetmetele – kaasa aidanud kriisist ülesaamisele, aga kõige haavatavamate rühmade olukord on siiski raskeks jäänud. |
| --- | --- |

2.3

Kõnealune uute oskuste ja töökohtade tegevuskava lähtub nõukogu 2007. aastal vastuvõetud turvalise paindlikkuse ühistest põhimõtetest (2). Nende turvalise paindlikkuse poliitikameetmete eesmärk on tugevdada kohanemisvõimet, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Need on kindlasti teatud määral – suuresti tänu subsideeritud koolituse pakkumise ja tööaja vähendamise meetmetele – kaasa aidanud kriisist ülesaamisele, aga kõige haavatavamate rühmade olukord on siiski raskeks jäänud.

| 2.4 | Seetõttu annab komisjon uue hoo kõigi turvalise paindlikkuse koostisosade tugevdamisele (paindlikud ja usaldusväärsed lepingulised sätted, tööturu aktiivsed poliitikameetmed, elukestva õppe üldstrateegiad ja ajakohased sotsiaalkindlustussüsteemid) ja konkretiseerimisele. Kõigis liikmesriikides tuleb turvalise paindlikkuse soodustamiseks võetavaid meetmeid tugevdada ja tänu nelja koostisosa vahelisele uuele tasakaalule uue sotsiaalmajandusliku kontekstiga kohandada. |
| --- | --- |

2.4

Seetõttu annab komisjon uue hoo kõigi turvalise paindlikkuse koostisosade tugevdamisele (paindlikud ja usaldusväärsed lepingulised sätted, tööturu aktiivsed poliitikameetmed, elukestva õppe üldstrateegiad ja ajakohased sotsiaalkindlustussüsteemid) ja konkretiseerimisele. Kõigis liikmesriikides tuleb turvalise paindlikkuse soodustamiseks võetavaid meetmeid tugevdada ja tänu nelja koostisosa vahelisele uuele tasakaalule uue sotsiaalmajandusliku kontekstiga kohandada.

| 2.5 | Komisjon pakub tegevuskavas välja 13 põhimeedet, mis on jagatud 20-ks toetavaks meetmeks, mille eesmärk on vähendada killustatust ja toetada töökohavahetust tööturul, anda töötajatele tööks vajalikud oskused, parandada töötingimusi, toetada töökohtade loomist ja kasutada parimal viisil ära ELi rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

2.5

Komisjon pakub tegevuskavas välja 13 põhimeedet, mis on jagatud 20-ks toetavaks meetmeks, mille eesmärk on vähendada killustatust ja toetada töökohavahetust tööturul, anda töötajatele tööks vajalikud oskused, parandada töötingimusi, toetada töökohtade loomist ja kasutada parimal viisil ära ELi rahastamisvahendid.

3.   Üldmärkused

| 3.1 | 2011. aasta jaanuari aruandes tööhõive kohta ELis (3) märgitakse, et „ELi tööturg on stabiliseerumas ja mõnes liikmesriigis on märgata ka paranemist. (...) Sel hetkel oli töö 221,3 miljonil inimesel, mis on siiski 5,6 miljoni inimese võrra vähem kui tipphetkel (2008. aasta teises kvartalis). Vähenemine kajastab järsku langust tootmise ja ehituse valdkonnas. Tööd oli 208,4 miljonil 20–64aastasel töötajal, kelle tööhõive määr oli seega 68,8 %. (...) Tööta on 23,1 miljonit inimest. Pikaajaline töötus suurenes kõikides rahvastikurühmades, kuigi erineval määral. Peaaegu 5 miljonit inimest on tööta olnud 6–11 kuud. Kriisi ajal on suurenenud vähekvalifitseeritud töötajate ja väljastpoolt ELi pärit sisserändajate tööta jäämise oht.” Hoolimata tehtud edusammudest ollakse selles aruandes arvamusel, et tööturud on endiselt haavatavad. OECD andmete järgi 2011. aasta mai kohta küündib euroala tööpuuduse määr 9,9 %-ni (4). |
| --- | --- |

3.1

2011. aasta jaanuari aruandes tööhõive kohta ELis (3) märgitakse, et „ELi tööturg on stabiliseerumas ja mõnes liikmesriigis on märgata ka paranemist. (...) Sel hetkel oli töö 221,3 miljonil inimesel, mis on siiski 5,6 miljoni inimese võrra vähem kui tipphetkel (2008. aasta teises kvartalis). Vähenemine kajastab järsku langust tootmise ja ehituse valdkonnas. Tööd oli 208,4 miljonil 20–64aastasel töötajal, kelle tööhõive määr oli seega 68,8 %. (...) Tööta on 23,1 miljonit inimest. Pikaajaline töötus suurenes kõikides rahvastikurühmades, kuigi erineval määral. Peaaegu 5 miljonit inimest on tööta olnud 6–11 kuud. Kriisi ajal on suurenenud vähekvalifitseeritud töötajate ja väljastpoolt ELi pärit sisserändajate tööta jäämise oht.” Hoolimata tehtud edusammudest ollakse selles aruandes arvamusel, et tööturud on endiselt haavatavad. OECD andmete järgi 2011. aasta mai kohta küündib euroala tööpuuduse määr 9,9 %-ni (4).

| 3.2 | Seetõttu on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mures tööturu toimimise pärast ja tervitab üldjoontes dokumenti „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mille kaudu komisjon püüab suurendada tööhõivet ja töökohtade kvaliteeti ning parandada tööturu toimimist vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidele, Euroopa tööhõivestrateegiale ja tööhõivesuunistele. Sellega seoses toob ta esile sotsiaalpartnerite rolli ja on seisukohal, et liikmesriikide valitsused peaksid parimal võimalikul viisil ära kasutama sotsiaal- ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, et pakkuda välja ja viia ellu meetmeid, mis aitaksid tulemuslikult olukorda parandada. |
| --- | --- |

3.2

Seetõttu on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mures tööturu toimimise pärast ja tervitab üldjoontes dokumenti „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava: Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse”, mille kaudu komisjon püüab suurendada tööhõivet ja töökohtade kvaliteeti ning parandada tööturu toimimist vastavalt Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidele, Euroopa tööhõivestrateegiale ja tööhõivesuunistele. Sellega seoses toob ta esile sotsiaalpartnerite rolli ja on seisukohal, et liikmesriikide valitsused peaksid parimal võimalikul viisil ära kasutama sotsiaal- ja organiseeritud kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi, et pakkuda välja ja viia ellu meetmeid, mis aitaksid tulemuslikult olukorda parandada.

| 3.3 | Iga-aastane majanduskasvu analüüs (5), mis avaldati 2011. aasta jaanuaris märkimaks Euroopa esimese poolaasta algust, näitas, et liikmesriigid ei näita riiklike eesmärkide sätestamisel üles erilist ambitsioonikust ja jäävad 2–2,4 % võrra allapoole oma ühiselt sätestatud tööhõive määra eesmärgist (75 %). Komitee on seisukohal, et pakutud eesmärgi saavutamise poliitikameetmetes tuleb arvesse võtta käesoleva aasta märtsis Viinis toimunud Rahvusvahelise Valuutafondi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja sotsiaalpartnerite esindajate kohtumise „Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle” (6) järeldusi. |
| --- | --- |

3.3

Iga-aastane majanduskasvu analüüs (5), mis avaldati 2011. aasta jaanuaris märkimaks Euroopa esimese poolaasta algust, näitas, et liikmesriigid ei näita riiklike eesmärkide sätestamisel üles erilist ambitsioonikust ja jäävad 2–2,4 % võrra allapoole oma ühiselt sätestatud tööhõive määra eesmärgist (75 %). Komitee on seisukohal, et pakutud eesmärgi saavutamise poliitikameetmetes tuleb arvesse võtta käesoleva aasta märtsis Viinis toimunud Rahvusvahelise Valuutafondi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja sotsiaalpartnerite esindajate kohtumise „Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle” (6) järeldusi.

| 3.4 | Komitee avaldab kahetsust selle üle, et komisjon piirdub olukorra kiireloomulisusele reageerides traditsiooniliste meetmetega, ja samuti selle üle, et dokumendis puuduvad majanduskasvu toetavad aspektid, mis võiksid soodustada töökohtade loomist. Ei piisa ainult sellest, kui inimesed on aktiivsed ning omandavad tööks vajalikke oskusi – majanduse uuendamine peab põhinema majanduskasvul ja töökohtade loomisel. |
| --- | --- |

3.4

Komitee avaldab kahetsust selle üle, et komisjon piirdub olukorra kiireloomulisusele reageerides traditsiooniliste meetmetega, ja samuti selle üle, et dokumendis puuduvad majanduskasvu toetavad aspektid, mis võiksid soodustada töökohtade loomist. Ei piisa ainult sellest, kui inimesed on aktiivsed ning omandavad tööks vajalikke oskusi – majanduse uuendamine peab põhinema majanduskasvul ja töökohtade loomisel.

| 3.5 | Euroopa peab enda ees seisvate probleemidega tegelemiseks eelkõige uuesti laenama, investeerima ja struktuurireforme ellu viima hakkama. Määratleda tuleb konkreetsed meetmed, mis on vajalikud töökohtade loomist ja tootlikkuse tõusu takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Tootlikkus sõltub muuhulgas tööhõive kvaliteedist. Paljud neist reformidest, mille osas on vaja leida võimalikult suur üksmeel, tuleb ellu viia riigi tasandil. Liikmesriigid peavad endale teadvustama, et nad peavad töökohtade loomiseks soodustama ettevõtjatele ja peredele laenu andmist, tegema tulemuslikke investeeringuid ja viima ellu tõhusaid reforme. Töö tootlikkuse ja töötingimuste kvaliteedi tõstmine Euroopas on vahend nõrkuse ja palkade ebastabiilsusega seotud hirmude leevendamiseks. |
| --- | --- |

3.5

Euroopa peab enda ees seisvate probleemidega tegelemiseks eelkõige uuesti laenama, investeerima ja struktuurireforme ellu viima hakkama. Määratleda tuleb konkreetsed meetmed, mis on vajalikud töökohtade loomist ja tootlikkuse tõusu takistavate asjaolude kõrvaldamiseks. Tootlikkus sõltub muuhulgas tööhõive kvaliteedist. Paljud neist reformidest, mille osas on vaja leida võimalikult suur üksmeel, tuleb ellu viia riigi tasandil. Liikmesriigid peavad endale teadvustama, et nad peavad töökohtade loomiseks soodustama ettevõtjatele ja peredele laenu andmist, tegema tulemuslikke investeeringuid ja viima ellu tõhusaid reforme. Töö tootlikkuse ja töötingimuste kvaliteedi tõstmine Euroopas on vahend nõrkuse ja palkade ebastabiilsusega seotud hirmude leevendamiseks.

| 3.6 | Ühises tööhõivearuandes rõhutatakse ka vajadust vastastikuse mõju järele tööhõivepoliitika, majanduskasvu toetamise ja eelarve konsolideerimise vahel (ja seal kinnitatakse vajadust jätkata kõige haavatavamate rühmade toetamist kvaliteetsete sotsiaalteenuste ja aktiivse kaasamisstrateegia kaudu) ning tõstetakse esile soodsa majanduskeskkonna ja innovatsioonil põhineva majanduskasvu rolli tööjõunõudluse suurendamisel. |
| --- | --- |

3.6

Ühises tööhõivearuandes rõhutatakse ka vajadust vastastikuse mõju järele tööhõivepoliitika, majanduskasvu toetamise ja eelarve konsolideerimise vahel (ja seal kinnitatakse vajadust jätkata kõige haavatavamate rühmade toetamist kvaliteetsete sotsiaalteenuste ja aktiivse kaasamisstrateegia kaudu) ning tõstetakse esile soodsa majanduskeskkonna ja innovatsioonil põhineva majanduskasvu rolli tööjõunõudluse suurendamisel.

| 3.7 | Selles aruandes märgitakse samuti, et 2010. aasta jooksul täheldati tööjõu nõudluse ja pakkumise vahel teatavat tasakaalu puudust, mis võib osutada ebakõlale tööd otsivate inimeste kvalifikatsiooni ja vabade töökohtade puhul nõutavate oskuste vahel. Seetõttu soovitatakse aruandes seda küsimust hoolikalt uurida, et teha kindlaks, kas selline suundumus on ajutine või on oht, et see kujuneb struktuuriliseks. |
| --- | --- |

3.7

Selles aruandes märgitakse samuti, et 2010. aasta jooksul täheldati tööjõu nõudluse ja pakkumise vahel teatavat tasakaalu puudust, mis võib osutada ebakõlale tööd otsivate inimeste kvalifikatsiooni ja vabade töökohtade puhul nõutavate oskuste vahel. Seetõttu soovitatakse aruandes seda küsimust hoolikalt uurida, et teha kindlaks, kas selline suundumus on ajutine või on oht, et see kujuneb struktuuriliseks.

| 3.8 | Komitee võtab teadmiseks, et komisjon ei tee praeguses etapis uut õigusakti ettepanekut ja et ta tunnustab õiguslikult mittesiduvate vahendite rolli ja lisaväärtust kehtiva õigusraamistiku täiendajatena. Mõnede kavandatud algatuste osas tuleks sotsiaalpartneritega konsulteerida, näiteks sellistes küsimustes nagu restruktureerimise Euroopa raamistik, tööohutuse ja –tervishoiu, töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise, osalise tööaja ja tähtajaliste töölepingute valdkonna õigusaktide läbivaatamine ning arutelu taaskäivitamine töökvaliteedi ja töötingimuste üle. Konsultatsioonide järel tuleks otsustada, kas on vaja ja kui asjakohane on teha muudatusi, mis võivad vajalikuks osutuda. |
| --- | --- |

3.8

Komitee võtab teadmiseks, et komisjon ei tee praeguses etapis uut õigusakti ettepanekut ja et ta tunnustab õiguslikult mittesiduvate vahendite rolli ja lisaväärtust kehtiva õigusraamistiku täiendajatena. Mõnede kavandatud algatuste osas tuleks sotsiaalpartneritega konsulteerida, näiteks sellistes küsimustes nagu restruktureerimise Euroopa raamistik, tööohutuse ja –tervishoiu, töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise, osalise tööaja ja tähtajaliste töölepingute valdkonna õigusaktide läbivaatamine ning arutelu taaskäivitamine töökvaliteedi ja töötingimuste üle. Konsultatsioonide järel tuleks otsustada, kas on vaja ja kui asjakohane on teha muudatusi, mis võivad vajalikuks osutuda.

| 3.9 | Komitee tervitab asjaolu, et komisjon pakub välja hulga uusi uuendusmeelseid meetmeid ja vahendeid oma oskuste ja töökohtade tegevuskava toetamiseks. Ometi on komitee seisukohal, et läbi tuleks vaadata uute ja olemasolevate vahendite vastastikune ühtsus, et nende elluviimisel tekiks vajalik koostoime. Uute oskuste strateegias tuleks arvestada ka üleminekut säästval arengul ja töökohtade keskkonnahoidlikumaks muutmisel põhineva tootmismudeli suunas. |
| --- | --- |

3.9

Komitee tervitab asjaolu, et komisjon pakub välja hulga uusi uuendusmeelseid meetmeid ja vahendeid oma oskuste ja töökohtade tegevuskava toetamiseks. Ometi on komitee seisukohal, et läbi tuleks vaadata uute ja olemasolevate vahendite vastastikune ühtsus, et nende elluviimisel tekiks vajalik koostoime. Uute oskuste strateegias tuleks arvestada ka üleminekut säästval arengul ja töökohtade keskkonnahoidlikumaks muutmisel põhineva tootmismudeli suunas.

| 3.10 | Tööstuslikust tootmisest kõrvale jäänud piirkondades on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted oluliseks võimaluste loomise vahendiks nii praegu kui ka tulevikus. Lisaks sellele pakuvad nad tihti kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, nad on lihtsasti juurdepääsetavad ja võivad lihtsustada pereelu, tööelu ja pereliikmete hooldamise ühitamist. Väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitlev algatus („Small Business Act”) tuleb riigi ja Euroopa tasandil konkreetsete meetmetega ellu viia. Seetõttu on teretulnud tegevuskavas sätestatud meetmed, mis on mõeldud VKEde erivajaduste täitmiseks. Jätkuvalt on prioriteediks bürokraatia vähendamine ning rahastamisvõimaluste parandamine. |
| --- | --- |

3.10

Tööstuslikust tootmisest kõrvale jäänud piirkondades on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted oluliseks võimaluste loomise vahendiks nii praegu kui ka tulevikus. Lisaks sellele pakuvad nad tihti kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, nad on lihtsasti juurdepääsetavad ja võivad lihtsustada pereelu, tööelu ja pereliikmete hooldamise ühitamist. Väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitlev algatus („Small Business Act”) tuleb riigi ja Euroopa tasandil konkreetsete meetmetega ellu viia. Seetõttu on teretulnud tegevuskavas sätestatud meetmed, mis on mõeldud VKEde erivajaduste täitmiseks. Jätkuvalt on prioriteediks bürokraatia vähendamine ning rahastamisvõimaluste parandamine.

| 3.11 | Euroopa rahvastiku kohta uusi andmeid esitava Euroopa kolmanda 2010. aasta demograafiaaruande (7) järeldusi silmas pidades kiidab komitee heaks ka algatused, mis soodustavad liikuvust, rännet ja integratsiooni Euroopas. Komitee on veendunud, et ELi-sisese liikuvuse jätkuv toetamine ja sisseränne kolmandatest riikidest aitab ELil positiivsed majandustulemusi saavutada. Sisseränne ELi ja liikuvuse lihtsustamine liikmesriikide vahel on hädavajalikud tagamaks, et EL jätkaks ettevõtluse ja investeeringute ligitõmbamist, mis võimaldab luua uusi töökohti nii ELi kui kolmandate riikide kodanike jaoks. Kõige sellega seoses tuleb kohaldada võrdse kohtlemise põhimõtet (8). |
| --- | --- |

3.11

Euroopa rahvastiku kohta uusi andmeid esitava Euroopa kolmanda 2010. aasta demograafiaaruande (7) järeldusi silmas pidades kiidab komitee heaks ka algatused, mis soodustavad liikuvust, rännet ja integratsiooni Euroopas. Komitee on veendunud, et ELi-sisese liikuvuse jätkuv toetamine ja sisseränne kolmandatest riikidest aitab ELil positiivsed majandustulemusi saavutada. Sisseränne ELi ja liikuvuse lihtsustamine liikmesriikide vahel on hädavajalikud tagamaks, et EL jätkaks ettevõtluse ja investeeringute ligitõmbamist, mis võimaldab luua uusi töökohti nii ELi kui kolmandate riikide kodanike jaoks. Kõige sellega seoses tuleb kohaldada võrdse kohtlemise põhimõtet (8).

| 3.12 | Euroopa tööhõive ja tööturu poliitika raames tuleb luua konkreetsed meetmed, eesmärgiga kohaldada töökohal diskrimineerimise vältimise põhimõtet ja tagada meeste ja naiste ning kõigi töötajate rühmade võrdõiguslikkus. Seetõttu tervitab komitee samuti komisjoni 2010. aastal avaldatud strateegiaid, muuhulgas puuetega inimeste strateegiat (9) ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (10). Nende kahe strateegia eesmärkide hulgas on muuhulgas ka võrdõiguslikkus tööturule, haridusele ja kutseharidusele juurdepääsul. |
| --- | --- |

3.12

Euroopa tööhõive ja tööturu poliitika raames tuleb luua konkreetsed meetmed, eesmärgiga kohaldada töökohal diskrimineerimise vältimise põhimõtet ja tagada meeste ja naiste ning kõigi töötajate rühmade võrdõiguslikkus. Seetõttu tervitab komitee samuti komisjoni 2010. aastal avaldatud strateegiaid, muuhulgas puuetega inimeste strateegiat (9) ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat (10). Nende kahe strateegia eesmärkide hulgas on muuhulgas ka võrdõiguslikkus tööturule, haridusele ja kutseharidusele juurdepääsul.

| 3.13 | Komitee peab positiivseks ühtse turu aktis (11) välja pakutud põhimeetmeid ja meetmeid paremaks töötamiseks, ettevõtluseks ja ühiseks kaubavahetuseks, mis toob esile sotsiaalmajanduse ja kooperatiivide olulise rolli ELi siseturul ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse tähtsuse. Komitee on samuti seisukohal, et arvesse tuleb võtta organiseeritud kodanikuühiskonna rolli, kuna nemad on tööandjad ja loovad töökohti. Nende kaasamine poliitikameetmete väljatöötamisse kujutab endast siiski nende potentsiaali ärakasutamise eeltingimust. |
| --- | --- |

3.13

Komitee peab positiivseks ühtse turu aktis (11) välja pakutud põhimeetmeid ja meetmeid paremaks töötamiseks, ettevõtluseks ja ühiseks kaubavahetuseks, mis toob esile sotsiaalmajanduse ja kooperatiivide olulise rolli ELi siseturul ning ettevõtete sotsiaalse vastutuse tähtsuse. Komitee on samuti seisukohal, et arvesse tuleb võtta organiseeritud kodanikuühiskonna rolli, kuna nemad on tööandjad ja loovad töökohti. Nende kaasamine poliitikameetmete väljatöötamisse kujutab endast siiski nende potentsiaali ärakasutamise eeltingimust.

| 3.14 | Komitee on ülimalt mures noorte kõrge tööpuuduse määra pärast Euroopas. 2008. aastast alates on see tõusnud 30 %-ni. Euroopa alla 25-aastaste noorte keskmine tööpuuduse määr küündib 21 %-ni. Kuigi alates 2010. aasta septembrist näib olukord mõnes riigis stabiliseeruvat, samal ajal kui teistes halveneb see jätkuvalt, arvab komitee siiski, et sellele teemale tuleb jätkuvalt erilist tähelepanu osutada. Komitee avaldas oma seisukohad Euroopa Komisjoni algatuse „Noorte liikuvus” kohta eraldi arvamuses (12). |
| --- | --- |

3.14

Komitee on ülimalt mures noorte kõrge tööpuuduse määra pärast Euroopas. 2008. aastast alates on see tõusnud 30 %-ni. Euroopa alla 25-aastaste noorte keskmine tööpuuduse määr küündib 21 %-ni. Kuigi alates 2010. aasta septembrist näib olukord mõnes riigis stabiliseeruvat, samal ajal kui teistes halveneb see jätkuvalt, arvab komitee siiski, et sellele teemale tuleb jätkuvalt erilist tähelepanu osutada. Komitee avaldas oma seisukohad Euroopa Komisjoni algatuse „Noorte liikuvus” kohta eraldi arvamuses (12).

| 3.15 | Puuetega inimeste tööhõive määr püsib Euroopas 50 % ringis. Kui Euroopa tõepoolest tahab tagada võrdse kohtlemise kõigile eurooplastele ning samal ajal saavutada oma ühise tööhõive määra eesmärgi, siis peavad puuetega inimesed saama tasustatud kvaliteetsed töökohad. Euroopa puuetega inimeste 2010.-2020. aasta strateegias käsitletakse kaheksat põhitegevusvaldkonda, kus EL peab jätkuvalt tegutsema. Nende seas on sellised valdkonnad nagu puuetega naiste ja meeste tööhõive, haridus ja koolitus (13). Komisjon võiks uurida liikmesriikides kohaldatavaid mudeleid, mida võiks kasutada ettevõtete, haldusasutuste ja sotsiaalteenuste osutajate juriidiliseks, poliitiliseks, kollektiivläbirääkimistealaseks või rahaliseks toetamiseks neile inimestele töö pakkumisel. Kuna IKT moodustab praegu 6 % ELi SKTst, peaks komisjoni väljapakutud digitaalarengu tegevuskava mõjutama kõiki, eelkõige hariduse valdkonnas ja seoses ebasoodsamas olukorras olevate sihtrühmade kaasamisega, kellele see on töö leidmise vahendiks. |
| --- | --- |

3.15

Puuetega inimeste tööhõive määr püsib Euroopas 50 % ringis. Kui Euroopa tõepoolest tahab tagada võrdse kohtlemise kõigile eurooplastele ning samal ajal saavutada oma ühise tööhõive määra eesmärgi, siis peavad puuetega inimesed saama tasustatud kvaliteetsed töökohad. Euroopa puuetega inimeste 2010.-2020. aasta strateegias käsitletakse kaheksat põhitegevusvaldkonda, kus EL peab jätkuvalt tegutsema. Nende seas on sellised valdkonnad nagu puuetega naiste ja meeste tööhõive, haridus ja koolitus (13). Komisjon võiks uurida liikmesriikides kohaldatavaid mudeleid, mida võiks kasutada ettevõtete, haldusasutuste ja sotsiaalteenuste osutajate juriidiliseks, poliitiliseks, kollektiivläbirääkimistealaseks või rahaliseks toetamiseks neile inimestele töö pakkumisel. Kuna IKT moodustab praegu 6 % ELi SKTst, peaks komisjoni väljapakutud digitaalarengu tegevuskava mõjutama kõiki, eelkõige hariduse valdkonnas ja seoses ebasoodsamas olukorras olevate sihtrühmade kaasamisega, kellele see on töö leidmise vahendiks.

4.   Turvaline paindlikkus ja töökohtade loomine

| 4.1 | Kõnealune strateegia toetub turvalise paindlikkuse põhimõttele. Komisjon rõhutab vajadust elukestva õppe valdkonnas terviklikuma poliitika järele, aktiivsete säästvate tööturumeetmete järele, mis oleksid tõhusad töötajate ettevalmistamise, tööalaste läbirääkimiste ning tööpakkumiste arvu suurendamise mõttes. Samuti peavad olemas olema töötushüvitise süsteemid, millega soodustatakse tööalast liikuvust, tagatakse suurem sotsiaalne kindlustunne tööelus ning pakutakse kaitset sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse eest. Paindlike lepingutingimuste ja sisemise paindlikkuse võimalused peaksid olema sotsiaaldialoogi alustalad. Komitee peab oluliseks, et võetavad meetmed ja elluviidav poliitika ei nulliks ära tegevuskavas eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid jõupingutusi (nt täistööhõive ja töökohtade kvaliteedi säilitamine) ega kahjustaks töötajate õigusi. |
| --- | --- |

4.1

Kõnealune strateegia toetub turvalise paindlikkuse põhimõttele. Komisjon rõhutab vajadust elukestva õppe valdkonnas terviklikuma poliitika järele, aktiivsete säästvate tööturumeetmete järele, mis oleksid tõhusad töötajate ettevalmistamise, tööalaste läbirääkimiste ning tööpakkumiste arvu suurendamise mõttes. Samuti peavad olemas olema töötushüvitise süsteemid, millega soodustatakse tööalast liikuvust, tagatakse suurem sotsiaalne kindlustunne tööelus ning pakutakse kaitset sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse eest. Paindlike lepingutingimuste ja sisemise paindlikkuse võimalused peaksid olema sotsiaaldialoogi alustalad. Komitee peab oluliseks, et võetavad meetmed ja elluviidav poliitika ei nulliks ära tegevuskavas eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid jõupingutusi (nt täistööhõive ja töökohtade kvaliteedi säilitamine) ega kahjustaks töötajate õigusi.

| 4.2 | Komitee on juba varem olnud arvamusel, et tööturu turvalisust ja paindlikkust tuleks üheaegselt hinnata, kuna need mõisted ei ole põhimõtteliselt vastuolulised. Stabiilne ja motiveeritud tööjõud tugevdab ettevõtete konkurentsivõimet ja tootlikkust. Töötajail on vaja töö paindlikumat korraldamist, et nad saaksid töö- ja pereelu ühitada ning täiendkoolitusel osaleda, mis võimaldab neil aidata tootlikkust ja innovatsiooni edendada. Komitee rõhutab siiski, et sotsiaaldialoogi raames tuleb hoolikalt ja korrapäraselt uurida turvalise paindlikkuse elluviimist, et oleks võimalik tagada, et võetud meetmed täidaksid rohkemate ja paremate töökohtade loomise eesmärki. |
| --- | --- |

4.2

Komitee on juba varem olnud arvamusel, et tööturu turvalisust ja paindlikkust tuleks üheaegselt hinnata, kuna need mõisted ei ole põhimõtteliselt vastuolulised. Stabiilne ja motiveeritud tööjõud tugevdab ettevõtete konkurentsivõimet ja tootlikkust. Töötajail on vaja töö paindlikumat korraldamist, et nad saaksid töö- ja pereelu ühitada ning täiendkoolitusel osaleda, mis võimaldab neil aidata tootlikkust ja innovatsiooni edendada. Komitee rõhutab siiski, et sotsiaaldialoogi raames tuleb hoolikalt ja korrapäraselt uurida turvalise paindlikkuse elluviimist, et oleks võimalik tagada, et võetud meetmed täidaksid rohkemate ja paremate töökohtade loomise eesmärki.

| 4.3 | Turvalise paindlikkuse sisemõõde on oma tõhusust tõestanud kriisi ajal, kui ettevõtted ja ametiühingud pakkusid konkreetseid lahendusi töökohtade säilitamiseks, eelkõige selliste meetmete kaudu nagu tööaja kestuse vähendamine. Turvalise paindlikkuse välismõõde, mis muutub olulisemaks majanduse taaselavdamise ajal, võib aidata kaasa tööhõive kasvule, tingimusel et sellega käib tasakaalustatult kaasas sisemine paindlikkus ning üldisemalt ka kollektiivläbirääkimised ja töötajate piisav sotsiaalkaitse. Sellega seoses on igal liikmesriigil erinev lähtepositsioon. Ennekõike tuleb leida meetmete kasutamisel õige tasakaal, mille põhieeldus on, et need poliitikameetmed kujundatakse sotsiaaldialoogi raames. Komitee leiab, et komisjon peaks iga-aastastes liikmesriikidele esitatavates soovitustes turvalise paindlikkuse sise- ja välismõõtme kohaldamist tasakaalustatumalt käsitlema. |
| --- | --- |

4.3

Turvalise paindlikkuse sisemõõde on oma tõhusust tõestanud kriisi ajal, kui ettevõtted ja ametiühingud pakkusid konkreetseid lahendusi töökohtade säilitamiseks, eelkõige selliste meetmete kaudu nagu tööaja kestuse vähendamine. Turvalise paindlikkuse välismõõde, mis muutub olulisemaks majanduse taaselavdamise ajal, võib aidata kaasa tööhõive kasvule, tingimusel et sellega käib tasakaalustatult kaasas sisemine paindlikkus ning üldisemalt ka kollektiivläbirääkimised ja töötajate piisav sotsiaalkaitse. Sellega seoses on igal liikmesriigil erinev lähtepositsioon. Ennekõike tuleb leida meetmete kasutamisel õige tasakaal, mille põhieeldus on, et need poliitikameetmed kujundatakse sotsiaaldialoogi raames. Komitee leiab, et komisjon peaks iga-aastastes liikmesriikidele esitatavates soovitustes turvalise paindlikkuse sise- ja välismõõtme kohaldamist tasakaalustatumalt käsitlema.

| 4.4 | Komitee arvab, et turvalise paindlikkuse nelja koostisosa tugevdamise üle peetav arutelu jätkub ja kulmineerub kõigi poolte ühisel konverentsil 2011. aastal. Komitee nõustub, et turvalise paindlikkuse uus hoog peab tulenema Euroopa Liidu institutsioonide ühisest lähenemisviisist, mis peab põhinema ühistel põhimõtetel ja toetuma riiklikul tasandil konkreetsele kogemusele selles osas, kuidas see põhimõte aitab kaasa suuremale arvule paremate töökohtade loomisele ja kas see tagab töötajate piisava kaitse, eelkõige kõige haavatavamatele neist. |
| --- | --- |

4.4

Komitee arvab, et turvalise paindlikkuse nelja koostisosa tugevdamise üle peetav arutelu jätkub ja kulmineerub kõigi poolte ühisel konverentsil 2011. aastal. Komitee nõustub, et turvalise paindlikkuse uus hoog peab tulenema Euroopa Liidu institutsioonide ühisest lähenemisviisist, mis peab põhinema ühistel põhimõtetel ja toetuma riiklikul tasandil konkreetsele kogemusele selles osas, kuidas see põhimõte aitab kaasa suuremale arvule paremate töökohtade loomisele ja kas see tagab töötajate piisava kaitse, eelkõige kõige haavatavamatele neist.

| 4.5 | Sellega seoses hindab komitee Euroopa sotsiaalpartnerite 2009.–2011. aasta mitmeaastase tööprogrammi raames elluviidud ühist projekti (14), milles keskendutakse sellele, kuidas liikmesriigid turvalise paindlikkuse põhimõtet ellu viivad ja milline roll on selles protsessis sotsiaalpartneritel. |
| --- | --- |

4.5

Sellega seoses hindab komitee Euroopa sotsiaalpartnerite 2009.–2011. aasta mitmeaastase tööprogrammi raames elluviidud ühist projekti (14), milles keskendutakse sellele, kuidas liikmesriigid turvalise paindlikkuse põhimõtet ellu viivad ja milline roll on selles protsessis sotsiaalpartneritel.

| 4.6 | Majanduskasv on peamine töökohtade loomist edendav tegur. Seetõttu on komitee teadlik sellest, et uute oskuste ja töökohtade tegevuskava ning ELi uus strateegiline lähenemisviis innovatsioonile, Euroopa teadusruumi loomisele ja konkurentsivõimelise tööstusbaasi kujundamisele on omavahel tihedalt seotud ning kõike seda tehakse ELi siseturu potentsiaali täielikult ära kasutades. |
| --- | --- |

4.6

Majanduskasv on peamine töökohtade loomist edendav tegur. Seetõttu on komitee teadlik sellest, et uute oskuste ja töökohtade tegevuskava ning ELi uus strateegiline lähenemisviis innovatsioonile, Euroopa teadusruumi loomisele ja konkurentsivõimelise tööstusbaasi kujundamisele on omavahel tihedalt seotud ning kõike seda tehakse ELi siseturu potentsiaali täielikult ära kasutades.

| 4.7 | Kuid komisjoni prognoosi kohaselt elavneb majandus aeglaselt, mistõttu võib töökohtade loomine kauem aega võtta. Kui EL soovib saavutada 75 %-lise tööhõive määra eesmärki ja vältida seda, et majanduskasvuga ei kaasne uute töökohtade loomist, siis peab ta teadvustama, et on vaja kujundada ja ellu viia konkreetseid meetmeid, mis toetaksid sotsiaaldialoogi raames töölevõtmist, täienduskoolitust, paindlikke töölepinguid ja mis seaks turvalises paindlikkuses kesksele kohale töökohtade kvaliteedi. |
| --- | --- |

4.7

Kuid komisjoni prognoosi kohaselt elavneb majandus aeglaselt, mistõttu võib töökohtade loomine kauem aega võtta. Kui EL soovib saavutada 75 %-lise tööhõive määra eesmärki ja vältida seda, et majanduskasvuga ei kaasne uute töökohtade loomist, siis peab ta teadvustama, et on vaja kujundada ja ellu viia konkreetseid meetmeid, mis toetaksid sotsiaaldialoogi raames töölevõtmist, täienduskoolitust, paindlikke töölepinguid ja mis seaks turvalises paindlikkuses kesksele kohale töökohtade kvaliteedi.

| 4.8 | Komitee on teadlik sellest, et hästi toimiv tööturg on Euroopa konkurentsivõime alus. Kõnealuses valdkonnas tehtud edusamme tuleks muu hulgas mõõta järgmiste näitajatega: pikaajalise töötuse määr, noorte töötuse määr ja tööturul osalemise määr. |
| --- | --- |

4.8

Komitee on teadlik sellest, et hästi toimiv tööturg on Euroopa konkurentsivõime alus. Kõnealuses valdkonnas tehtud edusamme tuleks muu hulgas mõõta järgmiste näitajatega: pikaajalise töötuse määr, noorte töötuse määr ja tööturul osalemise määr.

| 4.9 | Komisjon pakkus välja ühtse töölepingu põhimõtte, mille tegelik mõju on praegu elavate arutelude teemaks. Komitee leidis omaalgatuslikus arvamuses „Noorte liikuvus”, et tähtajatu ühtse töölepingu põhimõte võib olla üks meede, mis aitaks vähendada ebavõrdsust tööturuga liitujate ja sellelt tõrjutute vahel. Komitee on teadlik sellest, et liikmesriikides on tööturule juurdepääs väga erinev. Mõned kõige jäigemad süsteemid takistavad inimestel tööd saada, samas kui teised pakuvad lühiajaliste ja liiga paindlike lepingutega küll rohkem võimalusi, kuid ei anna täielikku õigust sotsiaalteenustele. Komitee arvates tuleks märkida, et võetavad meetmed peaksid inimestele tagama stabiilsed töölepingud, kus takistatakse diskrimineerimist vanuse, soo või muu motiivi põhjal. Mingil juhul ei tohi võetavad meetmed tekitada ulatuslikku ebakindlust tööturul ega muuta ettevõtete töökorralduse jäigemaks. Ettevõtetel on vaja eri tüüpi töölepinguid, et kohandada tööjõudu ja töötajatel on vaja paindlikkust, et ühitada töö- ja pereelu. |
| --- | --- |

4.9

Komisjon pakkus välja ühtse töölepingu põhimõtte, mille tegelik mõju on praegu elavate arutelude teemaks. Komitee leidis omaalgatuslikus arvamuses „Noorte liikuvus”, et tähtajatu ühtse töölepingu põhimõte võib olla üks meede, mis aitaks vähendada ebavõrdsust tööturuga liitujate ja sellelt tõrjutute vahel. Komitee on teadlik sellest, et liikmesriikides on tööturule juurdepääs väga erinev. Mõned kõige jäigemad süsteemid takistavad inimestel tööd saada, samas kui teised pakuvad lühiajaliste ja liiga paindlike lepingutega küll rohkem võimalusi, kuid ei anna täielikku õigust sotsiaalteenustele. Komitee arvates tuleks märkida, et võetavad meetmed peaksid inimestele tagama stabiilsed töölepingud, kus takistatakse diskrimineerimist vanuse, soo või muu motiivi põhjal. Mingil juhul ei tohi võetavad meetmed tekitada ulatuslikku ebakindlust tööturul ega muuta ettevõtete töökorralduse jäigemaks. Ettevõtetel on vaja eri tüüpi töölepinguid, et kohandada tööjõudu ja töötajatel on vaja paindlikkust, et ühitada töö- ja pereelu.

| 4.10 | Komitee võib toetada komisjoni ettepanekut kujundada juhtpõhimõtted töökohtade loomiseks vajalike tingimuste edendamiseks, sh neid toetavad meetmed, nagu ettevõtjate Erasmus ja õpetajate koolitamine ettevõtlikkuse küsimustes. Liikmesriigid peaksid need juhtpõhimõtted siiski konkreetsete meetmetega ellu viima, et ergutada inimeste, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmist. (15) |
| --- | --- |

4.10

Komitee võib toetada komisjoni ettepanekut kujundada juhtpõhimõtted töökohtade loomiseks vajalike tingimuste edendamiseks, sh neid toetavad meetmed, nagu ettevõtjate Erasmus ja õpetajate koolitamine ettevõtlikkuse küsimustes. Liikmesriigid peaksid need juhtpõhimõtted siiski konkreetsete meetmetega ellu viima, et ergutada inimeste, eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmist. (15)

| 4.11 | Komitee toetab ka kolmepoolse sotsiaalfoorumi loomist, mis toimus esimest korda 10.–11. märtsil 2011. See foorum peaks muutuma alaliseks platvormiks, et luua usalduslik suhe sotsiaalpartnerite ja poliitikakujundajate vahel. |
| --- | --- |

4.11

Komitee toetab ka kolmepoolse sotsiaalfoorumi loomist, mis toimus esimest korda 10.–11. märtsil 2011. See foorum peaks muutuma alaliseks platvormiks, et luua usalduslik suhe sotsiaalpartnerite ja poliitikakujundajate vahel.

| 4.12 | Euroopa sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on riigi tasandil jätkuvalt kesksed vahendid tööturu toimimise ja töötingimuste parandamiseks.
  Euroopa sotsiaalpartnerid soovitavad oma ühises sõltumatus kokkuleppes kaasavate tööturgude kohta (16), et liikmesriigid kujundaksid ja viiksid ellu terviklikku poliitikat, mille eesmärk on edendada kõigile kättesaadavat tööturgu. Sotsiaalpartnerid tuleks asjakohasel tasandil iga kord, kui see on võimalik ja riikide eripära arvestades kaasata meetmetesse, mis on seotud järgnevaga:






  — | tööturul raskustega kokku puutuvatele inimestele mõeldud üleminekumeetmete ulatus ja tugevus; |
| --- | --- | --- |

4.12

Euroopa sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on riigi tasandil jätkuvalt kesksed vahendid tööturu toimimise ja töötingimuste parandamiseks.

Euroopa sotsiaalpartnerid soovitavad oma ühises sõltumatus kokkuleppes kaasavate tööturgude kohta (16), et liikmesriigid kujundaksid ja viiksid ellu terviklikku poliitikat, mille eesmärk on edendada kõigile kättesaadavat tööturgu. Sotsiaalpartnerid tuleks asjakohasel tasandil iga kord, kui see on võimalik ja riikide eripära arvestades kaasata meetmetesse, mis on seotud järgnevaga:

—

tööturul raskustega kokku puutuvatele inimestele mõeldud üleminekumeetmete ulatus ja tugevus;

| — | tööturu- ja karjäärinõustamisteenuste tõhusus; |
| --- | --- |

—

tööturu- ja karjäärinõustamisteenuste tõhusus;

| — | haridus ja koolitus; |
| --- | --- |

—

haridus ja koolitus;

| — | regionaalarengusse tehtavate investeeringute asjakohasus; |
| --- | --- |

—

regionaalarengusse tehtavate investeeringute asjakohasus;

| — | transpordi, tervishoiuteenuste, eluaseme ja hariduse piisav kättesaadavus; |
| --- | --- |

—

transpordi, tervishoiuteenuste, eluaseme ja hariduse piisav kättesaadavus;

| — | uute ettevõtete loomise ja arendamise lihtsustamine, et suurendada ELi uute töökohtade loomise potentsiaali. Samuti peaksid need ettevõtjatel võimaldama investeerida säästvatesse ettevõtetesse, mis parandavad keskkonna seisundit; |
| --- | --- |

—

uute ettevõtete loomise ja arendamise lihtsustamine, et suurendada ELi uute töökohtade loomise potentsiaali. Samuti peaksid need ettevõtjatel võimaldama investeerida säästvatesse ettevõtetesse, mis parandavad keskkonna seisundit;

| — | õigete tingimuste ning maksude ja toetuste süsteemi kohaldamine, mis võimaldaksid aidata inimestel tööturule siseneda, seal püsida ja areneda. |
| --- | --- |

—

õigete tingimuste ning maksude ja toetuste süsteemi kohaldamine, mis võimaldaksid aidata inimestel tööturule siseneda, seal püsida ja areneda.

5.   Tagada tööturul vajalikud oskused

| 5.1 | Komitee tunneb heameelt, et hariduse ja tööturu reaalsuse küsimusi on käsitletud koos samas strateegiadokumendis. |
| --- | --- |

5.1

Komitee tunneb heameelt, et hariduse ja tööturu reaalsuse küsimusi on käsitletud koos samas strateegiadokumendis.

| 5.2 | Komitee on paljude arvamustega andnud oma panuse hariduse kui põhilise inimõiguse tunnustamisse. Ta tunnistab, et hariduse peamine eesmärk on ikka ja alati vabade, iseseisvate ja kriitilise mõtlemisega kodanike kujundamine, kes oleksid võimelised andma oma panuse ühiskonda. |
| --- | --- |

5.2

Komitee on paljude arvamustega andnud oma panuse hariduse kui põhilise inimõiguse tunnustamisse. Ta tunnistab, et hariduse peamine eesmärk on ikka ja alati vabade, iseseisvate ja kriitilise mõtlemisega kodanike kujundamine, kes oleksid võimelised andma oma panuse ühiskonda.

| 5.3 | Komitee soovitab mitmetes arvamustes (17), et EL ja liikmesriigid võtaksid kontseptsioonist „haridus kaasamise nimel” lähtuvalt kohuse vaadata läbi hariduspoliitika, selle sisu, prioriteedid, struktuurid ja ressursside eraldamise. Samas on vaja läbi vaadata tööhõivepoliitilised meetmed, kvaliteetsed avalikud teenused ja eripäradega arvestamine (lapsed, erivajadustega inimesed, sisserändajad jne) ja/või neid ajakohastada ning lisada kõigisse nimetatud poliitikavaldkondadesse sooline perspektiiv. |
| --- | --- |

5.3

Komitee soovitab mitmetes arvamustes (17), et EL ja liikmesriigid võtaksid kontseptsioonist „haridus kaasamise nimel” lähtuvalt kohuse vaadata läbi hariduspoliitika, selle sisu, prioriteedid, struktuurid ja ressursside eraldamise. Samas on vaja läbi vaadata tööhõivepoliitilised meetmed, kvaliteetsed avalikud teenused ja eripäradega arvestamine (lapsed, erivajadustega inimesed, sisserändajad jne) ja/või neid ajakohastada ning lisada kõigisse nimetatud poliitikavaldkondadesse sooline perspektiiv.

| 5.4 | Tööjõu parem kvalifikatsioon ja paremad töökohad on omavahel ilmselgelt seotud. Cedefopi prognooside kohaselt suureneb kõrgelt kvalifitseeritud töötajate nõudlus 16 miljoni võrra, samal ajal, kui madala kvalifikatsiooniga töötajate nõudlus peaks vähenema 12 miljoni võrra. Kuigi komisjon tunnistab oskuste ajakohastamise ja parandamise olulisust, avaldab komitee siiski kahetsust, et ta ei rõhuta piisavalt seost oskuste ja töö tootlikkuse vahel. Tootlikkust tuleb Euroopas tingimata tõsta, seda muu hulgas tööjõu vähenemise tõttu. Komitee nendib ka, et komisjon ei paku ühtegi meedet vähekvalifitseeritud ja kvalifitseerimata töötajate oskuste parandamiseks ega otsi pikaajalisi lahendusi, et toetada nende tööhõivet, kellele on vaja teistsugust lähenemisviisi oskuste arendamiseks ja töökoha saamiseks (nt vaimse puudega inimesed). |
| --- | --- |

5.4

Tööjõu parem kvalifikatsioon ja paremad töökohad on omavahel ilmselgelt seotud. Cedefopi prognooside kohaselt suureneb kõrgelt kvalifitseeritud töötajate nõudlus 16 miljoni võrra, samal ajal, kui madala kvalifikatsiooniga töötajate nõudlus peaks vähenema 12 miljoni võrra. Kuigi komisjon tunnistab oskuste ajakohastamise ja parandamise olulisust, avaldab komitee siiski kahetsust, et ta ei rõhuta piisavalt seost oskuste ja töö tootlikkuse vahel. Tootlikkust tuleb Euroopas tingimata tõsta, seda muu hulgas tööjõu vähenemise tõttu. Komitee nendib ka, et komisjon ei paku ühtegi meedet vähekvalifitseeritud ja kvalifitseerimata töötajate oskuste parandamiseks ega otsi pikaajalisi lahendusi, et toetada nende tööhõivet, kellele on vaja teistsugust lähenemisviisi oskuste arendamiseks ja töökoha saamiseks (nt vaimse puudega inimesed).

| 5.5 | Komitee kiidab heaks ülevaate oskuste kohta Euroopa Liidus, kuid leiab, et kõnealuses tegevuskavas tuleks rohkem rõhutada nii oskuste paremat vastavusse viimist tööturu vajadustega kui ka töötajate erialast pädevust, et suurendada nende töö leidmise võimalusi. Komisjon ei peaks arvestama üksnes oskuste hindamise ametlikke struktuure. Üks hea viis praegu ja tulevikus vaja minevate oskuste prognoosimiseks on tihe koostöö haridusasutuste, ettevõtete ja ametiühingute vahel. |
| --- | --- |

5.5

Komitee kiidab heaks ülevaate oskuste kohta Euroopa Liidus, kuid leiab, et kõnealuses tegevuskavas tuleks rohkem rõhutada nii oskuste paremat vastavusse viimist tööturu vajadustega kui ka töötajate erialast pädevust, et suurendada nende töö leidmise võimalusi. Komisjon ei peaks arvestama üksnes oskuste hindamise ametlikke struktuure. Üks hea viis praegu ja tulevikus vaja minevate oskuste prognoosimiseks on tihe koostöö haridusasutuste, ettevõtete ja ametiühingute vahel.

| 5.6 | Komitee toetas omaalgatuslikus arvamuses „Noorte liikuvus”Euroopa oskuste passi loomist. Ta leidis, et „olemasolevad passid (Europass ja noortepass) tuleks ühendada ühtseks vahendiks, mis hõlmaks ühel vormil traditsioonilist CVd, ametlikku haridust (Europass) ja mitteametlikku või vabaharidust. [...] Euroopa oskuste passi edukus sõltub muu hulgas sellest, kuidas tööandjad sellesse suhtuvad ja kuidas kasutavad seda noored, kelle jaoks peavad vajalikud nõuande- ja toetusmeetmed jääma kättesaadavaks.” |
| --- | --- |

5.6

Komitee toetas omaalgatuslikus arvamuses „Noorte liikuvus”Euroopa oskuste passi loomist. Ta leidis, et „olemasolevad passid (Europass ja noortepass) tuleks ühendada ühtseks vahendiks, mis hõlmaks ühel vormil traditsioonilist CVd, ametlikku haridust (Europass) ja mitteametlikku või vabaharidust. [...] Euroopa oskuste passi edukus sõltub muu hulgas sellest, kuidas tööandjad sellesse suhtuvad ja kuidas kasutavad seda noored, kelle jaoks peavad vajalikud nõuande- ja toetusmeetmed jääma kättesaadavaks.”

| 5.7 | Komitee leiab, et elukestva õppe üldstrateegia koostamine on väga oluline ja seetõttu kiidab ta heaks Euroopa poliitika suunised elukestva õppe rakendamise raamistiku kohta ning täiskasvanuhariduse uuendatud tegevuskava. |
| --- | --- |

5.7

Komitee leiab, et elukestva õppe üldstrateegia koostamine on väga oluline ja seetõttu kiidab ta heaks Euroopa poliitika suunised elukestva õppe rakendamise raamistiku kohta ning täiskasvanuhariduse uuendatud tegevuskava.

| 5.8 | Komitee toetab ka teisi ettevalmistamisel olevaid algatusi, nagu Euroopa oskuste, pädevuste ja tegevusalade klassifikatsiooni, mis oleks tööandjate ning haridus- ja koolitusasutuste jaoks ühine internetiplatvorm, ning kutsekvalifikatsiooni tunnustamise süsteemi reformi. Selle jaoks tuleks eelkõige analüüsida ja kohandada Euroopa haridusmudeleid, analüüsida haridussüsteeme, hinnata õppemeetodeid ja investeerida kindlalt kõikidele kättesaadavasse haridusse. Haridussüsteem peaks suutma valmistada inimesi ette praegustele tööturu väljakutsetele reageerima. Seetõttu on väga oluline tihe koostöö ettevõtetega. Euroopa oskuste, pädevuste ja tegevusalade klassifikatsioon peaks olema arusaadavam ja lihtsamini kasutatav, eelkõige VKEde jaoks. Kavandatud katalogiseerimine võib toimida vajalikku paindlikkust piirava tegurina, kui kombineeritakse eri oskusi pidevalt uuenevate ja muutuvate ülesannete täitmiseks, mida väikeettevõtted peavad piiratud arvul töötajatega täitma. |
| --- | --- |

5.8

Komitee toetab ka teisi ettevalmistamisel olevaid algatusi, nagu Euroopa oskuste, pädevuste ja tegevusalade klassifikatsiooni, mis oleks tööandjate ning haridus- ja koolitusasutuste jaoks ühine internetiplatvorm, ning kutsekvalifikatsiooni tunnustamise süsteemi reformi. Selle jaoks tuleks eelkõige analüüsida ja kohandada Euroopa haridusmudeleid, analüüsida haridussüsteeme, hinnata õppemeetodeid ja investeerida kindlalt kõikidele kättesaadavasse haridusse. Haridussüsteem peaks suutma valmistada inimesi ette praegustele tööturu väljakutsetele reageerima. Seetõttu on väga oluline tihe koostöö ettevõtetega. Euroopa oskuste, pädevuste ja tegevusalade klassifikatsioon peaks olema arusaadavam ja lihtsamini kasutatav, eelkõige VKEde jaoks. Kavandatud katalogiseerimine võib toimida vajalikku paindlikkust piirava tegurina, kui kombineeritakse eri oskusi pidevalt uuenevate ja muutuvate ülesannete täitmiseks, mida väikeettevõtted peavad piiratud arvul töötajatega täitma.

| 5.9 | Selleks, et oskused vastaksid paremini tööturu vajadustele, peab komitee vajalikuks rõhutada tööhõive ja oskustega tegelevate valdkondlike nõuandekogude strateegilist rolli. Tegemist on ainulaadse platvormiga nendesse nõuandekogudesse kuuluvate sotsiaalpartnerite konkreetsete kogemuste kogumiseks, nt tuleviku töökohtade ja tulevikus vajaminevate oskuste analüüsimiseks või muutuste hindamiseks mõnedes erioskusi vajavates ametikohtades. (18) |
| --- | --- |

5.9

Selleks, et oskused vastaksid paremini tööturu vajadustele, peab komitee vajalikuks rõhutada tööhõive ja oskustega tegelevate valdkondlike nõuandekogude strateegilist rolli. Tegemist on ainulaadse platvormiga nendesse nõuandekogudesse kuuluvate sotsiaalpartnerite konkreetsete kogemuste kogumiseks, nt tuleviku töökohtade ja tulevikus vajaminevate oskuste analüüsimiseks või muutuste hindamiseks mõnedes erioskusi vajavates ametikohtades. (18)

| 5.10 | Komitee kiidab heaks komisjoni otsuse uurida koostöös liikmesriikidega nende elukutsete esindajate olukorda, kelle liikuvus on eriti suur (eeskätt teadlased), et lihtsustada nende geograafilist ja valdkondadevahelist liikuvust ning kujundada 2014. aastaks lõplikult välja Euroopa teadusruum. |
| --- | --- |

5.10

Komitee kiidab heaks komisjoni otsuse uurida koostöös liikmesriikidega nende elukutsete esindajate olukorda, kelle liikuvus on eriti suur (eeskätt teadlased), et lihtsustada nende geograafilist ja valdkondadevahelist liikuvust ning kujundada 2014. aastaks lõplikult välja Euroopa teadusruum.

| 5.11 | Ta kiidab komisjoni ka selle eest, et ta püüab korrapäraselt reageerida demograafilisele arengule ja mõnede kutseoskuste puudusele Euroopa tööturul, toetades selleks Stockholmi programmi raames majandusrännet. Selleks et kasutada võimalikult hästi sisserändajate potentsiaali täistööhõive saavutamisel, tuleb ELis juba seaduslikult elavad sisserändajad paremini integreerida, kõrvaldades eelkõige nende töölevõtmist takistavad tegurid (nt diskrimineerimine või oskuste ja kvalifikatsiooni mittetunnustamine), mis suurendavad sisserändajate töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Sellega seoses võib uut kavandatud integreerimise tegevuskava vaid tervitada. |
| --- | --- |

5.11

Ta kiidab komisjoni ka selle eest, et ta püüab korrapäraselt reageerida demograafilisele arengule ja mõnede kutseoskuste puudusele Euroopa tööturul, toetades selleks Stockholmi programmi raames majandusrännet. Selleks et kasutada võimalikult hästi sisserändajate potentsiaali täistööhõive saavutamisel, tuleb ELis juba seaduslikult elavad sisserändajad paremini integreerida, kõrvaldades eelkõige nende töölevõtmist takistavad tegurid (nt diskrimineerimine või oskuste ja kvalifikatsiooni mittetunnustamine), mis suurendavad sisserändajate töötuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Sellega seoses võib uut kavandatud integreerimise tegevuskava vaid tervitada.

| 5.12 | Komitee rõhutab taas, nagu ta tegi ka arvamuses eelpool mainitud algatuse „Noorte liikuvus” kohta, et tuleks kinnitada mitteformaalse õppe tulemusi. Arutelu kinnitamisviiside üle peaks keskenduma pakutud hariduse ja koolituse kvaliteedile, kontrollile ja jälgimisele. Mitteformaalses õppes omandatu hindamiseks mõeldud meetmeid peaks saama kõigile kohaldada. |
| --- | --- |

5.12

Komitee rõhutab taas, nagu ta tegi ka arvamuses eelpool mainitud algatuse „Noorte liikuvus” kohta, et tuleks kinnitada mitteformaalse õppe tulemusi. Arutelu kinnitamisviiside üle peaks keskenduma pakutud hariduse ja koolituse kvaliteedile, kontrollile ja jälgimisele. Mitteformaalses õppes omandatu hindamiseks mõeldud meetmeid peaks saama kõigile kohaldada.

6.   Parandada töökohtade kvaliteeti ja töötingimusi

| 6.1 | Komisjon mainib teatises ühe eesmärgina täistööhõivet. Tuleks siiski silmas pidada, et siinkohal mõeldakse töökohtade kvaliteedi ja töötingimuste parandamist. |
| --- | --- |

6.1

Komisjon mainib teatises ühe eesmärgina täistööhõivet. Tuleks siiski silmas pidada, et siinkohal mõeldakse töökohtade kvaliteedi ja töötingimuste parandamist.

| 6.2 | EUROFOUNDi viienda uuringu järeldustest (19) töötingimuste kohta tuleb välja, et „kvaliteetsete töökohtade ja töötingimuste kujundamine on Euroopa (Euroopa 2020. aasta strateegia) eesmärkide elluviimise keskmes”. Uuringus kirjeldatakse ka mõningaid Euroopa tööturu praeguseid suundumusi. Positiivsetest aspektidest tuuakse uuringus välja, et tavapärane nädalane tööaeg (40 tundi) kehtib enamikule Euroopa töötajatest ja et tähtajatu lepinguga töötajate osakaal suurenes kuni 2007. aastani, mil lahvatas kriis. Kuid selles nenditakse ka, et alates 2007. aastast on töökohad muutunud ebastabiilsemaks, töö intensiivsemaks ning paljud eurooplased kardavad kaotada töökohta enne 60-aastaseks saamist. |
| --- | --- |

6.2

EUROFOUNDi viienda uuringu järeldustest (19) töötingimuste kohta tuleb välja, et „kvaliteetsete töökohtade ja töötingimuste kujundamine on Euroopa (Euroopa 2020. aasta strateegia) eesmärkide elluviimise keskmes”. Uuringus kirjeldatakse ka mõningaid Euroopa tööturu praeguseid suundumusi. Positiivsetest aspektidest tuuakse uuringus välja, et tavapärane nädalane tööaeg (40 tundi) kehtib enamikule Euroopa töötajatest ja et tähtajatu lepinguga töötajate osakaal suurenes kuni 2007. aastani, mil lahvatas kriis. Kuid selles nenditakse ka, et alates 2007. aastast on töökohad muutunud ebastabiilsemaks, töö intensiivsemaks ning paljud eurooplased kardavad kaotada töökohta enne 60-aastaseks saamist.

| 6.3 | Ülemaailmse majanduskriisi mõju tööturule on tõenäoliselt veel kaua tunda. Seetõttu teeb komitee komisjonile ettepaneku võtta arvesse EUROFUNDi viienda uuringu järeldusi töötingimuste kohta Euroopas, kui ta kavatseb taaskäivitada arutelu töökohtade ja töötingimuste üle (positiivsed tulemused, püsivad probleemid ja kriisi tõttu tekkinud probleemid). |
| --- | --- |

6.3

Ülemaailmse majanduskriisi mõju tööturule on tõenäoliselt veel kaua tunda. Seetõttu teeb komitee komisjonile ettepaneku võtta arvesse EUROFUNDi viienda uuringu järeldusi töötingimuste kohta Euroopas, kui ta kavatseb taaskäivitada arutelu töökohtade ja töötingimuste üle (positiivsed tulemused, püsivad probleemid ja kriisi tõttu tekkinud probleemid).

| 6.4 | Prioriteet on luua kvaliteetseid töökohti. Liikmesriigid peaksid püüdma oma tööturgu reformida, et toetada majanduskasvu ning aidata pakkumist ja nõudlust tasakaalustada. |
| --- | --- |

6.4

Prioriteet on luua kvaliteetseid töökohti. Liikmesriigid peaksid püüdma oma tööturgu reformida, et toetada majanduskasvu ning aidata pakkumist ja nõudlust tasakaalustada.

| 6.5 | Sellest seisukohast peaks komisjoni ettepanek analüüsida ELi sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusust toetama liikmesriikide elluviidavaid reforme, et nad oleksid kooskõlas kvaliteetsete töökohtade loomise prioriteediga. |
| --- | --- |

6.5

Sellest seisukohast peaks komisjoni ettepanek analüüsida ELi sotsiaalvaldkonna õigusaktide tõhusust toetama liikmesriikide elluviidavaid reforme, et nad oleksid kooskõlas kvaliteetsete töökohtade loomise prioriteediga.

| 6.6 | Mis puutub direktiivi töötajate lähetamise kohta, siis avaldab komitee kiitust komisjoni püüetele toetada selle ühtlast ja täpset kohaldamist, et tugevdada halduskoostööd liikmesriikide vahel, luua elektrooniline infosüsteem ja pidada kinni liikmesriikide tööeeskirjadest, pidades samas kinni riikide tööseadustest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast. |
| --- | --- |

6.6

Mis puutub direktiivi töötajate lähetamise kohta, siis avaldab komitee kiitust komisjoni püüetele toetada selle ühtlast ja täpset kohaldamist, et tugevdada halduskoostööd liikmesriikide vahel, luua elektrooniline infosüsteem ja pidada kinni liikmesriikide tööeeskirjadest, pidades samas kinni riikide tööseadustest ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartast.

| 6.7 | Viimasel 20 aastal on töö muutunud palju intensiivsemaks. Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia raames läbi viidud Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri uuringutes pöörati tähelepanu praegustele ja tulevastele ohtudele, nagu stress, luu- ja lihaskonnavaevused, vägivald ja ahistamine töökohal. Komitee leiab, et töötervishoiu ja -ohutuse õigusaktide üle tuleks pidada sotsiaalpartneritega dialoogi ja jõuda nendega kokkuleppele. Rõhk tuleks panna eelkõige olemasolevate vahendite rangele elluviimisele, töötajate ja ettevõtjate teadlikkuse tõstmisele ja toetamisele. |
| --- | --- |

6.7

Viimasel 20 aastal on töö muutunud palju intensiivsemaks. Ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegia raames läbi viidud Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri uuringutes pöörati tähelepanu praegustele ja tulevastele ohtudele, nagu stress, luu- ja lihaskonnavaevused, vägivald ja ahistamine töökohal. Komitee leiab, et töötervishoiu ja -ohutuse õigusaktide üle tuleks pidada sotsiaalpartneritega dialoogi ja jõuda nendega kokkuleppele. Rõhk tuleks panna eelkõige olemasolevate vahendite rangele elluviimisele, töötajate ja ettevõtjate teadlikkuse tõstmisele ja toetamisele.

| 6.8 | Teavitamise ja ärakuulamise valdkonna algatustest toetab komitee Euroopa restruktureerimise raamistiku loomise raames kavas olevat Euroopa sotsiaalpartneritega konsulteerimist. Selle dialoogi raames saab kindlaks teha, kas olemasolevad direktiivid loovad ettevõttes juhtkonna, ametiühingute ja personali esindajate konstruktiivseks dialoogiks asjakohase raamistiku. |
| --- | --- |

6.8

Teavitamise ja ärakuulamise valdkonna algatustest toetab komitee Euroopa restruktureerimise raamistiku loomise raames kavas olevat Euroopa sotsiaalpartneritega konsulteerimist. Selle dialoogi raames saab kindlaks teha, kas olemasolevad direktiivid loovad ettevõttes juhtkonna, ametiühingute ja personali esindajate konstruktiivseks dialoogiks asjakohase raamistiku.

| 6.9 | Euroopa sotsiaalpartnerite ühiste kokkulepetel tuginevate osalist tööaega ja tähtajalisi lepinguid käsitlevate direktiivide suhtes, mis on jätkuvalt tõhus vahend sisemise paindlikkuse tugevdamiseks, on komitee arvamusel, et komisjon peab kindlaks tegema, kas Euroopa sotsiaalpartnerid peavad vajalikuks neid läbi vaadata. |
| --- | --- |

6.9

Euroopa sotsiaalpartnerite ühiste kokkulepetel tuginevate osalist tööaega ja tähtajalisi lepinguid käsitlevate direktiivide suhtes, mis on jätkuvalt tõhus vahend sisemise paindlikkuse tugevdamiseks, on komitee arvamusel, et komisjon peab kindlaks tegema, kas Euroopa sotsiaalpartnerid peavad vajalikuks neid läbi vaadata.

7.   Euroopa Liidu rahastamisvahendid

| 7.1 | Eelarve konsolideerimise ajal peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid keskenduma ELi rahastamisvahendite paremale kasutusele ja pidama selle raames prioriteediks uute töökohtade loomist ja kutsekvalifikatsiooni parandamist. Ühtekuuluvuspoliitika aitab kahtlemata edendada uusi oskusi ja luua uusi töökohti, sh ka üha suurenevas rohelise majanduse valdkonnas. Palju rohkem saab teha selleks, et tööhõive, haridus- ja koolitusvaldkonna reforme toetavate vahenditega pakutavaid võimalusi täies ulatuses ära kasutada. |
| --- | --- |

7.1

Eelarve konsolideerimise ajal peavad Euroopa Liit ja liikmesriigid keskenduma ELi rahastamisvahendite paremale kasutusele ja pidama selle raames prioriteediks uute töökohtade loomist ja kutsekvalifikatsiooni parandamist. Ühtekuuluvuspoliitika aitab kahtlemata edendada uusi oskusi ja luua uusi töökohti, sh ka üha suurenevas rohelise majanduse valdkonnas. Palju rohkem saab teha selleks, et tööhõive, haridus- ja koolitusvaldkonna reforme toetavate vahenditega pakutavaid võimalusi täies ulatuses ära kasutada.

| 7.2 | Seetõttu toetab komitee komisjoni selles, et ta kutsub liikmesriike keskenduma Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste vahendite kasutamisel kõnealuses komisjoni teatises kirjeldatud neljale põhiprioriteedile ja sellest tulenevatele meetmetele ja reformidele ning aitama sel viisil kaasa kõnealuse tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmisele. |
| --- | --- |

7.2

Seetõttu toetab komitee komisjoni selles, et ta kutsub liikmesriike keskenduma Euroopa Sotsiaalfondi ja teiste vahendite kasutamisel kõnealuses komisjoni teatises kirjeldatud neljale põhiprioriteedile ja sellest tulenevatele meetmetele ja reformidele ning aitama sel viisil kaasa kõnealuse tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike eesmärkide täitmisele.

| 7.3 | Siinkohal on esmatähtis Euroopa Sotsiaalfond, sest sellel on positiivne mõju kõikidele asjaomastele valdkondadele. Euroopa Sotsiaalfond võib aidata toetada igat turvalise paindlikkuse küsimust, prognoosida ja arendada vajaminevaid oskusi, arendada uuenduslikke töökorraldusvorme, sh tööohutust ja -tervishoidu, soodustada ettevõtlikkust ja uute ettevõtete loomist või toetada puudega töötajaid ning mõningaid tööturul ebasoodsas olukorras olevaid või sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud rühmi. |
| --- | --- |

7.3

Siinkohal on esmatähtis Euroopa Sotsiaalfond, sest sellel on positiivne mõju kõikidele asjaomastele valdkondadele. Euroopa Sotsiaalfond võib aidata toetada igat turvalise paindlikkuse küsimust, prognoosida ja arendada vajaminevaid oskusi, arendada uuenduslikke töökorraldusvorme, sh tööohutust ja -tervishoidu, soodustada ettevõtlikkust ja uute ettevõtete loomist või toetada puudega töötajaid ning mõningaid tööturul ebasoodsas olukorras olevaid või sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud rühmi.

| 7.4 | Komitee tegi Euroopa Sotsiaalfondi tulevikku käsitlevas arvamuses (20) mitmeid soovitusi. Muu hulgas nenditakse komitee arvamuses, et „Tuleb õppida kogemustest, mida saadi ESFi kasutamisel Euroopa Liidu majanduse elavdamise ja majanduskasvu toetamiseks, parandades VKEde, väga väikeste ettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate toetamist ja järgides ESFi eesmärke ning samas parandades sotsiaalseid olusid nii kvaliteetsete töökohtade säilitamise ja loomise osas kui ka sotsiaalse kaasamise osas, eelkõige töö kaudu”. |
| --- | --- |

7.4

Komitee tegi Euroopa Sotsiaalfondi tulevikku käsitlevas arvamuses (20) mitmeid soovitusi. Muu hulgas nenditakse komitee arvamuses, et „Tuleb õppida kogemustest, mida saadi ESFi kasutamisel Euroopa Liidu majanduse elavdamise ja majanduskasvu toetamiseks, parandades VKEde, väga väikeste ettevõtete ja sotsiaalmajanduses osalejate toetamist ja järgides ESFi eesmärke ning samas parandades sotsiaalseid olusid nii kvaliteetsete töökohtade säilitamise ja loomise osas kui ka sotsiaalse kaasamise osas, eelkõige töö kaudu”.

| 7.5 | ELi tulevase eelarve kohta märgib komitee samas arvamuses, et „ESF on eelistatud vahend Euroopa tööhõivestrateegia elluviimise toetamiseks [...] arvestades praegust majanduslikku olukorda, peab ESF jääma jätkuvalt tähtsaks strateegiliseks ja finantsvahendiks ning talle peavad olema tagatud suuremad ressursid kooskõlas suuremate väljakutsetega, millega fond peab toime tulema (suurem tööpuuduse määr), ning kajastama ELi üldeelarve suurendamist vähemalt 5,9 % võrra, nagu pakkus välja Euroopa Komisjon ELi 2011. aasta üldeelarve suurendamiseks”. |
| --- | --- |

7.5

ELi tulevase eelarve kohta märgib komitee samas arvamuses, et „ESF on eelistatud vahend Euroopa tööhõivestrateegia elluviimise toetamiseks [...] arvestades praegust majanduslikku olukorda, peab ESF jääma jätkuvalt tähtsaks strateegiliseks ja finantsvahendiks ning talle peavad olema tagatud suuremad ressursid kooskõlas suuremate väljakutsetega, millega fond peab toime tulema (suurem tööpuuduse määr), ning kajastama ELi üldeelarve suurendamist vähemalt 5,9 % võrra, nagu pakkus välja Euroopa Komisjon ELi 2011. aasta üldeelarve suurendamiseks”.

| 7.6 | Komitee hindab seda kasu ja tulemusi, mis on praeguseks saadud 2007.–2013. aasta strateegilise tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse raamistiku raames ellu viidud ELi programmist PROGRESS. Samal ajal avaldab ta heameelt, et komisjon algatas oma rahastamisvahendite ülevaatamise raames üldsusega konsulteerimise, milles käsitletakse muu hulgas programmile PROGRESS järgneva uue vahendi struktuuri, lisaväärtust, meetmeid, eelarvet ja elluviimist. See vahend peaks aitama lahendada uusi probleeme, mis ELil sotsiaal- ja tööhõive valdkonnas tekivad. |
| --- | --- |

7.6

Komitee hindab seda kasu ja tulemusi, mis on praeguseks saadud 2007.–2013. aasta strateegilise tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse raamistiku raames ellu viidud ELi programmist PROGRESS. Samal ajal avaldab ta heameelt, et komisjon algatas oma rahastamisvahendite ülevaatamise raames üldsusega konsulteerimise, milles käsitletakse muu hulgas programmile PROGRESS järgneva uue vahendi struktuuri, lisaväärtust, meetmeid, eelarvet ja elluviimist. See vahend peaks aitama lahendada uusi probleeme, mis ELil sotsiaal- ja tööhõive valdkonnas tekivad.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT C 128/74, 18.5.2010.

1

(2)  Nõukogu järeldused „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole”, 5.–6. detsember 2007 (dokument 1620/07).

2

(3)  Ühine tööhõivearuanne, KOM(2011) 11 lõplik, Brüssel, jaanuar 2011, http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/3_et_annexe_part1.pdf.

3

(4)  OECD ühtlustatud tööpuuduse määr, 10. mail 2011 avaldatud pressiteade, www.ocde.org.

4

(5)  Iga-aastane majanduskasvu analüüs, KOM(2011) lõplik, Brüssel, 12. jaanuar 2011.

5

(6)  Dialoog Euroopa majanduskasvu ja tööhõive üle, 1.–3. märts 2011, Viin, www.ilo.org.

6

(7)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/documents/Tab/report.pdf.

7

(8)  ELT C 27/114, 3.2.2009; EMSK 801/2011, 4.5.2011.

8

(9)  „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: uued sammud tõketeta Euroopa suunas”, KOM(2010) 636 lõplik, 15.11.2010.

9

(10)  „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015”, KOM(2010) 491 lõplik.

10

(11)  „Ühtse turu akt”, KOM(2010) 608 lõplik, oktoober 2010.

11

(12)  ELT C 132/55, 3.5.2011.

12

(13)  „Euroopa puuetega inimeste strateegia: uued sammud tõketeta Euroopa suunas”, KOM(2010) 636 lõplik.

13

(14)  Euroopa sotsiaalpartnerite ühisuuring teemal „Turvalise paindlikkuse elluviimine ja sotsiaalpartnerite roll”, mis viidi 2009.–2011. aasta kohta läbi ELi sotsiaaldialoogi tööprogrammi raames.

14

(15)  OECD praeguste uuringute järgi aitaks ettevõtete maksude vähendamine tööhõivet 0,6 % võrra tõsta.

15

(16)  2009.–2010. aasta tööprogrammi raames toimunud läbirääkimistel kokku lepitud ühine sõltumatu kokkulepe kaasavate tööturgude kohta (2010).

16

(17)  ELT C 18/18, 19.1.2011.

17

(18)  ELT C 132/26, 3.5.2011, ELT C 347/1, 18.12.2010 ja ELT C 128/74, 18.5.2010.

18

(19)  Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi viies uuring www.eurofound.europa.eu.

19

(20)  ELT C 132/8, 3.5.2011

20

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/150 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/150

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” ”

KOM(2010) 343

2011/C 318/25

Raportöör: Jonathan PEEL

7. juulil 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole””

KOM(2010) 343.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav välissuhete sektsioon võttis arvamuse vastu 20. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 123, vastu hääletas 5, erapooletuks jäi 9.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab ELi uut pädevust välismaiste otseinvesteeringute alal ning selle esimese sammuga kaasnevaid tugevama ja järjekindlama investeeringute kaitse võimalusi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. Üldine raamistik on soovitav tingimusel, et see pole liiga piirav. Väga tähtis on tagada investorite kindlustunne, seda nii ELi ettevõtete kui ka arengumaade huvides. ELi ainupädevusest tulenev suurem läbirääkimisjõud peaks EList tegema tähtsama osapoole ja võimaldama ELile parema juurdepääsu olulisematele kolmandate riikide turgudele, kaitstes samas investoreid ja tugevdades seeläbi liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet.

1.2   Eelkõige tervitab komitee teatises esitatud kinnitust, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika „peab sobima kokku” ja olema kooskõlas liidu majandus- ja muu poliitikaga, sh „keskkonnakaitse, inimväärse töö, tööohutuse ja töötervishoiu” ning arengupoliitikaga. Väga tähtis on, et ELi investeerimispoliitika ei läheks neist ühegagi vastuollu. Komitee ärgitab jätma tulevastes või uuendatud ELi investeerimislepingutes mõlemale osapoolele piisavalt otsustusruumi igas neist konkreetsetest säästva arengu aspektidest. Samuti tuleb täielikult arvesse võtta investorite kohustusi seoses säästva arengu nõuetega, sest see aitab kaasa nende üldise konkurentsvõime toetamisele ja säilitamisele. Sellest hoolimata on ELi tõhusal investeerimisstrateegial otsustav roll ELi konkurentsivõime säilitamisel ajal, mil toimuvad kiired majandusmuutused ning olulised nihked majandusjõudude vahekorras kogu maailmas.

1.3   Komitee nõustub, et kolmandate riikidega sõlmitavate investeerimislepingute puhul üheainsa mudeli kasutamine ei ole ei vajalik ega soovitav. Siiski peaksid ELi investeerimislepingud tagama avatud investeerimiskeskkonna koos ELi investorite tõhusa kaitsega ning kindlustama paindlikud tegutsemisvõimalused riikides, kus nad investeerivad. Investoritele toob kasu selline avatud investeerimiskeskkond, kus järk-järgult kaotatakse investeerimispiirangud ja tagatakse piisav kaitse, eriti lisades siia sätted võrdse kohtlemise, ausa ja õiglase kohtlemise ning rahaliste vahendite vaba ülekandmise kohta.

1.4   Komitee märgib samuti, et mis tahes katsel lõpetada viie aasta jooksul kõik liikmesriikide praegused kahepoolsed investeerimislepingud oleks tohutu kohene ja äärmiselt destabiliseeriv mõju olemasolevatele investeeringutele, samuti ka tööhõivele ja sotsiaalkaitsele. Samas ei tohiks see välistada nende lepingute lähemat analüüsimist ükskõik millise läbivaatamise osana, tagamaks tulevikus sidusam, läbipaistvam ja paremini tasakaalustatud ELi lähenemisviis.

1.5   Seepärast nõuab komitee tungivalt, et EL kasutaks seda võimalust täiustada ja ajakohastada investeerimislepinguid, mille üle läbirääkimisi peetakse, tuginedes seejuures pigem omaenda tugevatele külgedele lihtsalt teiste jäljendamise asemel. EL peab kriitilise pilguga jälgima viimaseid arenguid rahvusvahelises investeerimisõiguses ning ka investeerimispoliitikas ja praktikas (k.a investori ja riigi vahelised vahekohtumenetlused), tagamaks, et ELi ettekujutus ja lähenemisviis tulevaste investeerimislepingute ja investeerimist puudutavate peatükkide osas vabakaubanduslepingutes oleks ajakohane ja jätkusuutlik.

1.6   Komitee toetab täielikult komisjoni kavatsust seada prioriteediks läbirääkimised nende, eelkõige teatises „Globaalne Euroopa” nimetatud olulisemate tärkava turumajandusega riikidega, millel on tugev turupotentsiaal, kuid kus välisinvestorid vajavad paremat kaitset. Komiteele valmistab siiski heameelt avaldus, mille kohaselt ei peaks see välistama ühtegi tulevast mitmepoolset algatust.

1.7   Samuti palub komitee komisjonil kasutada investeeringute kaitse lepinguid kui keskset võimalust soodustada selliseid pikaajalisi investeeringuid arengumaadesse, mis annavad majanduslikku kasu, nagu nt kvaliteetsed inimväärsed töökohad, infrastruktuuri paranemine ja teadmiste siire.

1.8   Komitee avaldab kahetsust selle pärast, et teatises ei ole piisavalt täpsustatud, kuidas ELi rahvusvaheline investeerimispoliitika seostub ELi arenguabi programmiga, eriti AKV piirkonna, vähim arenenud riikide ja käimasolevate majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste osas, ning kuidas need üksteist vastastikku mõjutavad.

1.9   Avatus mõlemapoolsetele välismaistele otseinvesteeringutele on seni ELile erilist kasu toonud, kuid samas avaldab komitee kahetsust selle pärast, et komisjon ei räägi midagi strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete ja äriühingute võimalikust ülevõtmisest.

1.9.1   Komisjon püüab selgelt ja õigustatult kujundada EList avatud investeerimiskeskkonda, kuid edaspidi on tarvis tähelepanu pöörata sellele, kuidas seda parimal viisil tagada ja jälgida. Samuti on tarvis tähelepanu juhtida kolmandate osapooltega vastastikkuse kohtlemise keerulisele küsimusele investeerimisvaldkonnas, hoidudes lihtsast üks-ühele vahetuspõhimõttest.

1.10   Komitee leiab, et üldisematel ELi kaubandusläbirääkimistel tuleb võimaluse korral alati taotleda investeeringuid käsitlevate peatükkide lisamist ning et seal, kus nende kokkulepete raames rajatakse kodanikuühiskonna foorumid, peab kodanikuühiskonna järelevalve roll hõlmama ka investeeringuid.

2.   Taust – investeeringud: ELi uus „piiriala”

2.1   Komisjoni teatis „Euroopa kõikehõlmava rahvusvahelise investeerimispoliitika poole” esitati pärast Lissaboni lepingu jõustumist. ELi toimimise lepingu artikliga 207 hõlmatakse välismaised otseinvesteeringud esimest korda ELi ühisesse kaubanduspoliitikasse, samas kui artiklis 206 on sätestatud, et EL aitab kaasa „(rahvusvahelises kaubanduses) ja välismaiste otseinvesteeringute suhtes kehtivate piirangute järkjärgulisele kaotamisele”. Teatises kinnitatakse, et „investeerimispoliitika on ühise kaubanduspoliitika uus piiriala”, kuid teatis on alles esimene samm sellise ELi poliitika arendamisel ning vastukajad teatisele võivad oluliselt mõjutada selle tulevast suunda.

2.2   Lissaboni leping tähendab ELi välispoliitikas suurt pädevuste ülekandmist: kõik erinevad aspektid (kaubandus, investeeringud, areng, laienemine) tuleb tihedamalt üksteisega siduda ja muuta teineteist arvestavaks, et tagada muu hulgas parem kooskõlastamine.

2.3   Teatise eesmärk on uurida „kuidas edendada Euroopa Liidu rahvusvahelist investeerimispoliitikat, mis suurendaks ELi konkurentsivõimet” ning võimaldaks saavutada aruka, „jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärke, nagu need on püstitatud Euroopa 2020. aasta strateegias”, säilitades samas avatud investeerimiskeskkonna.

2.4   Siiski ei taotleta komitee arvamust paralleelse ettepaneku kohta võtta vastu määrus, mille eesmärk on sätestada tegelikud üleminekumeetmed seoses liikmesriikide kehtivate kahepoolsete investeerimislepingutega. Paljud on selle pärast mures, ehkki komisjon rõhutab, et kavas ei ole neid ümber sõnastada. Praegu on liikmesriikidel 147 kolmanda riigiga enam kui 1 100 kehtivat kahepoolset investeerimislepingut, alates Saksamaast, kellel on sõlmitud 120 lepingut, ja lõpetades Iirimaaga, kellel need puuduvad. Teistest enne 2004. aastat liitu kuulunud liikmesriikidest on ainult Kreekal ja Taanil vähem kui 50 kahepoolset investeerimislepingut, samas kui uuemate liikmesriikide hulgas on vaid Tšehhi Vabariigil ja Rumeenial neid 60 või rohkem.

2.5   Komisjon teeb ettepaneku vaadata olemasolevad lepingud üle viie aasta jooksul ning esitada siis aruanne parlamendile ja nõukogule. Esikohal peab olema investoritele stabiilsuse ja õiguskindluse tagamine. Siiski avaldatakse komisjonile mõnelt poolt survet kõigi kahepoolsete investeerimislepingute lõpetamiseks viie aasta jooksul. Sellel oleks kohene ja äärmiselt destabiliseeriv mõju olemasolevatele investeeringutele, millel omakorda oleks tõsine potentsiaalne mõju mitte ainult tööhõivele ja asjaomastele äriühingutele, vaid ka sotsiaalkaitsele ja tulevastele pensionidele kogu Euroopas, kus pensionifondid on teinud neisse äriühingutesse mahukaid investeeringuid. Siiski ei peaks see takistama ELil olemasolevate kahepoolsete investeerimislepingute analüüsimist osana praegu rahvusvaheliste investeeringute, investeerimispoliitika ja praktika ning investori ja riigi vaheliste vahekohtumenetluste valdkonnas toimuvate arengute üldisest läbivaatamisest, et tagada ELi sidusam, läbipaistvam ja jätkusuutlikum investeerimispoliitika ning läbirääkimiskontseptsioon tuleviku jaoks.

2.6   ELi uus pädevus välismaiste otseinvesteeringute valdkonnas peaks looma tegeliku võimaluse saavutada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel tugevam ja ühtsem investeeringute kaitse ning soodustama arengumaades selliseid pikaajalisi investeeringuid, mis annavad majanduslikku kasu, nagu nt kvaliteetne inimväärne töö, infrastruktuuri parandused ja teadmiste siire. Samuti võib see aidata kaasa praeguse tugeva rändesurve vähendamisele, millega ELi silmitsi seisab.

2.7   Investeerimisotsused lähtuvad loomulikult turul valitsevast olukorrast, kuid investeeringutes eristatakse tihti kahte aspekti – turulepääs ja kaitse. Teatises keskendutakse esmajoones kaitsele, samuti käsitletakse ka teisi aspekte, sh avatust välisinvestoritele ja selle tagamist, et välisinvestorid „saavad tegutseda avatud ning nõuetekohaselt ja õiguspäraselt reguleeritud ärikeskkonnas nii vastuvõtvas riigis kui ka väljaspool”.

2.7.1   Juurdepääs investeeringute turule on juba reguleeritud ELi tasandi mitmepoolsete ja kahepoolsete lepingutega (teenused on praeguse Doha läbirääkimiste vooru keskne küsimus). Pole selge, kuivõrd teatis hõlmab portfelliinvesteeringuid, mida Euroopa Kohus on määratlenud kui „aktsiate omandamist kapitaliturul ainult finantsinvesteeringu eesmärgil ilma kavatsuseta mõjutada ettevõtte juhtimist või kontrollimist” (1); seda tuleb veel täpsustada, nagu ka iga võimalikku kohtlemise erinevust.

3.   Välismaised otseinvesteeringud

3.1   Teatises kirjeldatakse (Euroopa Kohtu otsustele tuginedes) välismaiseid otseinvesteeringuid järgmiselt: „üldiselt hõlmavad välismaised otseinvesteeringud kõiki välismaiseid investeeringuid, mille eesmärk on sõlmida püsivad otsesidemed ettevõtjatega, kelle käsutusse kapital majandustegevuseks antakse” või „ühes riigis asuvalt investorilt teises riigis asuvasse ettevõttesse liikuv kapital”. Siiski võimaldab absoluutselt kindla määratluse puudumine komisjonile suuremat paindlikkust, sest tingimused võivad tulevikus muutuda, kuid samuti võib see suurendada õiguslikku ebakindlust, mis ei ole just parim eeldus investeeringutele. Investeeringute kitsam määratlus ei tohi ohustada investorite kaitset ega vähendada ka paindlikkust.

3.2   Paljud usuvad, et investeeringute teema võib kaubandusest olulisemaks muutuda, eriti seoses juurdepääsuga tärkava turumajandusega riikide turule. Viimastel aastatel on ELi ettevõtete välismaised otseinvesteeringud ja tegevus välismaal hüppeliselt kasvanud – see on üks osa kiirenevast globaliseerumisest. Enamasti, sõltuvalt suhtelistest tootmiskuludest, on ideaalne tootmiskoht võimalikult turu lähedal, mis on eriti tähtis, sest uued turud avanevad, eriti peamistes tärkava turumajandusega riikides. See suundumus võib kiireneda, sest tarneid ja tootmist saab kergesti ühest riigist teise üle viia, nagu on juba juhtunud seetõttu, et eri riikides ja piirkondades on biotehnoloogia kasutamine erineval määral lubatud.

3.2.1   Ka ülemaailmsed tarne- ja tootmisahelad võivad ulatuda paljudesse riikidesse, näiteks võidakse Euroopa turu jaoks mõeldud mobiiltelefone kokku panna Hiinas, kaasates mujalt Ida-Aasiast imporditud kõrgtehnoloogiat. Märkimist väärib, et ELi import Hiinast on viimastel aastatel küll kiiresti kasvanud (peaaegu kahekordistudes 117 miljardilt eurolt 200 miljardi euroni ajavahemikus 2005–2008), kuid ELi Ida-Aasiast pärineva impordi kogumaht on viimasel kümnendil jäänud suhteliselt stabiilseks (kõikudes 21 % ja 26 % vahel). Enne Hiina ühinemist WTOga imporditi neid komponente ELi tavaliselt mujalt. Tegelikult toodavad rohkem kui poole Hiina ekspordist välismaa äriühingud, kes on Hiinasse investeerinud – elektroonikatööstuses ulatub see näitaja 65 %ni.

3.3   Välismaised otseinvesteeringud on ELi ülemaailmses äristrateegias kesksel kohal. Teatises on esile toodud selle peamised põhjused. Paljud ELi äriühingud (näiteks tekstiilitööstuses) on konkurentsivõime säilitamiseks tootmise Hiinasse kolinud, tagades sellega olulise töö, eriti teadus- ja arendustegevuse jätkuva rahastamise kodumaal. 2009. aastal oli ELi Hiinasse suunatud investeeringute kogumaht 5,3 miljardit eurot, samas kui Hiina investeeringud ELi moodustasid ainult 0,3 miljardit eurot (2). Teatises märgitakse järgmist: „...selgus välismaiste otseinvesteeringute ja tööhõivega seotud uuringutest, et välismaiste investeeringute puhul ei ole täheldatud mõõdetavat negatiivset mõju tööhõivele” (3). Siiski tunnistatakse teatises, et „kui tööhõivemäär on positiivne, võib negatiivne mõju avalduda siiski mõnes konkreetses sektoris, piirkonnas ja/või olla seotud konkreetse olukorraga”. Tõenäolisemalt mõjutab see madalama kvalifikatsiooniga töötajaid.

3.3.1   Märgitakse, et peamised tärkava turumajandusega riigid on omakorda asunud suurendama oma osatähtsust ülemaailmses välismaiste otseinvesteeringute voos. EL on turuliider nii sissetulevate kui ka väljaminevate välismaiste otseinvesteeringute osas – seda näitab ELi äriühingute (nt Corus, Volvo) ost India ja Hiina äriühingute poolt –, lisaks Euroopas juba tegutsevatele USA ja Jaapani äriühingutele, kelle hulgas (eriti autotööstuses) on palju tuntud nimesid.

3.3.2   Komisjoni kinnituse kohaselt on avatus mõlemapoolsetele välismaistele otseinvesteeringutele olnud ELile väga kasulik, kuid samas ei räägi komisjon midagi strateegiliselt oluliste Euroopa ettevõtete ja äriühingute võimalikust ülevõtmisest. Meedias on spekuleeritud ELi organist, kellel oleks volitused selliste välismaiste ülevõtmiste läbivaatamiseks ja peatamiseks. Näiteks on Hiina, vaatamata 1989. aastast kehtivale ELi kõrgtehnoloogia siirde keelule, püüdnud osta varasid (ja valitsuse võlakirju), eriti kõrge võlatasemega liikmesriikides, samuti omandada eesrindlikke kõrgtehnoloogia äriühinguid. Ühendkuningriigi keskpanga prognoosid näitavad, et 2050. aastaks võivad Hiina säästud moodustada 40 % G20 säästude kogumahust, võrreldes vaid 5 %ga, mis langeb USA arvele. Selliseid küsimusi reguleerib Kanadas investeeringute seadus või USAs välisinvesteeringute komisjon. Komisjon on selgel ja õigustatud seisukohal, et EL peaks endast kujutama avatud investeerimiskeskkonda, kuid tarvis on rohkem tähelepanu pöörata sellele, kuidas seda parimal viisil tagada ja jälgida, ning kolmandate osapooltega vastastikkuse kohtlemise keerulisele küsimusele investeerimisvaldkonnas, hoidudes lihtsast üks-ühele vahetuspõhimõttest.

4.   Investeeringud kui ELi laiema välispoliitika osa

4.1   Kõikehõlmava ELi rahvusvahelise investeerimispoliitika kujundamine peab hõlmama paljusid aspekte. Investeeringud sõltuvad eelkõige olukorrast turul, kuid selleks, et investorid saaksid kasu, peab investeerimiskeskkond olema avatud ja pakkuma paindlikke tegutsemisvõimalusi, samuti tuleb järk-järgult kaotada investeerimispiirangud ning tagada investorite piisav kaitse. See peaks hõlmama sätteid võrdse kohtlemise, ausa ja õiglase kohtlemise ja rahaliste vahendite vaba siirdamise kohta. See on möödapääsmatu, kui soovitakse laiendada kaubavahetust, millest „sõltub meie õitseng”, (4) olulisemate kolmandate riikide ja teiste tärkava turumajandusega riikidega.

4.2   Investeerimispoliitika oli üks nn Singapuri teemadest, mille EL lisas 1997. aastal WTO päevakorda tookord eesseisva Doha vooru jaoks, kuid millest hiljem loobuti, püüdes saavutada kompromissi Cancunis 2003. aastal. Koos vajadusega kaasata arengumaad ilmus see uuesti ELi keskse eesmärgina 2006. aastal avaldatud kaubandust käsitlevas komisjoni teatises „Globaalne Euroopa”, mis hõlmab enamikku vabakaubanduslepinguid, mille üle EL praegu läbi räägib. Siin käsitletav teatis tugineb sellele lähenemisviisile ja selles osutatud riikidele ja piirkondadele, kinnitades samas, et see ei peaks välistama ühtegi tulevast mitmepoolset algatust (5).

4.3   Kanada, kes on väljendanud huvi lisada investeeringute kaitse oma praegustesse majandust ja kaubandust käsitlevatesse läbirääkimistesse ELiga, on taganud investorite kaitse kõrged standardid, asub Maailmapanga ärisõbralikkuse edetabelis (Ease of doing business index) kõrgel kohal ja tõmbab ligi suuri investeeringuvooge. Siiski ei saa seda öelda paljude teiste teatises „Globaalne Euroopa” ja kõnealuses teatises nimetatud riikide kohta, v.a Singapur. Maailmapanga edetabelis on Hiina (ilma Hong Kongita) 183 riigi hulgas 89. kohal, Venemaa 120., Brasiilia 129. ja India 133. kohal. Ka investorite kaitse valdkonnas paiknesid need riigid tabeli allosas. Soodsa regulatiivse keskkonna loomiseks neis riikides tuleb veel tööd teha. Mõistlik on seada prioriteediks läbirääkimised selliste riikidega, kellel on tugev turupotentsiaal, kuid kus välisinvestorid vajavad paremat kaitset.

4.3.1   Ka Singapur ja India on palunud vabakaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel ELiga investeeringute kaitset käsitlevate peatükkide lisamist. Ettepaneku kohaselt tuleks taotleda nii Hiina kui ka Venemaaga, (6) kellega üldisemad läbirääkimised edenevad äärmiselt aeglaselt, eraldiseisvate „individuaalsete” investeerimislepingute sõlmimist. Arvatakse, et sellest on samavõrd huvitatud ka Venemaa. Hiinas on ELi äriühingute ees endiselt selged takistused, muu hulgas intellektuaalomandi õiguste, hangete ja kõrgtehnoloogia valdkonnas. Seevastu Brasiilia keeldub kindlalt investeeringute peatüki lisamisest Mercosuriga sõlmitavasse mis tahes vabakaubanduslepingusse, samuti on lepingud mõeldamatud selliste riikidega nagu Venezuela.

4.4   Londoni Majanduskooli (LSE) uuringust (7) ilmneb selgesti, et ainupädevus peaks ELi rolli tugevdama, ja komitee kiidab selle heaks. Uuringus juhitakse tähelepanu sellele, et alates 1990ndatest on NAFTA (Põhja-Ameerika) riigid laiema hõlmavusega lepingute kaudu kujundanud investeerimiseeskirju, kaudselt ELi investorite kahjuks (ehkki mõnedesse lepingutesse on lülitatud uuemad liikmesriigid). Lisaks märgitakse uuringus veel, et EL omandaks ühise poliitikaga tugevama läbirääkimisjõu ning seeläbi parema juurdepääsu olulisematele kolmandate riikide turgudele, kaitstes samas investoreid ja tugevdades seega Euroopa rahvusvahelist konkurentsivõimet.

4.4.1   Komitee nõustub Londoni Majanduskooli uuringuga selles, et EL peaks kasutama võimalust ajakohastada neid investeeringuid käsitlevaid lepinguid, mille üle läbirääkimisi peetakse. Siiski peaks liit tuginema oma tugevatele külgedele ja mitte lihtsalt jäljendama NAFTAt.

5.   Investeeringute sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud tahud

5.1   Siiski kardavad paljud, et selle tulemuseks oleks investeerimisläbirääkimiste suurem politiseerimine, mh seetõttu, et ELi toimimise lepingu artiklis 205 rõhutatakse, et ühist kaubanduspoliitikat peaks suunama ELi välistegevuse üldpõhimõtted, sh demokraatia edendamine, õigusriigi põhimõte, inimõiguste austamise edendamine ja jätkusuutliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu soodustamine. Komitee ei jaga seda kartust, vaid peab nimetatud kaalutlusi ülimalt oluliseks.

5.2   Viimased NAFTA raames sõlmitud kahepoolsed investeerimislepingud sisaldavad kaudse eksproprieerimise eest kaitsvaid sätteid, mida liikmesriikide kahepoolsetes investeerimislepingutes enamasti ei ole. Ilma nendeta suureneb oht, et vaidlusküsimused jäävad vahekohtu lahendada, mis kindlasti ei ole kõige parem valik tegutsemiseks. Eelkõige huvitab see komiteed säästva arengu sätete ja teiste selget üldhuvi pakkuvate reguleerivate meetmete lisamise aspektist (8), eriti kui teised peavad neid tõkete suurendamise võtteks.

5.3   Nagu juba öeldud, tervitab komitee teatises esitatud kinnitust, et ELi kaubandus- ja investeerimispoliitika peab olema kooskõlas ELi muu poliitikaga, sh „keskkonnakaitse, inimväärse töö, tööohutuse ja töötervishoiu” ning arengupoliitikaga. Üldisemate ELi kaubandusläbirääkimiste käigus tuleb võimaluse korral alati taotleda investeeringuid käsitlevate peatükkide lisamist. Kui selliste lepingutega nähakse ette kodanikuühiskonna foorumite (9) loomine, siis peab kodanikuühiskonna järelevalve roll hõlmama ka investeeringute kaitset.

5.4   Oma vastuses teatisele „Globaalne Euroopa” on komitee juba kutsunud üles lisama GSP+ standardid ELi tulevastesse vabakaubanduslepingutesse. Standardid hõlmavad kaheksat keskset ILO konventsiooni ja olulisemaid keskkonda käsitlevaid konventsioone. Nende aspektide jälgimine tuleb lisada kõigi loodavate kodanikuühiskonna foorumite investeeringuid käsitlevate ülesannete hulka, et muu hulgas minimeerida vastuvõtjariigi võimalus kasutada vaidluste korral keskkonna või sotsiaalseid teemasid ebaausalt. Siiski märgib komitee, et Kanada on kõnealustest ILO konventsioonidest ratifitseerinud ainult viis, Korea neli ja USA kõigest kaks.

5.4.1   Seepärast tervitab komitee Cariforumi lepingus (2008) antud selget lubadust mitte nõrgendada investeeringute ligitõmbamiseks keskkonna- või tööstandardeid, samuti investorite käitumist reguleerivat sätet (artikkel 72), mis kohustab neid kõnealuseid standardeid järgima, vältima korruptsiooni ja pidama sidet kohalike kogukondadega. Investorite kohustusi seoses säästva arengu nõuetega tuleb täielikult arvesse võtta, sest see aitab kaasa nende üldise konkurentsvõime toetamisele ja säilitamisele. Samuti tuleb kaitsta ELi investoreid välismaal kohalike konkurentide eest, kui kohalikele kehtivad madalamad standardid.

6.   Investeeringud arengu toetamise vahendina?

6.1   Üks oluline valdkond, mida teatises pole piisavalt üksikasjalikult käsitletud, on see, kuidas ELi rahvusvaheline investeerimispoliitika seostub ELi arenguabi programmi, eriti AKV piirkonna, vähim arenenud riikide ja käimasolevate majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste osas, ning kuidas need üksteist vastastikku mõjutavad. ELi lähenemisviis Aafrikale erineb suuresti Hiina omast. Otsides uusi tooraineallikaid ja välisinvesteeringute sihtkohti, on Hiina sõlminud mitme Aafrika riigiga partnerlusleppe, milles keskendutakse investeeringutele kui ärile ja mitte arengu toetamisele.

6.2   EL peab soodustama arengumaades selliseid pikaajalisi investeeringuid, mis annavad majanduslikku kasu, näiteks inimväärsed töökohad, infrastruktuur ja teadmiste siire. See peaks olema peamiselt arengut puudutava majanduspartnerluslepingute algatuse lahutamatu osa.

6.2.1   Komitee (10) on varem väljendanud seisukohta, et Aafrika majanduslik areng peab sõltuma „eeskätt tema siseturu tugevdamisest, nii et Aafrika suudaks saavutada sellise sisemise majanduskasvu, mis stabiliseeriks kontinendi ja tagaks talle koha maailma majanduses. Piirkondlik integratsioon ja siseturu areng on sambad ja hüppelauad, mis võimaldavad Aafrikal osaleda positiivselt maailmakaubanduses”. Komitee kordab seda seisukohta ka ELi investeerimispoliitika osas.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  Euroopa Kohtu otsus, 28. september 2006.

1

(2)  Komisjoni andmed.

2

(3)  Impacts of EU outward FDI (EList väljuvate välismaiste otseinvesteeringute mõju), Copenhagen Economics, 2010.

3

(4)  „Globaalne Euroopa”, tsiteeritud arvamuses, ELT C 211, 19.8.2008, lk 82.

4

(5)  Komitee seisukohad mitmepoolsete ja kahepoolsete lepingute kohta on täielikumalt esitatud arvamuses ELT C 211, 19.8.2008, lk 82.

5

(6)  Kaubandust, majanduskasvu ja maailmapoliitikat käsitlev teatis, peatükk 2.1.

6

(7)  The EU Approach to International Investment Policy after the Lisbon Treaty (ELi lähenemisviis rahvusvahelises investeerimispoliitikas pärast Lissaboni lepingut), LSE ja teised, 2010.

7

(8)  Komitee seisukohti seoses säästvuse mõju hinnangute ja ELi kaubanduspoliitikaga on käsitletud dokumendis CESE ELT C 218, 23.7.2011, lk 14.

8

(9)  Cariforumi majanduspartnerluslepingus ja Kesk-Ameerika vabakaubanduslepingus on sätestatud lepingute järgimise jälgimiseks kodanikuühiskonna foorumite loomine ja Koreaga sõlmitud lepingus on foorumi ülesandeks jätkusuutliku arengu peatüki täitmise jälgimine.

9

(10)  ELT C 317, 23.12.2009, lk 126 ja. ELT C 255, 22.9.2010, lk 1.

10

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/155

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energiatõhususe kava 2011” ”

KOM(2011) 109 lõplik

2011/C 318/26

Raportöör: Ulla SIRKEINEN

8. märtsil 2011 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energiatõhususe kava 2011” ”

KOM(2011) 109 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 22. juunil 2011.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (14. juuli istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Järeldused ja soovitused

1.1   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| — | kordab oma kindlat toetust suurema energiatõhususe eesmärgile Euroopa 2020. aasta strateegia keskse osana, |
| --- | --- |

—

kordab oma kindlat toetust suurema energiatõhususe eesmärgile Euroopa 2020. aasta strateegia keskse osana,

| — | märgib, et energiatõhusus ja energiasääst sõltuvad peamiselt kodanike, ettevõtjate ja töötajate tegevusest ja nende käitumismuutustest, |
| --- | --- |

—

märgib, et energiatõhusus ja energiasääst sõltuvad peamiselt kodanike, ettevõtjate ja töötajate tegevusest ja nende käitumismuutustest,

| — | asetaks suurema rõhu pigem pikaajalistele kestlikele mõjudele kui lühiajalistele saavutustele, |
| --- | --- |

—

asetaks suurema rõhu pigem pikaajalistele kestlikele mõjudele kui lühiajalistele saavutustele,

| — | toonitab, et energiasääst peaks edendama majandusarengut, sotsiaalset heaolu ja elukvaliteeti, |
| --- | --- |

—

toonitab, et energiasääst peaks edendama majandusarengut, sotsiaalset heaolu ja elukvaliteeti,

| — | rõhutab liikmesriikide vastutust ja ELi poolt ühise raamistiku loomist, |
| --- | --- |

—

rõhutab liikmesriikide vastutust ja ELi poolt ühise raamistiku loomist,

| — | rõhutab, kui oluline on valida õiged vahendid, ning leiab, et vabatahtlikud kokkulepped on küll kasulikud, kuid kui positiivsed stiimulid ei toimi, on vaja kohustuslikke meetmeid, |
| --- | --- |

—

rõhutab, kui oluline on valida õiged vahendid, ning leiab, et vabatahtlikud kokkulepped on küll kasulikud, kuid kui positiivsed stiimulid ei toimi, on vaja kohustuslikke meetmeid,

| — | rõhutab koostootmise kui ülitõhusa energiatootmise olulisust, |
| --- | --- |

—

rõhutab koostootmise kui ülitõhusa energiatootmise olulisust,

| — | ei toeta üldise siduva riikliku energiatõhususe eesmärgi seadmist, vaid soovitab suunata kõik jõupingutused tõeliste tulemuste saavutamisele, |
| --- | --- |

—

ei toeta üldise siduva riikliku energiatõhususe eesmärgi seadmist, vaid soovitab suunata kõik jõupingutused tõeliste tulemuste saavutamisele,

| — | rõhutab vajadust tagada rahaline toetus ja investeeringud, et realiseerida uute liikmesriikide suur potentsiaal. |
| --- | --- |

—

rõhutab vajadust tagada rahaline toetus ja investeeringud, et realiseerida uute liikmesriikide suur potentsiaal.

1.2   Komitee soovitab

| — | Euroopa Komisjonil seoses energiatõhususe kavaga







  — | selgitada energiatõhususe meetmete tulemuste mõõtmise küsimust, |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Komisjonil seoses energiatõhususe kavaga

—

selgitada energiatõhususe meetmete tulemuste mõõtmise küsimust,

| — | selgitada paremini, millel põhineb 2020. aasta energiakasutuse prognoos, |
| --- | --- |

—

selgitada paremini, millel põhineb 2020. aasta energiakasutuse prognoos,

| — | muuta riiklikud energiatõhususe tegevuskavad strateegilisemaks ning korraldada nende koostamise ja hindamise protsessi käigus avalikke konsultatsioone, |
| --- | --- |

—

muuta riiklikud energiatõhususe tegevuskavad strateegilisemaks ning korraldada nende koostamise ja hindamise protsessi käigus avalikke konsultatsioone,

| — | selgitada avaliku sektori nõuet kahekordistada hoonete praeguse renoveerimise määr, |
| --- | --- |

—

selgitada avaliku sektori nõuet kahekordistada hoonete praeguse renoveerimise määr,

| — | viia läbi ja avaldada valgete sertifikaatide põhjalik uuring, |
| --- | --- |

—

viia läbi ja avaldada valgete sertifikaatide põhjalik uuring,

| — | kasutada sihipäraseid meetmeid, et lahendada energiatõhususe suure kasutamata potentsiaali üksikjuhtumid, tagades ka erijuhtudel riigiabi andmise võimaluse, |
| --- | --- |

—

kasutada sihipäraseid meetmeid, et lahendada energiatõhususe suure kasutamata potentsiaali üksikjuhtumid, tagades ka erijuhtudel riigiabi andmise võimaluse,

| — | nõuda koostootmisest saadud elektrile elektrivõrkudele juurdepääsu tagamist, et suurendada koostootmise osakaalu soojuse ja elektri tootmisel. |
| --- | --- |

—

nõuda koostootmisest saadud elektrile elektrivõrkudele juurdepääsu tagamist, et suurendada koostootmise osakaalu soojuse ja elektri tootmisel.

| — | seoses käitumismuutusi edendavate meetmetega







  — | asetada kesksele kohale energiatarbija, |
| --- | --- | --- |

—

seoses käitumismuutusi edendavate meetmetega

—

asetada kesksele kohale energiatarbija,

| — | suurendada avaliku sektori rolli näitena energiatõhususest, nii et see oleks eeskujuks ettevõtetele ja kodumajapidamistele, |
| --- | --- |

—

suurendada avaliku sektori rolli näitena energiatõhususest, nii et see oleks eeskujuks ettevõtetele ja kodumajapidamistele,

| — | uurida inimeste käitumist ja kohandada teabe- ja teavitamismeetmeid eri tarbijarühmadele, |
| --- | --- |

—

uurida inimeste käitumist ja kohandada teabe- ja teavitamismeetmeid eri tarbijarühmadele,

| — | tagada, et tarbijad saavad meetmetest kasu, |
| --- | --- |

—

tagada, et tarbijad saavad meetmetest kasu,

| — | pakkuda vajadusel hoolikalt kavandatud, mõjusaid stiimuleid, sest ka kõige tagasihoidlikumad võivad anda tulemusi, |
| --- | --- |

—

pakkuda vajadusel hoolikalt kavandatud, mõjusaid stiimuleid, sest ka kõige tagasihoidlikumad võivad anda tulemusi,

| — | nii ehitajatel kui ka valitsustel tagada, et hoonetesse tehtavad täiendavad investeeringud väljenduvad ka väärtuses, |
| --- | --- |

—

nii ehitajatel kui ka valitsustel tagada, et hoonetesse tehtavad täiendavad investeeringud väljenduvad ka väärtuses,

| — | tõsta ja kohandada hariduse ja koolituse taset ehitussektoris, |
| --- | --- |

—

tõsta ja kohandada hariduse ja koolituse taset ehitussektoris,

| — | edendada energiatõhususe, sh keskkonnasõbralike riigihangete alaste koolituste pakkumist riigiasutustele, |
| --- | --- |

—

edendada energiatõhususe, sh keskkonnasõbralike riigihangete alaste koolituste pakkumist riigiasutustele,

| — | komisjonil uurida probleeme ning vajadusel läbi vaadata hoonete energiatõhususe sertifikaate käsitlevad sätted ja seadmete ökomärgiste uus süsteem, |
| --- | --- |

—

komisjonil uurida probleeme ning vajadusel läbi vaadata hoonete energiatõhususe sertifikaate käsitlevad sätted ja seadmete ökomärgiste uus süsteem,

| — | komisjonil hinnata arukate arvestite kasutuselevõtmise mõju energiatarbijatele ning teha ettepanekuid täiendavate meetmete kohta tõelise kasu saamiseks, |
| --- | --- |

—

komisjonil hinnata arukate arvestite kasutuselevõtmise mõju energiatarbijatele ning teha ettepanekuid täiendavate meetmete kohta tõelise kasu saamiseks,

| — | jätkata hästitoimivate riiklike pikaajaliste vabatahtlike kokkulepete süsteemide arendamist ning kasutada neid ka avalikus sektoris, |
| --- | --- |

—

jätkata hästitoimivate riiklike pikaajaliste vabatahtlike kokkulepete süsteemide arendamist ning kasutada neid ka avalikus sektoris,

| — | kaasata tõeliselt kõik sidusrühmad: kodanikud, ettevõtjad, töötajad. |
| --- | --- |

—

kaasata tõeliselt kõik sidusrühmad: kodanikud, ettevõtjad, töötajad.

2.   Sissejuhatus

2.1   Energiatõhusus on Euroopa 2020. aasta strateegias kesksel kohal. See aitab kaasa energiapoliitika kõigi kolme põhieesmärgi – varustuskindlus, konkurentsivõime ja keskkond/ võitlus kliimamuutustega – saavutamisele. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on alati toetanud suurema energiatõhususe eesmärki ning on väljendanud arvukates arvamustes oma seisukohti seonduvate meetmete kohta.

2.2   Käesolev arvamus hõlmab kaht algatust. Komitee otsustas koostada 2011. aastal omaalgatusliku arvamuse energiatõhususe kohta, keskendudes käitumismuutustele ja tulemuste saavutamise viisidele. Kui komisjon esitas märtsis 2011 uue energiatõhususe kava 2011, otsustas komitee esitada oma selleteemalised seisukohad samas arvamuses.

2.2.1   Seega käsitletakse käesoleva arvamuse 2. peatükis „Sissejuhatus” ja 4. peatükis „Üldised märkused energiatõhususe kohta” mõlemaid teemasid. 3. peatükk „Energiatõhususe kava 2011 käsitleva teatise põhisisu” ja 5. peatükk „Konkreetsed märkused” puudutavad energiatõhususe kava käsitlevat teatist ning 6. peatükk „Käitumismuutusi edendavad meetmed” on seotud komitee omaalgatusliku arvamusega. Viimane peatükk põhineb eelkõige 18. mail 2011 korraldatud arutelu järeldustel.

2.3   2007. aastaks prognoositi energia sisetarbimise brutoks (miinus mitteenergeetilised kasutusalad) 1 842 Mtoe, mis vastas energiasäästu eesmärgile 368 Mtoe. Hiljutiste arvutuste kohaselt on 2020. aasta tarbimisprognoos 1 678 Mtoe. Kõige uuem statistika pärineb 2008. aastast ning sellest nähtub, et ELi sisetarbimise bruto on 1 685 Mtoe.

2.4   Energia lõpptarbimine oli 2008. aastal 1 169 Mtoe. Sellest 25 % tarbiti elamusektoris ja 12 % teenuste osutamisel. Kodumajapidamistes tarbitavast energiast kulub 67 % ruumide kütmiseks, 15 % valgustusele ja kodumasinatele, 14 % vee soojendamisele ja 4 % toiduvalmistamisele. Energiakasutusest moodustab 32 % transport, 27 % tööstus ja 4 % muud kasutusalad.

3.   Energiatõhususe kava 2011 käsitleva teatise põhisisu

3.1   Varasem energiatõhususe kava 2006 ning selle järgnenud õiguslikud ja muud meetmed on andnud tugeva tõuke energiatõhususe suurendamisele. Nende eesmärk ei olnud siiski saavutada 2020. aastaks ELi primaarenergia tarbimise vähenemine 20 %; see seati hiljem. Hinnangu kohaselt on EL teel poole eesmärgi saavutamise suunas.

3.2   Uus kava on osa Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusest„Ressursitõhus Euroopa”. Selle eesmärk on saavutada 2020. aastaks energiasääst 20 %. Kavas esitatakse komisjoni eesmärgid, mis realiseeritakse 2011. aasta lõpupoole esitatavate õigusaktide ja muude ettepanekutega. Kõigepealt on kavas läbi vaadata energiateenuste ning soojus- ja elektrienergia koostootmise direktiivid (1).

3.3   Komisjoni arvamuse kohaselt võib täielikult rakendatud uute ja olemasolevate meetmetega igal aastal leibkonna kohta kokku hoida kuni 1 000 eurot, luua kuni 2 miljonit töökohta ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet 740 miljoni tonni võrra ning parandada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.

3.4   Kõige suuremad säästuvõimalused on seotud hoonetega. Siinkohal keskendutakse avaliku ja erasektori hoonete renoveerimise kiirendamisele ning ehitiste osade ja seadmete energiatõhususe suurendamisele:

| — | kehtestatakse siduv eesmärk kahekordistada avaliku sektori hoonete renoveerimismäär, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 10 % võrra ja saavutada alates 2019. aastast kõigi uute hoonete selline energiatõhusus nagu liginullenergiahoonetel; |
| --- | --- |

—

kehtestatakse siduv eesmärk kahekordistada avaliku sektori hoonete renoveerimismäär, et täita eesmärk parandada energiatõhusust 10 % võrra ja saavutada alates 2019. aastast kõigi uute hoonete selline energiatõhusus nagu liginullenergiahoonetel;

| — | edendatakse energiatulemuslikkuse lepingute ja linnapeade pakti kasutamist. |
| --- | --- |

—

edendatakse energiatulemuslikkuse lepingute ja linnapeade pakti kasutamist.

3.5   Kodumajapidamiste energiatarbimise vähendamise viisid:

| — | kaugkütte ja -jahutuse kasutamise edendamine; |
| --- | --- |

—

kaugkütte ja -jahutuse kasutamise edendamine;

| — | õiguslikud sätted vastuoluliste stiimulite (omanik/üürnik) probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

—

õiguslikud sätted vastuoluliste stiimulite (omanik/üürnik) probleemi lahendamiseks;

| — | koolituse toetamine, et remondi valdkonnas oleks tööjõuvajaduse kahekordistudes piisavalt kvalifitseeritud inimesi; |
| --- | --- |

—

koolituse toetamine, et remondi valdkonnas oleks tööjõuvajaduse kahekordistudes piisavalt kvalifitseeritud inimesi;

| — | toetus energiateenuse ettevõtjatele turutõketest ülesaamiseks. |
| --- | --- |

—

toetus energiateenuse ettevõtjatele turutõketest ülesaamiseks.

3.6   Energiatootmistööstuse (30 % primaarenergia kasutusest) energiatõhususe suurendamise viisid:

| — | siduv nõue saavutada energiatõhususe parima võimaliku tehnika tase uute ja lubasid uuendanud käitiste jaoks; |
| --- | --- |

—

siduv nõue saavutada energiatõhususe parima võimaliku tehnika tase uute ja lubasid uuendanud käitiste jaoks;

| — | kohustuslikud elektri ja soojuse koostootmissüsteemid uute soojusenergiakäitiste jaoks seal, kus on piisav potentsiaalne nõudlus soojuse või jahutuse järele ning elektri ja soojuse koostootmissüsteemidest saadava elektri eelisõigus jaotussüsteemidele juurdepääsul; |
| --- | --- |

—

kohustuslikud elektri ja soojuse koostootmissüsteemid uute soojusenergiakäitiste jaoks seal, kus on piisav potentsiaalne nõudlus soojuse või jahutuse järele ning elektri ja soojuse koostootmissüsteemidest saadava elektri eelisõigus jaotussüsteemidele juurdepääsul;

| — | riikide elektrivõrke reguleerivad asutused peaksid otsuste tegemisel ja järelevalve teostamisel arvestama rohkem energiatõhususega; |
| --- | --- |

—

riikide elektrivõrke reguleerivad asutused peaksid otsuste tegemisel ja järelevalve teostamisel arvestama rohkem energiatõhususega;

| — | kõik liikmesriigid peaksid kehtestama riikliku energiasäästukohustuste süsteemi (valged sertifikaadid?). |
| --- | --- |

—

kõik liikmesriigid peaksid kehtestama riikliku energiasäästukohustuste süsteemi (valged sertifikaadid?).

3.7   Uued meetmed töötleva tööstuse jaoks:

| — | liikmesriikide innustamine andma VKEdele teavet ja pakkuma asjakohaseid stiimuleid (maksud, rahastamine); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide innustamine andma VKEdele teavet ja pakkuma asjakohaseid stiimuleid (maksud, rahastamine);

| — | kohustuslikud regulaarsed energiaauditid suurettevõtjatele ja stiimulid energiajuhtimissüsteemide kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

kohustuslikud regulaarsed energiaauditid suurettevõtjatele ja stiimulid energiajuhtimissüsteemide kasutuselevõtuks;

| — | ökodisaininõuded standardsetele tööstusseadmetele, nagu mootorid, pumbad, ahjud ning suruõhu, kuivatamise, sulatamise, valamise, destilleerimise ja kütteseadmed; |
| --- | --- |

—

ökodisaininõuded standardsetele tööstusseadmetele, nagu mootorid, pumbad, ahjud ning suruõhu, kuivatamise, sulatamise, valamise, destilleerimise ja kütteseadmed;

| — | selgetel sihtidel, metoodikal ning mõõtmis- ja järelevalvesüsteemidel põhinevate vabatahtlike kokkulepete soodustamine. |
| --- | --- |

—

selgetel sihtidel, metoodikal ning mõõtmis- ja järelevalvesüsteemidel põhinevate vabatahtlike kokkulepete soodustamine.

3.8   Komisjon aitab jätkuvalt välja töötada, katsetada ja kasutusele võtta uusi energiatõhusaid tehnoloogiaid.

3.9   Rahastamisvahendite eraldamine energiatõhususe suurendamiseks, et ületada turu- ja õiguslikud tõkked, kuulub eelkõige liikmesriikide vastutusalasse. Riiklike vahendite täiendamiseks toetab EL energiatõhususe suurendamist ühtekuuluvusfondi programmide, programmi „Arukas energeetika – Euroopa”, vahendatud rahastamise, Euroopa majanduse elavdamise kava ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi raames. Komisjon analüüsib täiendavaid võimalusi uue finantsraamistiku ettevalmistamise käigus.

3.10   Tarbijate osas uurib komisjon parimaid lahendusi käitumismuutuste saavutamiseks ja korraldab selleteemalisi konsultatsioone. Lisaks on komisjoni eesmärk:

| — | kehtestada rangemad tarbimisstandardid mitmetele kodumasinatele, |
| --- | --- |

—

kehtestada rangemad tarbimisstandardid mitmetele kodumasinatele,

| — | hõlbustada tõhusamate ehitiste osade turuletulekut, näiteks akende ökodisaini või märgistuse õigusraamistiku, samuti kogu süsteemi ökodisaini või märgistuse rakendamise teel, |
| --- | --- |

—

hõlbustada tõhusamate ehitiste osade turuletulekut, näiteks akende ökodisaini või märgistuse õigusraamistiku, samuti kogu süsteemi ökodisaini või märgistuse rakendamise teel,

| — | parem teave energiatarbimise kohta arvete jms kaudu, rakendada kohustus varustada 2020. aastaks vähemalt 80 % tarbijatest arukate arvestitega (kui seda toetab soodne siseriiklik kulude-tulude analüüs) ning arendada uusi arukaid energiasäästu süsteeme (austades seejuures isikuandmete kaitset), |
| --- | --- |

—

parem teave energiatarbimise kohta arvete jms kaudu, rakendada kohustus varustada 2020. aastaks vähemalt 80 % tarbijatest arukate arvestitega (kui seda toetab soodne siseriiklik kulude-tulude analüüs) ning arendada uusi arukaid energiasäästu süsteeme (austades seejuures isikuandmete kaitset),

| — | tagada selliste energiamärgiste ja standardite kasutuselevõtt, mis annaksid seadmetele ja hoonetele valmiduse aruka võrguga liitumiseks. |
| --- | --- |

—

tagada selliste energiamärgiste ja standardite kasutuselevõtt, mis annaksid seadmetele ja hoonetele valmiduse aruka võrguga liitumiseks.

3.11   Transporti, mis on kõige kiiremini kasvav energiakasutussektor, kõnealuses kavas ei käsitletud peatselt ilmuva transpordialase valge raamatu ootuses (avaldati aprillis 2011).

3.12   Riiklikke energiatõhususe tegevuskavasid tuleb laiendada nii, et need hõlmaksid kogu energiaahelat. Aruandlus ja järelevalve hõlmatakse Euroopa 2020. aasta strateegia poliitika eelkoordineerimise nn Euroopa poolaastasse.

3.13   Komisjon ei tee veel ettepanekuid siduvate riiklike eesmärkide kohta. Komisjon hindab toimunud arengut 2013. aastal ning kui hinnang näitab, et 20 % eesmärgi saavutamine on ebatõenäoline, teeb ta ettepaneku kasutada siduvaid riiklikke eesmärke. Nagu eespool kirjeldatud, sisaldab kava ka mõningaid valdkondlikke eesmärke.

4.   Üldised märkused energiatõhususe kohta

4.1   Komitee väljendab heameelt komisjoni esitatud uue energiatõhususe kava ettepaneku üle, mis esitati lõpuks pärast pikka viivitust. Komitee toetab komisjoni eesmärki, kuid esitab käesolevas arvamuses mõned märkused ja soovid selgituste järele. Komitee soovib esitada oma üksikasjalikud seisukohad kõnealuse kava rakendamiseks vajalike õigusaktide ja muude ettepanekute kohta. Energiatõhusus ja energiasääst sõltuvad peamiselt kodanike, ettevõtjate ja töötajate tegevusest, mistõttu on tihe konsulteerimine kodanikuühiskonnaga ja selle osalemine erakordselt oluline.

4.2   Praegustes majandustingimustes, mida iseloomustavad piiratud riiklikud rahastamisvahendid, kõrge tööpuudus ja üldine umbusaldus investeeringute tegemise vastu, ei ole see kerge ülesanne isegi juhul, kui see võiks tuua kasu suhteliselt lühikese aja jooksul. Kõige olulisem on tagada põhjalik, kestlik ja pikaajaline areng palju suurema energiatõhususe suunas. Surve saavutada lühiajalisi tulemusi ei pruugi anda püsivaid tulemusi.

4.3   Meetmete valik on tõeliste tulemuste saavutamiseks otsustava tähtsusega. Komitee leiab, nagu ta on väljendanud 2008. aasta arvamuses energiatõhususe kohta (2), et riiklike energiaettevõtjatega sõlmitavad vabatahtlikud kokkulepped on kasulikud, ent heakskiidetud kokkuleppe puhul peaks olema selge, et eesmärkide mittesaavutamisel kohaldatakse kohustuslikke meetmeid. Reguleerimine on muidugi paljudel juhtudel vajalik, kuid ainult siis, kui positiivsed stiimulid ei toimi. Igal võimalikul juhul tuleb kasutada sotsiaaldialoogi ja dialoogi organiseeritud kodanikuühiskonnaga ning vältida kõigi ning eelkõige VKEde täiendavat halduskoormust.

4.4   Olukord on eriti vastuoluline uutes liikmesriikides, kus energiatõhususe potentsiaal on suurim, kuid majandusressursid nõrgimad. Näiteks on pakiline vajadus parandada lekkivad kaugküttesüsteemid ja tagada kõrge kvaliteet ehitus- ja seadmete sektoris. Valitsused peavad tegutsema üldistest ja pikaajalistest huvidest lähtuvalt. Paremini tuleks kasutada struktuurifonde.

4.5   Energiatõhususe ja energiasäästu üle peetavatel aruteludel tasub meeles pidada mõningaid põhialuseid.

4.5.1   Suurem energiatõhusus tähendab väiksemat energiakulu ühe toodetud ühiku kohta. See saavutatakse peamiselt parema tehnoloogia abil. Uude tehnoloogilisse lahendusse investeerimine annab kestvaid tulemusi kogu kasutusea jooksul. Oluline ei ole mitte üksnes tehnoloogia arendamine, vaid ka selle kasutamine.

4.5.2   Vaatamata suuremale energiatõhususele võib tarbimine veelgi kasvada isegi majanduslike piirangute aegadel suurema sissetuleku, suurema arvu kõrgema mugavusastme ja arvukamate kodumasinatega kodumajapidamiste, suurema reisimise jms tõttu.

4.5.3   Energiasääst tähendab teiselt poolt aga energiakasutuse vähenemist peamiselt käitumismuutuste kaudu. See peab olema meetmete põhieesmärk. Tõeliste tulemuste saavutamiseks peaks muutus olema alaline, kuid see võib kergesti muutuda nn tagasilöögiefekti tõttu. Komitee rõhutab vajadust pöörata rohkem ja suuremat tähelepanu inimeste käitumise motiividele ja harjumustele. Millised stiimulid mõjutavad inimesi tegelikult oma käitumist muutma? (Vt ka 6. peatükk).

4.5.4   Energiasääst võib tuleneda ka majandustegevuse vähenemisest, mille tunnistajaks olime hiljuti finantskriisi ajal. Suurem energiasääst peaks tugevdama majandusarengut, sotsiaalset heaolu ja elukvaliteeti. Oluline eesmärk on majanduskasvu eraldamine energiakasutuse suurenemisest.

4.5.5   Tuleb vaadata, mil määral kantakse energiatõhususe meetmetega seotud kulud edasi tarbijatele ning seda tuleb piirata, et mitte raskendada tarbijate juurdepääsu energiale ja hoida ära energiavaesuse muutmist veelgi suuremaks probleemiks. Äärmiselt oluline on saavutada parem tasakaal energiatõhususega kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu vahel, ohustamata seejuures tarbijate juurdepääsu energiale ja energia kui universaalteenuse olemust.

4.6   Keeruline küsimus on energiatõhususe meetmete tulemuste mõõtmine. On üllatav, et komisjon ei maini seda üldse, isegi mitte kava mõjuhinnangus. Meetmed kui sellised ning nende teoreetiline potentsiaal registreeritakse paljudel juhtudel tulemustena. Tegelikud koondtulemused, nagu muutus prognoositud energiakasutuses, saadakse märkimisväärse hilinemisega. Lisaks jõuab statistika meieni hilinemisega – värskeimad andmed pärinevad 2008. aastast!

4.7   Mõnevõrra ebaselgeks jääb ka see, millel põhineb prognoos, et 2020. aastaks on EL poolel teel eesmärgi saavutamise suunas. On selge, et see põhineb mitmetel allikatel ja arvutustel, milles võetakse arvesse hiljutist majanduslangust. Kuid kas see siin on keskmine tulemus või kõige optimistlikum või kõige pessimistlikum stsenaarium?

4.8   Komitee leiab, et energiatõhusus ja energiasääst kuuluvad peamiselt liikmesriikide vastutusalasse, sest kohalikul tasandil on tohutu potentsiaal, mille määravad kohalikud tingimused ja tavad. Komitee toonitab tungivalt põhjalike ja ambitsioonikate riiklike energiatõhususe tegevuskavade olulisust. Komitee juhib tähelepanu sellele, et need kavad peaksid olema strateegilisemad kui seni ning et nende koostamise ja hindamise protsessi käigus tuleks korraldada avalikke konsultatsioone. Komitee tervitab ettepanekut kasutada aruandluse ja järelevalve suhtes uut lähenemisviisi. Liikmesriigid ei tohiks sellest vastutusest kõrvale kalduda. Komisjon peaks aitama tugevdada liikmesriikide vastutust ning looma kõnealuste tegevuste jaoks ühise raamistiku.

4.9   Komitee nõustub komisjoni seisukohaga ELi rolli kohta kõnealuses kontekstis, tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikest 1. ELi roll on lühidalt järgmine: siseturu moonutuste vältimine; ühine raamistik mehhanismidele, jättes konkreetsete tasemete seadmise ELi tasandil kooskõlastatult liikmesriikide otsustada; platvorm parimate tavade tutvustamiseks ja suutlikkuse suurendamiseks; rahastamine ELi vahendite kaudu; ELi nähtavuse suurendamine rahvusvahelisel tasandil.

4.10   On ilmselge, et tuleb realiseerida kõik võimalused energiatõhususe suurendamiseks. Käegakatsutavate tulemuste saavutamiseks mõistliku ajavahemiku jooksul ilma suurte kuludeta ning seeläbi osalejate motiveerimiseks tuleks meetmed suunata kõigepealt kõige kulutõhusama ja suure potentsiaaliga valdkondadele.

4.11   Meetmete ettepanekute osas toetab komitee ökodisaini ja märgistamisnõuete kasutuselevõttu, kuid kõigepealt tuleb hinnata uue märgistamissüsteemi toimimist (vt punkt 6.8). Samuti toetab komitee meetmeid, et ületada esmased rahastamistakistused hoonete renoveerimisel ja remontimisel. Komitee soovitab ka uurida selliseid sektoreid, milles on võimalik tõhusalt kasutada pikaajalisi vabatahtlikke kokkuleppeid.

4.11.1   Kõiki meetmeid tuleb rakendada, arvestades hoolikalt nende kulutõhusust ja erinevaid tingimusi. Kodumajapidamisi, tööstust ega avalikku sektorit ei tohiks liigselt koormata. Kõrgemad energiahinnad ja seonduvad kulud viivad teoreetiliselt väiksema energiakasutuseni, kuid praktikas toovad nad kaasa kütteostuvõimetuse ohu, kuna kodumajapidamiste hinnaelastsus on teatavasti väike. Samuti pannakse ohtu tööstuse konkurentsivõime ja töökohad. See näib enesestmõistetavana, kuid mõnda komisjoni ettepanekut arvestades on seda ilmselt vaja korrata. Neid käsitletakse järgmises peatükis.

4.11.2   Komitee kordab oma muret selle pärast, millist mõju avaldavad mõned meetmed kuludele ja kulude võimaliku ülekandmise pärast tarbijatele. On väga oluline, et poliitikas keskendutaks energiapuudusele kõige pikemaajalise ja säästvama lahenduse leidmisele, nimelt elamute, eelkõige madala sissetulekuga ja haavatavate kodumajapidamistega elamute energiatõhususe standardite põhjalikule parandamisele.

4.11.3   Nagu komisjon märgib, on mitmes liikmesriigis kasutusel tulemuslikud programmid, millest mõni on toiminud edukalt aastaid või isegi aastakümneid. Komitee arvates on selgelt parem jätkata nimetatud kavadega ja neid vajadusel tugevdada, kui pidada neid aegunuks ja toetada üksnes uusi meetmeid.

5.   Konkreetsed märkused

5.1   Komitee nõustub kavatsusega anda avalikule sektorile eestvedaja roll ja seada see eeskujuks ettevõtetele ja kodumajapidamistele. Siiski võib nõue kahekordistada hoonete praegune renoveerimise määr osutuda liiga koormavaks hoolimata selle positiivsest mõjust. Samuti on vaja selgemalt määratleda, mis on avaliku sektori hoone.

5.2   Tuleb toetada meetmeid energiatõhususe ja energiasäästu suurendamiseks kodumajapidamistes. Komitee esitas 2008. aastal (3) üksikasjalikud soovitused hoonete energiatõhususe suurendamise meetmete, eelkõige maksusoodustuste kohta. Sellega seoses kordab komitee, kui oluline on paremini mõista inimeste käitumist, et töötada välja parimad stiimulid, mis ei pruugi alati olla majanduslikud (vt ka punktid 6.5 ja 6.5.1).

5.3   Komitee toetab eesmärki saavutada soojuse ja elektri tootmisel suurem energiatõhusus, kuid leiab, et mõned meetmete ettepanekud võivad olla liiga koormavad ja ebatõhusad.

5.3.1   Energiamajandus kui selline peaks sisaldama piisavalt majanduslikke stiimuleid kommunaalettevõtjate jaoks, et nad investeeriksid kõige energiatõhusamasse asjakohasesse ja kättesaadavasse tehnikasse ning vältima seeläbi ülisuurt avalikku sekkumist. Uusimad tehnoloogilised läbimurded, mis ei ole veel päris küpsed, kuid väga kulukad, st et need ei ole tegelikkuses veel turul kättesaadavad, peaksid saama toetust täiendava arendustegevuse võimaldamiseks enne üldist kasutuselevõttu.

5.3.2   Komitee rõhutab koostootmist kui väga tõhusat soojuse ja elektri tootmisviisi. Koostootmise laialdane rakendamine Euroopas toob suurt kasu, mille kõiki kulutõhusaid võimalusi ei ole veel ära kasutatud. Kaugküttel ja -jahutusel on Euroopas veel suur potentsiaal, kuid kohustusi tuleks rakendada ettenägelikult, kuna kütte- ja jahutussüsteemid on kulukad investeeringud, mis ei tohi mõne aastaga aeguda. Koostootmisel saadud elektri võrkudele juurdepääsu tagamine võib olla kasulik meede tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud koostootmissüsteemide kulutõhusa laiendamise toetamiseks.

5.4   Komitee nõustub komisjoniga, et energiatõhusus on paljulubav ettevõtlussektor. Selle arendamisel tuleks pakkumise suurendamise asemel keskenduda siiski eeskätt nõudluse suurendamisele. Kommunaalettevõtjatel peaks kindlasti olema kohustus anda palju rohkem teavet, sealhulgas arvete kohta, kui praegu sageli antakse. Juba oma arvamuses energiateenuste direktiivi kohta (4) väljendas komitee kahtlust seoses kommunaalettevõtjatele energiasäästu kohustuse kehtestamisega, sest see on vastuolus äriloogikaga.

5.4.1   Valgete sertifikaatide osas teeb komitee komisjonile ettepaneku viia läbi olemasolevate kavade põhjalik uuring, võttes arvesse nende rakendamisel saadud tulemusi, et analüüsida nende üldist mõju ja teostatavust seoses siseturu ja muude kehtivate õigusaktidega.

5.5   Komisjon märgib, et energiatõhususe osas on kõige suuremaid edusamme tehtud töötlevas tööstuses – 20 aastaga 30 %. Lisaks on ELi tasandi meetmed, nagu heitkogustega kauplemise süsteem, juba suunatud energiamahukatele tööstusharudele. On ebaselge, mida komisjon mõtleb suurte tööstuste all – suuri energiakasutajaid, nt energiamahukaid tööstusharusid, või kõiki suuri ettevõtjaid? Igal juhul toetab komitee kindlalt komisjoni kavandatud meetmeid VKEde energiatõhususe suurendamiseks.

5.5.1   Arenguruumi on alati ning selle realiseerimiseks soovitab komitee lisaks pikaajaliste vabatahtlike kokkulepete kasutamist. Mõnel juhul leitakse kindlasti ebatavaliselt palju kasutamata tõhustamisvõimalusi. Kui näiteks väike osa sektorist ei ole oma energiatõhususe potentsiaali osas tõhusalt toiminud, ei pruugi see õigustada siiski kogu sektorit hõlmavate uute kohustuslike meetmete võtmist. Energiatõhususe suure kasutamata potentsiaali juhtumeid tuleks käsitleda otsesemalt ja valikulisemalt. Energiaalaseid auditeid ja juhtimissüsteeme kasutatakse laialdaselt ja järjest rohkem ning need on tavaliselt osa vabatahtlike kokkulepete raames võetavatest kohustustest. Siinkohal on oluline, et jääks kehtima võimalus anda riigiabi, samas kui ELi eeskirjadega on keelatud anda riigiabi kohustuslikele meetmetele.

5.5.2   Ökodisaini nõuete laiendamist standardsetele tööstusseadmetele tasub uurida, kuid see ei tohiks ohustada kohandatud lahenduste laiaulatuslikku kasutamist ega edasist innovaatilisust.

5.6   Komitee nõustub komisjoniga, et IKT kasutamisel energiasäästu eesmärgil on palju kasutamata võimalusi, nagu arukad arvestisüsteemid ja nendega seotud arvukad rakendused. See on Euroopa uuendustegevuse jaoks paljulubav valdkond, mida tuleks julgesti arendada koostöös erinevate asjaomaste pooltega.

5.7   Komitee on varem väljendanud kõhklusi seoses energiatõhususe siduvate üldiste eesmärkidega ning soovitanud uurida valdkondlike eesmärkide teostatavust iga juhtumi puhul eraldi. Komitee hindab seda, et komisjon on seni valinud selle tee. Kõik jõupingutused peaksid keskenduma meetmetele tõeliste tulemuste saavutamiseks.

5.8   Komitee väljendab kahetsust, et teatises käsitletakse küll hoonete energiatõhusust, kuid tähelepanuta jäetakse teenuste energiatõhusus, nt jaemüük, vaba aja veetmine ja sport. Samuti vaid mainitakse, kuid ei käsitleta energiatõhususe välismõõtme küsimust. Komitee on esitanud soovitusi ELi energiapoliitika välismõõtme, sealhulgas tõhususe kohta kahes viimastel aastatel koostatud arvamuses. (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused „Euroopa energiapoliitika välismõõde”, ELT C 182, 4.8.2009, lk 8 ja „Energiavarustus: millist naabruspoliitikat on vaja ELi varustuskindluse tagamiseks?” (CESE 541/2011)).

6.   Käitumismuutusi edendavad meetmed

6.1   Energia pakkumise pool on olnud paljude energiatõhususe suurendamist käsitlevate poliitikameetmete eesmärk ning on seda veelgi rohkem seoses komisjoni uue, kogu energiaahelat käsitleva kavaga. Toetatakse tehnilist arengut, võetakse kasutusele tulemuslikkuse miinimumstandardid ning märgistamise ja sertifitseerimise nõuded. Neile kavandatakse lisa ELi ja riiklikul tasandil. Siiski neist üksi ei piisa tõeliste tulemuste saavutamiseks, sest palju sõltub kodanike ja ettevõtjate käitumisest. Seepärast soovib komitee omal algatusel suunata tähelepanu nõudluse poolele ja käitumismuutuste edendamise meetmetega seotud praktilistele kogemustele.

6.1.1   Sellega seoses korraldas komitee 18. mail 2011arutelu. Arutelu programm ja ettekanded on kättesaadavad komitee veebilehel (5). Käesolev peatükk põhineb arutelu ettekannetel ja seal toimunud mõttevahetusel.

6.2   Energia säästmiseks on palju võimalusi isegi ilma investeeringuteta. Näiteks saab kodumajapidamistes tühjades ruumides lihtsalt tuled ära kustutada, vähendada sisetemperatuuri, mitte jätta kodumasinaid ooterežiimile, vähendada autokasutust ja sõita ökonoomsemalt jne. Ettevõtjate vabatahtlike kokkulepete alusel läbi viidud audititest nähtub palju samalaadseid meetmeid.

6.2.1   Komitee ise on heaks näiteks eduka vabatahtliku tegevuse kohta. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee hoonete hiljutises keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) vahekokkuvõttes tõdetakse, et 2008. aastast kuni detsembrini 2010 vähenes elektri tarbimine 10,6 % ja gaasi tarbimine 30,3 %.

6.3   Teave ja teadlikkus on esimesed sammud nii nende lihtsate kui ka mõningast investeeringut vajavate meetmete elluviimiseks. Paljude teiste hulgas näitab Taani kommunaalettevõtte SEAS-NVE kogemus, et tulemuste saavutamiseks tuleb teavet kohandada eri kasutajate väärtustele, eelistustele ja vajadustele. Selleks on vaja sügavamat arusaama inimeste käitumisest. Selle saavutamise oluline vahend on käitumispsühholoogia.

6.3.1   Külluslikus teabes paremini orienteerumiseks on energiakasutajatel vaja abi, et võrrelda seadmete ja meetmete omadusi. Üks hea näide sellisest püüdlusest on Maailma Looduse Fondi Topten-veebileht ja teised samasugused, mis on kättesaadavad kogu Euroopas.

6.3.2   „Huvi puudumine – mõtisklus – kaalumine – ettevalmistus – tegevus – tegevuse jätkamine” on üleminekulinnade liikumise (Transition Town Movement) kogemuse kohaselt kodanike sammud energia säästmise tulemuste suunas. Tegutsemine eeldab teadlikkust, kuid sellest üksi ei piisa.

6.3.3   OECD hiljutise uuringu andmetel on kodude energiatarbimise vähendamisel peamine stiimul odavamad seadmed, samas kui praktilisem teave ja usk keskkonna paranemisse jäid pingereas palju madalamale.

6.4   Seega ei peaks poliitikakujundajad lootma, et energiatõhususe ja energiasäästu osas tulemuste saavutamiseks piisab üksnes teabealastest ja teadlikkuse tõstmise meetmetest või keskkonnapoliitilistest sõnumitest. Nii tarbijad kui ka teised energiakasutajad peavad tegevusest kasu saama. Väiksem elektriarve võib anda sellist kasu juhul, kui see on vahetu. Vastasel juhul on vaja stiimuleid.

6.5   Võimalikud majanduslikud stiimulid on käibemaksumäära vähendamine, tagatised, otsetoetused jne. Neid on vaja, kuid neid tuleks rakendada väga ettevaatlikult, eriti praeguses avaliku sektori piiratud rahastamisvahendite olukorras. Näiteks uusima, väga kalli tehnoloogia puhul tuleks toetada pigem selle täiustamist, et alandada hinda, kui pakkuda kasutajatele stiimuleid neisse investeerimiseks.

6.5.1   ELi struktuurifondid saaksid anda suurema ja mõjusama panuse eelkõige uutes liikmesriikides, kus on suur potentsiaal ja terav vajadus toetuse järele. Komisjon peaks uurima olemasolevate ressursside vähese kasutamise põhjuseid ning vajadusel läbi vaatama rahastamise eeskirjad. Näib, et paljudel juhtudel on ELi rahastamisvahendite osakaal stiimulina toimimiseks liiga väike.

6.6   Ka väga tagasihoidlikud stiimulid võivad olla mõjusad. Piisata võib positiivsest tagasisidest tunnustava kirja vormis või edukast toimetulekust kohalikus konkurentsis. Häid tulemusi on andnud sotsiaalne surve piirkondades. Sageli kujuneb otsustavaks teguriks sõbra soovitus. Kõige selle võimendamiseks võiks kasutada sotsiaalset meediat. Selliseid nähtusi, nn käivitajaid on vaja täiendavalt uurida ja edasi arendada.

6.7   Ehitussektoris on uute hoonete energiatõhusus õiguslikku reguleerimist vajav küsimus. Kõnealuses kontekstis vajab lahendamist ka vastuoluliste stiimulite küsimus (omanik/üürnik).

6.7.1   Vanade hoonete energiatõhususe suurendamise meetmete osas esineb kahtlusi seoses investeeringu finantsmõjuga: tulemusi mõjutab ikkagi käitumine ning investeeringu väärtus turul on ebaselge. Ehitajad peaksid sellele vastama näiteks energiatõhususe tagatistega. Lisaks teadlikkuse tõstmise meetmetele peaksid valitsused järgima stabiilset poliitilist joont ja pakkuma rahalisi stiimuleid.

6.7.2   Energiatõhususe suurendamine peaks olema madala sissetulekuga kodumajapidamistele tasuta ja mitte laenudega rahastatud, sest paljud madala sissetulekuga kodumajapidamised on laenu võtmise suhtes vastumeelsed või ei saa seda endale lubada. Sageli on kulutõhusam parandada kodude energiatõhusust tänava ja piirkonna haaval.

6.7.3   Hoonete energiatõhususe sertifitseerimine on positiivne meede – teoorias. Praktikas on esinenud palju probleeme alates oskamatutest audiitoritest sertifikaatide tegeliku väärtuse puudumiseni turul. Erinevate audiitorite korraldatud katsed on ühe ja sama hoone puhul andnud väga erinevaid tulemusi. Hoonete energiatõhusust käsitlevas direktiivis jäetakse liikmesriikidele vabadus valida, kas kasutada alusena energianõudlust või energiakasutust. Sama tehakse ka seonduvas standardis EN 15217. Vaja on üleeuroopalist energianõudluse alusel arvutatud hoonete energiatõhususe sertifikaati. Lisaks on vaja standardi EN 15217 läbivaatamist. Komisjon peaks tõsiselt käsitlema sertifitseerimise nõudeid ja süsteemi ning kehtestama vähemalt audititele ühtsed kriteeriumid. Hea lahendus on hoonete energiatarbimise ühtlustatud arvutusmeetod, milles kasutatakse eri võrdlusaluseid eri kliimavöötmetes asuvate hoonete jaoks.

6.7.4   Nii uute hoonete kui ka vanade renoveerimise puhul on väga oluline oskusliku planeerimise, projekteerimise ja tööjõu olemasolu, mis praegu on kitsaskoht. On pakiline vajadus mõjusate meetmete järele, et tõsta kõigi asjaosaliste hariduse ja koolituse taset alates arhitektidest ja regionaalplaneeringu koostajaist kuni töölisteni ning kohandada õppekavasid energiatõhususe vajadustele.

6.8   Kodumasinate puhul on ökomärgistus oluline meede tarbija teavitamiseks. See on andnud häid tulemusi ning võib seda teha ka tulevikus, isegi kui selle suurim potentsiaal on praeguseks ilmselt ära kasutatud. Siiski on uuendatud süsteemi ka kritiseeritud. See ei ole piisavalt selge ning võib põhjustada valesti tõlgendamist (nt A+ võidakse näidata suurima energiatõhususe tasemena). Ka selle kujundust ei ole tarbijad põhjalikult testinud. Komisjon peaks uurima olukorda ning tegema vajalikud kohandused.

6.9   Energiakasutuse arukad /kaugarvestisüsteemid levivad kiiresti ja kooskõlas ELi nõuetega. Sellega suurendatakse selgelt energiaettevõtjate tootlikkust, kuid selle kasu kodumajapidamistele, kes selle eest peamiselt – kas otse või kaudselt – maksavad, on ebaselge. Arvesti üksi palju ära ei tee. Lisaks peaks energiakasutus olema lihtsalt ja nähtavalt loetav, mille kohta on IT-sektor pakkunud ning töötab välja palju uuenduslikke lahendusi. Lisaks tuleks pakkuda lihtne viis energiakasutuse kohandamiseks. (Nt andes energiaettevõtjale võimaluse katkestada elektrijaotus teatud kellaajal jms.) Praegusel hetkel peaks komisjon analüüsima arukate arvestite kasutust liikmesriikides ja nende mõju kodumajapidamiste käitumisele ning vajadusel muutma kehtivaid sätteid või tegema ettepanekuid täiendavate meetmete kohta, austades seejuures isikuandmete kaitset.

6.10   Tööstuses on pikaajaliste vabatahtlike kokkulepete kasutamine näidanud veenvaid positiivseid tulemusi mitmetes liikmesriikides, näiteks Soomes. Stiimulid on tavaliselt seotud nimetatud süsteemidega. Soomes kasutatakse äärmiselt tagasihoidlikke stiimuleid, kuid kogemus näitab, et motiveerivaks teguriks on osalejate arusaam sellest, et ebaõnnestumise korral on alternatiiv õiguslik reguleerimine. Nagu näitab hiljutine areng Soomes, võiksid vabatahtlikud kokkulepped olla mõjus meede ka avalikus sektoris. Valdkondlikud kokkulepped ELi tasandil on andnud mõningaid tulemusi, kuid neil ei ole alati olnud oodatud mõju. See ei anna põhjust negatiivselt hinnata olemasolevaid ja hästi toimivaid pikaajalisi riiklikke kokkuleppeid.

6.11   Kokkuvõtteks peavad energiakasutajad muutma põhjalikult ja püsivalt oma käitumist. Energiatõhususe otsustav tegur on kodanikud tarbijate, tööliste ja valijatena. Projektid on edukad üksnes siis, kui neisse on täielikult kaasatud kõik sidusrühmad, mitte ainult ametiasutused ja ettevõtjad, vaid ka ametiühingud ja kasutajad.

Brüssel, 14. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64 ja ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

1

(2)  ELT C 77, 31.3.2009, lk 54.

2

(3)  ELT C 162, 25.6.2008, lk. 62.

3

(4)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 115.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-energy-efficiency-changing-behaviour

5

---

| 29.10.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 318/163

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta” (uuesti sõnastatud)

KOM(2011) 245 lõplik – 2011/0105 COD

2011/C 318/27

10. mail 2011 otsustas Euroopa Parlament ja 27. mail 2011 otsustas nõukogu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta” (uuesti sõnastatud)

KOM(2011) 245 lõplik – 2011/0105 (COD).

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga, ning arvestades, et komitee on kõnealuses küsimuses oma seisukohti juba väljendanud 12. märtsil 2008 vastu võetud arvamuses CESE 493/2008 (1) ja 30. mail 2007 vastu võetud arvamuses CESE 799/2007 (2), otsustas komitee täiskogu 473. istungjärgul 13.–14. juulil 2011 (13. juuli istungil) esitada kõnealuse ettepaneku kohta pooldava arvamuse ning viidata eelnimetatud dokumentides väljendatud seisukohtadele. Poolt hääletas 137 ja erapooletuks jäi 10.

Brüssel, 13. juuli 2011

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Staffan NILSSON

---

(1)  EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ainete ja segude klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise ning direktiivi 67/548/EMÜ ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 muutmise kohta”, ELT C 204, 9.8.2008, lk 47

1

(2)  EMSK arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta”, ELT C 175, 27.7.2007, lk 40

2

---