# Europeiska unionens C 308E/2011

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2011.308.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 308E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången20 oktober 2011 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2011.308.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 308E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången20 oktober 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 7–9 september 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 314 E, 18.11.2010.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 7 september 2010 |
| 2011/C 308E/01 | Sammankoppling av företagsregisterEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om sammankoppling av företagsregister (2010/2055(INI)) | 1 |
| 2011/C 308E/02 | Att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomiEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (2010/2010(INI)) | 6 |
| 2011/C 308E/03 | EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2009/2176(INI)) | 18 |
| 2011/C 308E/04 | Skäliga inkomster för jordbrukarna: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukare: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (2009/2237(INI)) | 22 |
| 2011/C 308E/05 | Finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2010/2072(INI)) | 30 |
| 2011/C 308E/06 | Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens områdeEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om tillämpning och översyn av rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2009/2140(INI)) | 36 |
| 2011/C 308E/07 | Social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupperEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupper (2010/2041(INI)) | 44 |
| 2011/C 308E/08 | Kvinnornas roll i ett åldrande samhälleEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (2009/2205(INI)) | 49 |
| 2011/C 308E/09 | Journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i Europa (2010/2015(INI)) | 55 |
| | Onsdagen den 8 september 2010 |
| 2011/C 308E/10 | Mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra BahramiEuropaparlamentets resolution av den 8 september 2010 om mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra Bahrami | 62 |
| | Torsdagen den 9 september 2010 |
| 2011/C 308E/11 | Bättre lagstiftningEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om Bättre lagstiftning – kommissionens femtonde årsrapport i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (2009/2142(INI)) | 66 |
| 2011/C 308E/12 | Romernas situation i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om romernas situation och fri rörlighet i Europeiska unionen | 73 |
| 2011/C 308E/13 | Långvård för äldreEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om långtidsvård för äldre | 79 |
| 2011/C 308E/14 | Situationen gällande Jordanfloden och särskilt det nedre JordanflodsområdetEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet | 81 |
| 2011/C 308E/15 | Kenya: Underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-BashirEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om Kenyas underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-Bashir | 83 |
| 2011/C 308E/16 | Mänskliga rättigheter i Syrien, särskilt fallet Haythan al-MalehEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om de mänskliga rättigheterna i Syrien, särskilt fallet Haythan al-Maleh | 86 |
| 2011/C 308E/17 | Bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta)Europaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta) | 88 |
| 2011/C 308E/18 | Inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnorEuropaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor | 89 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 7–9 september 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 314 E, 18.11.2010.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 7 september 2010

2011/C 308E/01

Sammankoppling av företagsregisterEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om sammankoppling av företagsregister (2010/2055(INI))

1

2011/C 308E/02

Att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomiEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (2010/2010(INI))

6

2011/C 308E/03

EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknadenEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2009/2176(INI))

18

2011/C 308E/04

Skäliga inkomster för jordbrukarna: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukare: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (2009/2237(INI))

22

2011/C 308E/05

Finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2010/2072(INI))

30

2011/C 308E/06

Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens områdeEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om tillämpning och översyn av rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2009/2140(INI))

36

2011/C 308E/07

Social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupperEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupper (2010/2041(INI))

44

2011/C 308E/08

Kvinnornas roll i ett åldrande samhälleEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (2009/2205(INI))

49

2011/C 308E/09

Journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i Europa (2010/2015(INI))

55

Onsdagen den 8 september 2010

2011/C 308E/10

Mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra BahramiEuropaparlamentets resolution av den 8 september 2010 om mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra Bahrami

62

Torsdagen den 9 september 2010

2011/C 308E/11

Bättre lagstiftningEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om Bättre lagstiftning – kommissionens femtonde årsrapport i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (2009/2142(INI))

66

2011/C 308E/12

Romernas situation i EuropaEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om romernas situation och fri rörlighet i Europeiska unionen

73

2011/C 308E/13

Långvård för äldreEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om långtidsvård för äldre

79

2011/C 308E/14

Situationen gällande Jordanfloden och särskilt det nedre JordanflodsområdetEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet

81

2011/C 308E/15

Kenya: Underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-BashirEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om Kenyas underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-Bashir

83

2011/C 308E/16

Mänskliga rättigheter i Syrien, särskilt fallet Haythan al-MalehEuropaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om de mänskliga rättigheterna i Syrien, särskilt fallet Haythan al-Maleh

86

2011/C 308E/17

Bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta)Europaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta)

88

2011/C 308E/18

Inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnorEuropaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor

89

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 7 september 2010 |
| 2011/C 308E/19 | Begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten för Viktor UspaskichEuropaparlamentets beslut av den 7 september 2010 om begäran om upphävande av Viktor Uspaskichs immunitet (2009/2147(IMM)) | 90 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 september 2010

2011/C 308E/19

Begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten för Viktor UspaskichEuropaparlamentets beslut av den 7 september 2010 om begäran om upphävande av Viktor Uspaskichs immunitet (2009/2147(IMM))

90

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 7 september 2010 |
| 2011/C 308E/20 | Arbetskraftens fria rörlighet inom unionen - kodifierad text ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD)) | 92 |
| P7_TC1-COD(2010)0110Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering) | 93 |
| 2011/C 308E/21 | Äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2009)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet avEuropaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation | 94 |
| 2011/C 308E/22 | Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD)) | 94 |
| P7_TC1-COD(2010)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien | 94 |
| 2011/C 308E/23 | Tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för Madeira och Azorerna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till rådets förordning om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för importer av vissa industriprodukter till de autonoma regionerna Madeira och Azorerna (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS)) | 95 |
| 2011/C 308E/24 | Förslag till ändringsbudget nr 2/2010: Berec (Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation)Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2010 för budgetåret 2010, Del III - kommissionen (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD)) | 96 |
| 2011/C 308E/25 | Avtal mellan EU och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE)) | 97 |
| 2011/C 308E/26 | Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***IFörslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 98 |
| | Onsdagen den 8 september 2010 |
| 2011/C 308E/27 | Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD)) | 115 |
| 2011/C 308E/28 | Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik – Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE)) | 116 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 september 2010

2011/C 308E/20

Arbetskraftens fria rörlighet inom unionen - kodifierad text ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

92

P7_TC1-COD(2010)0110Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering)

93

2011/C 308E/21

Äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

93

P7_TC1-COD(2009)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet avEuropaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation

94

2011/C 308E/22

Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

94

P7_TC1-COD(2010)0162Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien

94

2011/C 308E/23

Tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för Madeira och Azorerna *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till rådets förordning om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för importer av vissa industriprodukter till de autonoma regionerna Madeira och Azorerna (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

95

2011/C 308E/24

Förslag till ändringsbudget nr 2/2010: Berec (Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation)Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2010 för budgetåret 2010, Del III - kommissionen (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

96

2011/C 308E/25

Avtal mellan EU och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

97

2011/C 308E/26

Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***IFörslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

98

Onsdagen den 8 september 2010

2011/C 308E/27

Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

115

2011/C 308E/28

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik – Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

116

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2010–2011 Sammanträdena den 7–9 september 2010 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 314 E, 18.11.2010. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 7 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/1

---

Tisdagen den 7 september 2010Sammankoppling av företagsregister

P7_TA(2010)0298

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om sammankoppling av företagsregister (2010/2055(INI))

2011/C 308 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens grönbok av den 4 november 2009 om sammankoppling av företagsregister (KOM(2009)0614) och den lägesrapport som utgör bilaga till grönboken,

med beaktande av rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (1), ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG av den 15 juli 2003 (2),

med beaktande av rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (5),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (6),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (7),

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 med rekommendationer till kommissionen om e-juridik (8),

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2009 om effektiv verkställighet av domar i Europeiska unionen: insyn i gäldenärers tillgångar (9),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0218/2010), och av följande skäl:

| A. | Företagsregistren undersöker, registrerar och lagrar företagsinformation om sådana frågor som ett företags rättsliga form, säte och kapital samt tillsättande, entledigande, befogenheter och andra uppgifter beträffande dess juridiska företrädare, redovisningshandlingar för varje räkenskapsår och, i förekommande fall, företagets likvidering, och gör denna information tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

A.

Företagsregistren undersöker, registrerar och lagrar företagsinformation om sådana frågor som ett företags rättsliga form, säte och kapital samt tillsättande, entledigande, befogenheter och andra uppgifter beträffande dess juridiska företrädare, redovisningshandlingar för varje räkenskapsår och, i förekommande fall, företagets likvidering, och gör denna information tillgänglig för allmänheten.

| B. | Företagsregistren i EU förvaltas nationellt eller regionalt och lagrar bara information om företag som är registrerade inom det egna territoriet. |
| --- | --- |

B.

Företagsregistren i EU förvaltas nationellt eller regionalt och lagrar bara information om företag som är registrerade inom det egna territoriet.

| C. | Det finns en växande efterfrågan på tillgång till information om företag i gränsöverskridande sammanhang, antingen för kommersiella syften eller för att öka möjligheten till rättslig prövning. Det är mycket viktigt för kreditgivare och verkställande myndigheter att ha tillförlitlig och aktuell information om låntagare och deras tillgångar. Det är nödvändigt att offentliggöra särskilda detaljerade upplysningar för att se till att de anställdas rättigheter som är fastställda i EU:s bolagsrätt respekteras. |
| --- | --- |

C.

Det finns en växande efterfrågan på tillgång till information om företag i gränsöverskridande sammanhang, antingen för kommersiella syften eller för att öka möjligheten till rättslig prövning. Det är mycket viktigt för kreditgivare och verkställande myndigheter att ha tillförlitlig och aktuell information om låntagare och deras tillgångar. Det är nödvändigt att offentliggöra särskilda detaljerade upplysningar för att se till att de anställdas rättigheter som är fastställda i EU:s bolagsrätt respekteras.

| D. | Det faktum att företagsregister ännu inte är sammankopplade förorsakar ekonomiska förluster och problem för alla intressenter, inte bara för företag utan också för deras anställda, konsumenterna och allmänheten, särskilt i termer av transparens, effektivitet och rättssäkerhet. Förenklad gränsöverskridande tillgång till tillförlitlig och aktuell information om företag i samtliga medlemsstater förbättrar transparensen och ökar rättssäkerhet på den inre marknaden och kan även bidra till att återskapa förtroendet för marknaderna efter den finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

D.

Det faktum att företagsregister ännu inte är sammankopplade förorsakar ekonomiska förluster och problem för alla intressenter, inte bara för företag utan också för deras anställda, konsumenterna och allmänheten, särskilt i termer av transparens, effektivitet och rättssäkerhet. Förenklad gränsöverskridande tillgång till tillförlitlig och aktuell information om företag i samtliga medlemsstater förbättrar transparensen och ökar rättssäkerhet på den inre marknaden och kan även bidra till att återskapa förtroendet för marknaderna efter den finansiella och ekonomiska krisen.

| E. | Sedan den 1 januari 2007 har informationen i företagsregistren lagrats elektroniskt och är tillgänglig via Internet i alla medlemsstater. Även om relevant företagsinformation finns på Internet följer de olika registren olika standarder, och intressenterna måste hantera olika språk, sökvillkor och strukturer. |
| --- | --- |

E.

Sedan den 1 januari 2007 har informationen i företagsregistren lagrats elektroniskt och är tillgänglig via Internet i alla medlemsstater. Även om relevant företagsinformation finns på Internet följer de olika registren olika standarder, och intressenterna måste hantera olika språk, sökvillkor och strukturer.

| F. | Enskilda register tenderar att skilja sig åt vad gäller innehåll, signifikans och rättslig innebörd, vilket kan leda till rättsliga konsekvenser som skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Enskilda register tenderar att skilja sig åt vad gäller innehåll, signifikans och rättslig innebörd, vilket kan leda till rättsliga konsekvenser som skiljer sig åt mellan medlemsstaterna.

| G. | En enda kontaktpunkt för information om alla europeiska företag skulle spara tid och pengar. För att uppnå detta mål bör man överväga att göra det obligatoriskt för alla medlemsstater att ansluta sig till denna kontaktpunkt. |
| --- | --- |

G.

En enda kontaktpunkt för information om alla europeiska företag skulle spara tid och pengar. För att uppnå detta mål bör man överväga att göra det obligatoriskt för alla medlemsstater att ansluta sig till denna kontaktpunkt.

| H. | Denna enda kontaktpunkt bör tillhandahålla högkvalitativ information från alla medlemsstater. Denna information bör vara tillförlitlig, aktuell och tillhandahållas i ett standardiserat format på alla EU-språk. Kommissionen bör aktivt följa upp denna enda kontaktpunkt. |
| --- | --- |

H.

Denna enda kontaktpunkt bör tillhandahålla högkvalitativ information från alla medlemsstater. Denna information bör vara tillförlitlig, aktuell och tillhandahållas i ett standardiserat format på alla EU-språk. Kommissionen bör aktivt följa upp denna enda kontaktpunkt.

| I. | I sitt flaggskeppsinitiativ ”Industripolitik för en globaliserad tid” som behandlas i kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” eftersträvar kommissionen att ”förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, däribland genom att minska transaktionskostnaderna för att göra affärer i Europa”. |
| --- | --- |

I.

I sitt flaggskeppsinitiativ ”Industripolitik för en globaliserad tid” som behandlas i kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” eftersträvar kommissionen att ”förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, däribland genom att minska transaktionskostnaderna för att göra affärer i Europa”.

| J. | Den 25–26 maj 2010 antog rådet slutsatser i vilka man med rätta understryker hur viktigt det är med uppgifter av hög kvalitet och att det är nödvändigt att förenkla tillgången till information så att intressenternas förtroende förbättras och verksamheten på den inre marknaden blir mer framgångsrik samt att alla medlemsstater måste engageras för att garantera centraliserad tillgång till information. |
| --- | --- |

J.

Den 25–26 maj 2010 antog rådet slutsatser i vilka man med rätta understryker hur viktigt det är med uppgifter av hög kvalitet och att det är nödvändigt att förenkla tillgången till information så att intressenternas förtroende förbättras och verksamheten på den inre marknaden blir mer framgångsrik samt att alla medlemsstater måste engageras för att garantera centraliserad tillgång till information.

| K. | Samarbete mellan olika företagsregister är av avgörande vikt när det gäller gränsöverskridande fusioner, omlokalisering av företagssäten och gränsöverskridande insolvensförfaranden, och samarbete är också något som uttryckligen efterlysts i flera bolagsrättsliga instrument, såsom direktiv 2005/56/EG, förordning (EG) nr 2157/2001 och förordning (EG) nr 1435/2003. |
| --- | --- |

K.

Samarbete mellan olika företagsregister är av avgörande vikt när det gäller gränsöverskridande fusioner, omlokalisering av företagssäten och gränsöverskridande insolvensförfaranden, och samarbete är också något som uttryckligen efterlysts i flera bolagsrättsliga instrument, såsom direktiv 2005/56/EG, förordning (EG) nr 2157/2001 och förordning (EG) nr 1435/2003.

| L. | De krav på offentliggörande avseende filialer utomlands som föreskrivs i rådets elfte bolagsrättsdirektiv (89/666/EEG) innebär att samarbete mellan företagsregister i praktiken är mycket viktigt. Detta samarbete bör inte begränsas till den tidpunkt då filialen inrättas utan bör också syfta till att grantera att den relevanta informationen är korrekt och aktuell, så att innehållet i register med uppgifter om filialen stämmer överens med innehållet i register med uppgifter om moderbolaget. |
| --- | --- |

L.

De krav på offentliggörande avseende filialer utomlands som föreskrivs i rådets elfte bolagsrättsdirektiv (89/666/EEG) innebär att samarbete mellan företagsregister i praktiken är mycket viktigt. Detta samarbete bör inte begränsas till den tidpunkt då filialen inrättas utan bör också syfta till att grantera att den relevanta informationen är korrekt och aktuell, så att innehållet i register med uppgifter om filialen stämmer överens med innehållet i register med uppgifter om moderbolaget.

| M. | När stadgan för europeiska privata aktiebolag (KOM(2008)0396) antas kan antalet fall som kräver gränsöverskridande samarbete komma att öka avsevärt. |
| --- | --- |

M.

När stadgan för europeiska privata aktiebolag (KOM(2008)0396) antas kan antalet fall som kräver gränsöverskridande samarbete komma att öka avsevärt.

| N. | Det finns redan flera mekanismer för samarbete mellan företagsregister, såsom det europeiska företagsregistret (EBR), Brite-projektet (Business Register Interoperability Throughout Europe) och informationssystemet för den inre marknaden (IMI). Deltagande i EBR och Brite är frivilligt och därför deltar inte alla medlemsstater i dessa. Brite är dessutom enbart ett forskningsprojekt. |
| --- | --- |

N.

Det finns redan flera mekanismer för samarbete mellan företagsregister, såsom det europeiska företagsregistret (EBR), Brite-projektet (Business Register Interoperability Throughout Europe) och informationssystemet för den inre marknaden (IMI). Deltagande i EBR och Brite är frivilligt och därför deltar inte alla medlemsstater i dessa. Brite är dessutom enbart ett forskningsprojekt.

| O. | I sin resolution av den 18 december 2008 välkomnade parlamentet planerna på att skapa en portal för e-juridik. Enligt handlingsplanen för europeisk e-juridik 2009–2013 ska EBR integreras i den europeiska portalen för e-juridik. |
| --- | --- |

O.

I sin resolution av den 18 december 2008 välkomnade parlamentet planerna på att skapa en portal för e-juridik. Enligt handlingsplanen för europeisk e-juridik 2009–2013 ska EBR integreras i den europeiska portalen för e-juridik.

| 1. | Europaparlamentet anser att projektets nytta för en fortsatt integration av den europeiska ekonomin kan exploateras bara om alla medlemsstater deltar, och därför bör man överväga obligatoriskt deltagande för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att projektets nytta för en fortsatt integration av den europeiska ekonomin kan exploateras bara om alla medlemsstater deltar, och därför bör man överväga obligatoriskt deltagande för alla medlemsstater.

| 2. | Europaparlamentet anser att EBR-initiativet och Briteprojektet bör komma igång först, och att deltagandet bör göras obligatoriskt. Med tanke på att informationssystemet för den inre marknaden redan har visat sig vara ett framgångsrikt instrument vid genomförandet av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (10) och tjänstedirektivet (11), vidhåller parlamentet hur viktigt detta instrument är i samband med åtgärder som syftar till att förbättra genomförandet av den lagstiftning som reglerar den inre marknaden. Alla medlemsstater använder redan informationssystemet för den inre marknaden, och systemet skulle kunna byggas ut så att det kom att omfatta fler typer av förfaranden utan att detta skulle medföra betydande investeringar från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EBR-initiativet och Briteprojektet bör komma igång först, och att deltagandet bör göras obligatoriskt. Med tanke på att informationssystemet för den inre marknaden redan har visat sig vara ett framgångsrikt instrument vid genomförandet av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (10) och tjänstedirektivet (11), vidhåller parlamentet hur viktigt detta instrument är i samband med åtgärder som syftar till att förbättra genomförandet av den lagstiftning som reglerar den inre marknaden. Alla medlemsstater använder redan informationssystemet för den inre marknaden, och systemet skulle kunna byggas ut så att det kom att omfatta fler typer av förfaranden utan att detta skulle medföra betydande investeringar från medlemsstaternas sida.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att uppgifterna i registren inte är jämförbara med information av rent ekonomisk karaktär. Allmän tillgång till pålitlig och aktuell information bör därför ges via en officiell enda kontaktpunkt. Detta kommer att förbättra transparensen, effektiviteten och rättssäkerheten, till förmån för företagen och deras anställda, konsumenterna och systemet i sin helhet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att uppgifterna i registren inte är jämförbara med information av rent ekonomisk karaktär. Allmän tillgång till pålitlig och aktuell information bör därför ges via en officiell enda kontaktpunkt. Detta kommer att förbättra transparensen, effektiviteten och rättssäkerheten, till förmån för företagen och deras anställda, konsumenterna och systemet i sin helhet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för en integrering av samtliga medlemsstater i detta enda framtida kontaktpunkt för information genom att tillhandahålla experter och ytterligare resurser. Kommissionen uppmanas även att överväga för- och nackdelarna med ett obligatoriskt medlemskap för alla medlemsstater i denna nya enda kontaktpunkt för information. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för en integrering av samtliga medlemsstater i detta enda framtida kontaktpunkt för information genom att tillhandahålla experter och ytterligare resurser. Kommissionen uppmanas även att överväga för- och nackdelarna med ett obligatoriskt medlemskap för alla medlemsstater i denna nya enda kontaktpunkt för information.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att uppgifternas innebörd i de olika företagsregistren kan variera, och att detta i sin tur kan få rättsliga konsekvenser, inte bara för företag utan också för deras anställda och konsumenterna, som kan skilja sig från medlemsstat till medlemsstat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att uppgifternas innebörd i de olika företagsregistren kan variera, och att detta i sin tur kan få rättsliga konsekvenser, inte bara för företag utan också för deras anställda och konsumenterna, som kan skilja sig från medlemsstat till medlemsstat.

| 6. | Europaparlamentet anser att information om företagsregistrering också är viktig för de anställda, i synnerhet i företag som omfattas av EU:s bolagsrätt, dvs. förordning (EG) nr 2157/2001, förordning (EG) nr 1435/2003 och direktiv 2005/56/EG. Denna information är också viktig mot bakgrund av bestämmelserna i direktiv 2003/72/EG (12) och direktiv 2001/86/EG (13), som föreskriver att det redan existerande arbetstagarinflytandet ska gälla även i de företag som uppstår. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att information om företagsregistrering också är viktig för de anställda, i synnerhet i företag som omfattas av EU:s bolagsrätt, dvs. förordning (EG) nr 2157/2001, förordning (EG) nr 1435/2003 och direktiv 2005/56/EG. Denna information är också viktig mot bakgrund av bestämmelserna i direktiv 2003/72/EG (12) och direktiv 2001/86/EG (13), som föreskriver att det redan existerande arbetstagarinflytandet ska gälla även i de företag som uppstår.

| 7. | Europaparlamentet betonar därför vikten av att användare som utnyttjar uppgifter från registren får information om att den rättsliga innebörden av och de rättsliga kraven i samband med dessa uppgifter kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar därför vikten av att användare som utnyttjar uppgifter från registren får information om att den rättsliga innebörden av och de rättsliga kraven i samband med dessa uppgifter kan skilja sig åt från medlemsstat till medlemsstat.

| 8. | Europaparlamentet påpekar, med hänsyn till förhållandet mellan huvudkontor och filialer, att en mer automatiserad koppling skulle förenkla utbytet av uppgifter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar, med hänsyn till förhållandet mellan huvudkontor och filialer, att en mer automatiserad koppling skulle förenkla utbytet av uppgifter.

| 9. | Europaparlamentet är medvetet om att innehållet i registerposterna inte alltid är tillräckligt konsekvent. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är medvetet om att innehållet i registerposterna inte alltid är tillräckligt konsekvent.

| 10. | Europaparlamentet anser att för att den inre marknaden ska fungera väl det avgörande att officiell och tillförlitlig information om företag som verkar inom EU görs allmänt tillgänglig. Parlamentet välkomnar därför kommissionens grönbok om sammankoppling av företagsregister. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att för att den inre marknaden ska fungera väl det avgörande att officiell och tillförlitlig information om företag som verkar inom EU görs allmänt tillgänglig. Parlamentet välkomnar därför kommissionens grönbok om sammankoppling av företagsregister.

| 11. | Europaparlamentet noterar att ökad transparens på den inre marknaden skulle kunna leda till ökade gränsöverskridande investeringar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att ökad transparens på den inre marknaden skulle kunna leda till ökade gränsöverskridande investeringar.

| 12. | Europaparlamentet är övertygat om att det krävs bättre och enklare tillgång till information som stöd till små och medelstora företag – som utgör en väsentlig komponent i unionens ekonomiska ryggrad och är den främsta motorn när det gäller att skapa sysselsättning, ekonomisk tillväxt och social sammanhållning inom EU – eftersom det bidrar till minskad administrativ börda för dessa företag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är övertygat om att det krävs bättre och enklare tillgång till information som stöd till små och medelstora företag – som utgör en väsentlig komponent i unionens ekonomiska ryggrad och är den främsta motorn när det gäller att skapa sysselsättning, ekonomisk tillväxt och social sammanhållning inom EU – eftersom det bidrar till minskad administrativ börda för dessa företag.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att företag inom unionen enkelt får tillgång till pålitlig information om fusioner, omlokaliseringar av företagssäten och andra gränsöverskridande förfaranden, och betonar att detta kommer att öka konkurrenskraften ytterligare på den inre marknaden och få den att fungera smidigare genom att stärka dess centrala friheter, nämligen fri rörlighet för kapital, tjänster och personer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller att det är absolut nödvändigt att företag inom unionen enkelt får tillgång till pålitlig information om fusioner, omlokaliseringar av företagssäten och andra gränsöverskridande förfaranden, och betonar att detta kommer att öka konkurrenskraften ytterligare på den inre marknaden och få den att fungera smidigare genom att stärka dess centrala friheter, nämligen fri rörlighet för kapital, tjänster och personer.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att alla strategier för att komma ur krisen och förbättra den inre marknadens sätt att fungera måste medföra större öppenhet och ökat samarbete i gränsöverskridande mekanismer, vilket kommer att öka förtroendet hos Europas 500 miljoner konsumenter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att alla strategier för att komma ur krisen och förbättra den inre marknadens sätt att fungera måste medföra större öppenhet och ökat samarbete i gränsöverskridande mekanismer, vilket kommer att öka förtroendet hos Europas 500 miljoner konsumenter.

| 15. | Europaparlamentet erkänner de insatser som gjorts inom de olika mekanismerna och initiativen för samarbete. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner de insatser som gjorts inom de olika mekanismerna och initiativen för samarbete.

| 16. | Europaparlamentet betonar dock att ytterligare åtgärder behöver vidtas och att marknadstransparens fordrar att uppgifterna i företagsregistren hos de 27 medlemsstaterna å ena sidan ska vara lättillgängliga via en enda kontaktpunkt som följs upp på ett aktivt sätt, och att de å andra sidan ska vara tillförlitliga, aktuella och tillhandahållas i ett standardiserat format på samtliga officiella EU-språk. Först bör man undersöka i vilken utsträckning som detta skulle leda till ytterligare kostnader för översättning, och om man mot bakgrund av detta bör överväga obligatoriskt deltagande för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar dock att ytterligare åtgärder behöver vidtas och att marknadstransparens fordrar att uppgifterna i företagsregistren hos de 27 medlemsstaterna å ena sidan ska vara lättillgängliga via en enda kontaktpunkt som följs upp på ett aktivt sätt, och att de å andra sidan ska vara tillförlitliga, aktuella och tillhandahållas i ett standardiserat format på samtliga officiella EU-språk. Först bör man undersöka i vilken utsträckning som detta skulle leda till ytterligare kostnader för översättning, och om man mot bakgrund av detta bör överväga obligatoriskt deltagande för alla medlemsstater.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser garantier för effektiva åtgärder för att sprida kunskap om denna enda kontaktpunkt, så att alla intressenter kan utnyttja den för att få tydlig och tillförlitlig information om företag inom EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser garantier för effektiva åtgärder för att sprida kunskap om denna enda kontaktpunkt, så att alla intressenter kan utnyttja den för att få tydlig och tillförlitlig information om företag inom EU.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor (Stoibergruppen) har visat att åtgärder som underlättar den gränsöverskridande elektroniska tillgången till företagsinformation skulle kunna medföra besparingar på mer än 160 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor (Stoibergruppen) har visat att åtgärder som underlättar den gränsöverskridande elektroniska tillgången till företagsinformation skulle kunna medföra besparingar på mer än 160 miljoner euro per år.

| 19. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att få tillgång till information om företag inom Europeiska unionen, särskilt med hänsyn till tjänstedirektivet och den ännu inte beslutade stadgan för europeiska privata aktiebolag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att få tillgång till information om företag inom Europeiska unionen, särskilt med hänsyn till tjänstedirektivet och den ännu inte beslutade stadgan för europeiska privata aktiebolag.

| 20. | Europaparlamentet påpekar samtidigt att de åtgärder som vidtagits inte får medföra ytterligare administrativa bördor för företagen, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påpekar samtidigt att de åtgärder som vidtagits inte får medföra ytterligare administrativa bördor för företagen, särskilt små och medelstora företag.

| 21. | Europaparlamentet ser fram emot lanseringen av portalen för e-juridik, som måste vara tillgänglig för privatpersoner, företag, jurister och domarkåren och som måste vara användarvänlig. Parlamentet stöder tanken på att integrera EBR i denna portal. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ser fram emot lanseringen av portalen för e-juridik, som måste vara tillgänglig för privatpersoner, företag, jurister och domarkåren och som måste vara användarvänlig. Parlamentet stöder tanken på att integrera EBR i denna portal.

| 22. | Parlamentet betonar även hur viktigt det är att man i ytterligare utsträckning slår samman den information och de system som Brite, informationssystemet för den inre marknaden och Europeiska företagsregistret omfattar så att man åstadkommer en enda kontaktpunkt för information med relevans för intressenter och konsumenter på den inre marknaden, minskar transaktionskostnaderna för både producenter och konsumenter genom att informationen koncentreras, och därmed ökar den gränsöverskridande handeln, särskilt den gränsöverskridande e-handeln, och den ekonomiska tillväxten i unionen. |
| --- | --- |

22.

Parlamentet betonar även hur viktigt det är att man i ytterligare utsträckning slår samman den information och de system som Brite, informationssystemet för den inre marknaden och Europeiska företagsregistret omfattar så att man åstadkommer en enda kontaktpunkt för information med relevans för intressenter och konsumenter på den inre marknaden, minskar transaktionskostnaderna för både producenter och konsumenter genom att informationen koncentreras, och därmed ökar den gränsöverskridande handeln, särskilt den gränsöverskridande e-handeln, och den ekonomiska tillväxten i unionen.

| 23. | Europaparlamentet stöder att man fram till dess använder sig av obligatoriska mekanismer för samarbete mellan register, särskilt i samband med de regelbundna uppdateringar av uppgifterna rörande utländska filialer som måste offentliggöras. Parlamentet rekommenderar att praktiska frågor som rör samarbetet löses inom ramen för ett administrativt avtal mellan medlemsstaterna och/eller deras företagsregister. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder att man fram till dess använder sig av obligatoriska mekanismer för samarbete mellan register, särskilt i samband med de regelbundna uppdateringar av uppgifterna rörande utländska filialer som måste offentliggöras. Parlamentet rekommenderar att praktiska frågor som rör samarbetet löses inom ramen för ett administrativt avtal mellan medlemsstaterna och/eller deras företagsregister.

| 24. | Europaparlamentet anser att en koppling av nätverket av företagsregister till det elektroniska nät som skapats i enlighet med ”insynsdirektivet” kommer att ge god tillgång till rättslig och finansiell information om börsnoterade företag, och vara ett mervärde för investerare. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en koppling av nätverket av företagsregister till det elektroniska nät som skapats i enlighet med ”insynsdirektivet” kommer att ge god tillgång till rättslig och finansiell information om börsnoterade företag, och vara ett mervärde för investerare.

| 25. | Europaparlamentet insisterar på att en europeisk lösning måste ge medborgarna och företagen ett fullgott skydd vad avser personuppgifter och uppgifter med relevans för konkurrenssituationen, så att missbruk av sådana uppgifter förhindras och rättssäkerheten garanteras för känsliga uppgifter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet insisterar på att en europeisk lösning måste ge medborgarna och företagen ett fullgott skydd vad avser personuppgifter och uppgifter med relevans för konkurrenssituationen, så att missbruk av sådana uppgifter förhindras och rättssäkerheten garanteras för känsliga uppgifter.

| 26. | Europaparlamentet betonar att en integrerad europeisk lösning framför allt måste ta hänsyn till i vilken utsträckning nationella register eller redan befintliga europeiska register inom vissa delar av näringslivet kan avvecklas, anpassas eller slås samman, så att man undviker dubbelarbete, arbetar mot målet att minska byråkratin samt garanterar tydlighet och enkelhet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att en integrerad europeisk lösning framför allt måste ta hänsyn till i vilken utsträckning nationella register eller redan befintliga europeiska register inom vissa delar av näringslivet kan avvecklas, anpassas eller slås samman, så att man undviker dubbelarbete, arbetar mot målet att minska byråkratin samt garanterar tydlighet och enkelhet.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 65, 14.3.1968, s. 8.

(2)  EUT L 221, 4.9.2003, s. 13.

(3)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

(4)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 38.

(5)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

(6)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

(7)  EUT L 207, 18.8.2003, s. 1.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2008)0637.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2009)0238.

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

(12)  Rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (EUT L 207, 18.8.2003, s. 25).

(13)  Rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (EGT L 294, 10.11.2001, s. 22).

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/6

---

Tisdagen den 7 september 2010Att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi

P7_TA(2010)0299

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om att utveckla sysselsättningspotentialen av en ny hållbar ekonomi (2010/2010(INI))

2011/C 308 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (KOM(2010)2020),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Hållbar utveckling som ett genomgående inslag i EU:s politik: 2009 års genomgång av Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling” (KOM(2009)0400),

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 106/2008 av den 15 januari 2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (3),

med beaktande av kommissionens vitbok ”Anpassning till klimatförändring: en europeisk handlingsram” (KOM(2009)0147) och dess resolution om denna av den 6 maj 2010 (4),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Grönare transporter” (KOM(2008)0433),

med beaktande av kommissionens meddelande ”En strategi för att internalisera externa kostnader” (KOM(2008)0435),

med beaktande av kommissionens meddelande ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001),

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2009, särskilt punkterna 21–24,

med beaktande av ordförandeskapets rapport om 2009 års genomgång av EU:s strategi för hållbar utveckling (5),

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till UNFCCC,

med beaktande av IPPC:s sammanfattande rapport om klimatförändring 2007, som utgör ett bidrag från arbetsgrupperna I, II och III till den fjärde bedömningsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar,

med beaktande av Stern-rapporten från 2006 om klimatförändringarnas ekonomi,

med beaktande av 2008 års initiativ för gröna jobb från UNEP, ILO, IOE och IFS med titeln ”Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World”,

med beaktande av ILO:s bakgrundsinformation om globala utmaningar för hållbar utveckling och strategier för gröna jobb, som lades fram vid G8-konferensen med ministrarna för arbetsmarknad och sysselsättning i Niigata, Japan, den 11–13 maj 2008,

med beaktande av OECD:s deklaration om grön tillväxt, som antogs vid rådets möte på ministernivå den 25 juni 2009, och dess nuvarande strategi för grön tillväxt,

med beaktande av 2009 års rapport från Greenpeace och Europeiska rådet för förnybar energi (EREC) med titeln ”Working for the climate: renewable energy and the green job revolution”,

med beaktande av 2007 års rapport från Internationella fackliga samorganisationen (IFS) och Social Development Agency (SDA) med titeln ”Climate Change and Employment: Impact on employment in the European Union-25 of climate change and CO2 emission reduction measures by 2030”,

med beaktande av Ruhr Economic Papers nr 156 ”Economic impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies, The German Experience”,

med beaktande av CEPOS publikation ”Wind Energy, the case of Denmark”,

med beaktande av publikationen från Universidad Rey Juan Carlos ”Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources”,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2007 om förkommersiell upphandling (KOM(2007)0799),

med beaktande av kommissionens rapport om sysselsättningen i Europa 2009, särskilt kapitel 3 om klimatförändringarna och följderna för arbetsmarknaden,

med beaktande av kommissionens meddelande ”En ekonomisk återhämtningsplan för Europa” (KOM(2008)0800) och parlamentets resolution om detta meddelande av den 11 mars 2009 (6),

med beaktande av kommissionens meddelande ”Främja återhämtning i Europa” (KOM(2009)0114),

med beaktande av den gemensamma analys av de huvudsakliga utmaningar som arbetsmarknaderna i EU står inför och som parterna på den europeiska arbetsmarknaden utarbetade, av den 18 oktober 2007,

med beaktande av den åtgärdsram för en livslång utveckling av kompetens och kvalifikationer som parterna på den europeiska arbetsmarknaden enades om 2002,

med beaktande av kommissionens meddelande ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen – Att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden” (KOM(2008)0868), och expertgruppens rapport ”New Skills for New Jobs: Action Now” från februari 2010,

med beaktande av forskningsrapporten från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) från 2009 med titeln ”Future Skills Needs for the Green Economy”,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0234/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska rådet bekräftade 2009 att hållbar utveckling är en av Lissabonfördragets centrala målsättningar. I riktlinjerna i EU:s hållbarhetsstrategi ingår hänsyn till ekonomiska sociala och miljömässiga intressen, en intensivare social dialog, ett starkare företagsansvar samt försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala. |
| --- | --- |

A.

Europeiska rådet bekräftade 2009 att hållbar utveckling är en av Lissabonfördragets centrala målsättningar. I riktlinjerna i EU:s hållbarhetsstrategi ingår hänsyn till ekonomiska sociala och miljömässiga intressen, en intensivare social dialog, ett starkare företagsansvar samt försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala.

| B. | En tyngdpunkt i Europa 2020-strategin är att främja en social, resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig ekonomi. |
| --- | --- |

B.

En tyngdpunkt i Europa 2020-strategin är att främja en social, resurseffektiv, miljövänlig och konkurrenskraftig ekonomi.

| C. | Industriländerna måste, enligt Köpenhamnsöverenskommelsen, senast 2050 ha minskat sina koldioxidutsläpp med 80–90 procent jämfört med 1990. |
| --- | --- |

C.

Industriländerna måste, enligt Köpenhamnsöverenskommelsen, senast 2050 ha minskat sina koldioxidutsläpp med 80–90 procent jämfört med 1990.

| D. | Klimatförändringarna påverkar regionerna i Europa på olika sätt. Enligt en studie av kommissionen (7) är regionerna i Syd- och Östeuropa, där mer än en tredjedel av EU:s invånare bor, mest utsatta för klimatförändringar. De mest sårbara befolkningsgrupperna är de som drabbas hårdast och detta kan leda till ökade regionala och sociala skillnader. |
| --- | --- |

D.

Klimatförändringarna påverkar regionerna i Europa på olika sätt. Enligt en studie av kommissionen (7) är regionerna i Syd- och Östeuropa, där mer än en tredjedel av EU:s invånare bor, mest utsatta för klimatförändringar. De mest sårbara befolkningsgrupperna är de som drabbas hårdast och detta kan leda till ökade regionala och sociala skillnader.

| E. | Övergången till en mer hållbar ekonomi innebär positiva effekter för olika sektorer på följande sätt, dvs., arbetstillfällen kommer att skapas, ersättas eller i vissa fall försvinna. Alla arbetsplatser måste anpassas till ett hållbart, resurssnålt produktions- och arbetssätt, vilket medför ett stort anpassningsbehov inom ramen för nuvarande arbetsförhållanden där flexibla anställningsförhållanden är önskvärda. |
| --- | --- |

E.

Övergången till en mer hållbar ekonomi innebär positiva effekter för olika sektorer på följande sätt, dvs., arbetstillfällen kommer att skapas, ersättas eller i vissa fall försvinna. Alla arbetsplatser måste anpassas till ett hållbart, resurssnålt produktions- och arbetssätt, vilket medför ett stort anpassningsbehov inom ramen för nuvarande arbetsförhållanden där flexibla anställningsförhållanden är önskvärda.

| F. | Siffror i grönboken om demografiska förändringar (KOM(2005)0094) visar att antalet personer i arbetsför ålder i EU kommer att minska med 20,8 miljoner (6,8 procent) mellan 2005 och 2030 och att antalet personer över 60 år nu ökar dubbelt så snabbt som före 2007 – med omkring två miljoner varje år jämfört med en miljon tidigare. |
| --- | --- |

F.

Siffror i grönboken om demografiska förändringar (KOM(2005)0094) visar att antalet personer i arbetsför ålder i EU kommer att minska med 20,8 miljoner (6,8 procent) mellan 2005 och 2030 och att antalet personer över 60 år nu ökar dubbelt så snabbt som före 2007 – med omkring två miljoner varje år jämfört med en miljon tidigare.

| G. | Övergången innebär en möjlighet att stabilisera sysselsättningen och öka antalet arbetstillfällen med betydande bonuseffekter. Där tillförlitliga ramar har införts kan man se en stadig uppgång av sysselsättningstillfällen och anställningstrygghet, som stabiliseras av ökande export. |
| --- | --- |

G.

Övergången innebär en möjlighet att stabilisera sysselsättningen och öka antalet arbetstillfällen med betydande bonuseffekter. Där tillförlitliga ramar har införts kan man se en stadig uppgång av sysselsättningstillfällen och anställningstrygghet, som stabiliseras av ökande export.

| H. | Om de europeiska forskarna och företagen inte förmår omsätta sina forskningsresultat i kommersiella produkter kommer vi inte att få den nödvändiga ekonomiska tillväxten och den därav följande sysselsättningsökningen i en innovationsbaserad ekonomi. Kommissionens resultattavla för innovation visar på en innovationsklyfta på 30 procent i förhållande till USA och på 40 procent i förhållande till Japan. |
| --- | --- |

H.

Om de europeiska forskarna och företagen inte förmår omsätta sina forskningsresultat i kommersiella produkter kommer vi inte att få den nödvändiga ekonomiska tillväxten och den därav följande sysselsättningsökningen i en innovationsbaserad ekonomi. Kommissionens resultattavla för innovation visar på en innovationsklyfta på 30 procent i förhållande till USA och på 40 procent i förhållande till Japan.

| I. | Inom vissa nya branscher saknas det fortfarande strukturer för en social dialog. Det finns exempel på nya branscher där inga kollektivavtal finns eller så tillämpas inte de som finns, och inte heller branschregelverk existerar. Alla branscher sätts under stark press att producera och öka sin konkurrenskraft, och i regioner med hög arbetslöshet är pressen att godta dåliga arbetsvillkor påtaglig. |
| --- | --- |

I.

Inom vissa nya branscher saknas det fortfarande strukturer för en social dialog. Det finns exempel på nya branscher där inga kollektivavtal finns eller så tillämpas inte de som finns, och inte heller branschregelverk existerar. Alla branscher sätts under stark press att producera och öka sin konkurrenskraft, och i regioner med hög arbetslöshet är pressen att godta dåliga arbetsvillkor påtaglig.

| J. | En långsiktig osäker situation har utvecklats på EU:s arbetsmarknad under de två senaste årtiondena, som innebär att unga människor i allt högre grad tenderar att arbeta med korta anställningsavtal med sämre arbetsvillkor. Nya arbetstillfällen som skapas under dessa förhållanden kan inte anses vara hållbara. Dessa strukturella brister måste åtgärdas med målet att utveckla sysselsättningspotentialen för en ny hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

J.

En långsiktig osäker situation har utvecklats på EU:s arbetsmarknad under de två senaste årtiondena, som innebär att unga människor i allt högre grad tenderar att arbeta med korta anställningsavtal med sämre arbetsvillkor. Nya arbetstillfällen som skapas under dessa förhållanden kan inte anses vara hållbara. Dessa strukturella brister måste åtgärdas med målet att utveckla sysselsättningspotentialen för en ny hållbar ekonomi.

| K. | Övergången till en ny hållbar ekonomi får inte användas som förevändning för att utestänga de mest sårbara och minst kvalificerade arbetstagarna från arbetsmarknaden och därför måste man undvika fenomenet med utsortering som innebär att de minst kvalificerade ratas först. |
| --- | --- |

K.

Övergången till en ny hållbar ekonomi får inte användas som förevändning för att utestänga de mest sårbara och minst kvalificerade arbetstagarna från arbetsmarknaden och därför måste man undvika fenomenet med utsortering som innebär att de minst kvalificerade ratas först.

| L. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är förankrad som en målsättning i Lissabonfördraget och utgör ett av millennieutvecklingsmålen. Kvinnor är underrepresenterade inom vissa sektorer och gynnas därför inte på samma sätt av den ökade sysselsättningen inom den nya hållbara ekonomin. |
| --- | --- |

L.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är förankrad som en målsättning i Lissabonfördraget och utgör ett av millennieutvecklingsmålen. Kvinnor är underrepresenterade inom vissa sektorer och gynnas därför inte på samma sätt av den ökade sysselsättningen inom den nya hållbara ekonomin.

| M. | En ny ekonomi kommer att formas i ett åldrande samhälle med en krympande arbetsstyrka, vilket gör det nödvändigt att attrahera kvinnor till avlönat arbete genom att anpassa arbetsorganisationen och förbereda arbetsgivare i alla sektorer för en mer diversifierad arbetsstyrka. |
| --- | --- |

M.

En ny ekonomi kommer att formas i ett åldrande samhälle med en krympande arbetsstyrka, vilket gör det nödvändigt att attrahera kvinnor till avlönat arbete genom att anpassa arbetsorganisationen och förbereda arbetsgivare i alla sektorer för en mer diversifierad arbetsstyrka.

| N. | Enligt nyligen genomförda studier ger närvaro av kvinnor på alla ansvarsnivåer ett mervärde för företagen, särskilt när det gäller de ekonomiska resultaten. |
| --- | --- |

N.

Enligt nyligen genomförda studier ger närvaro av kvinnor på alla ansvarsnivåer ett mervärde för företagen, särskilt när det gäller de ekonomiska resultaten.

| O. | Majoriteten av universitetsexamina i EU tas av kvinnor och kvinnorna är i majoritet i kurser i företagsekonomi, förvaltning och juridik, men i minoritet på ledande poster i företag och offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

O.

Majoriteten av universitetsexamina i EU tas av kvinnor och kvinnorna är i majoritet i kurser i företagsekonomi, förvaltning och juridik, men i minoritet på ledande poster i företag och offentlig förvaltning.

| P. | Framför allt på grund av könsstereotyper i skolan och samhället är kvinnor underrepresenterade på områden som felaktigt betraktas som manliga, såsom IT, ingenjörsyrken, fysik och tekniska yrken såsom mekaniker och murare. |
| --- | --- |

P.

Framför allt på grund av könsstereotyper i skolan och samhället är kvinnor underrepresenterade på områden som felaktigt betraktas som manliga, såsom IT, ingenjörsyrken, fysik och tekniska yrken såsom mekaniker och murare.

| Q. | Arbetslösheten ökar bland äldre arbetstagare, som drabbas särskilt hårt av social utestängning efter 55 års ålder, och trots de framsteg som gjorts under det senaste årtiondet var det bara strax över en tredjedel av kvinnorna i åldern 55–64 år som förvärvsarbetade under 2008, medan 55 procent av männen i den åldersgruppen arbetade. |
| --- | --- |

Q.

Arbetslösheten ökar bland äldre arbetstagare, som drabbas särskilt hårt av social utestängning efter 55 års ålder, och trots de framsteg som gjorts under det senaste årtiondet var det bara strax över en tredjedel av kvinnorna i åldern 55–64 år som förvärvsarbetade under 2008, medan 55 procent av männen i den åldersgruppen arbetade.

Sysselsättningsstrategi för en ny hållbar ekonomi

| 1. | Europaparlamentet anser att hållbar utveckling bygger på en långsiktig vision där den ekonomiska tillväxten, den sociala sammanhållningen och miljöskyddet går hand i hand och ömsesidigt stöder varandra. Parlamentet understryker den potential som skapandet av gröna jobb har i en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att hållbar utveckling bygger på en långsiktig vision där den ekonomiska tillväxten, den sociala sammanhållningen och miljöskyddet går hand i hand och ömsesidigt stöder varandra. Parlamentet understryker den potential som skapandet av gröna jobb har i en hållbar ekonomi.

| 2. | Europaparlamentet anser att ekonomin efter krisen utgör en stor möjlighet för hållbar tillväxt grundad på social rättvisa och miljöeffektivitet. Parlamentet noterar att omvandlingen av de europeiska ekonomierna från förorenande till miljöeffektiva kommer att leda till genomgripande förändringar inom produktion, distribution och konsumtion, vilket bör utnyttjas som en chans att uppnå verklig hållbarhet utan att för den skull äventyra välstånd och sysselsättning. Parlamentet tycker att övergången till en ekonomi som grundar sig på icke-förorenande energikällor bör ses som ett tillfälle till investeringar i hållbar utveckling och inte bara som en börda för offentliga och privata budgetar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att ekonomin efter krisen utgör en stor möjlighet för hållbar tillväxt grundad på social rättvisa och miljöeffektivitet. Parlamentet noterar att omvandlingen av de europeiska ekonomierna från förorenande till miljöeffektiva kommer att leda till genomgripande förändringar inom produktion, distribution och konsumtion, vilket bör utnyttjas som en chans att uppnå verklig hållbarhet utan att för den skull äventyra välstånd och sysselsättning. Parlamentet tycker att övergången till en ekonomi som grundar sig på icke-förorenande energikällor bör ses som ett tillfälle till investeringar i hållbar utveckling och inte bara som en börda för offentliga och privata budgetar.

| 3. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder på landsbygden för att motverka avfolkning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder på landsbygden för att motverka avfolkning.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att produktionen av varor och tjänster måste göras mer hållbar. Parlamentet konstaterar att investeringar i en ny hållbar ekonomi innebär en tillväxtpotential för arbetsmarknaden och nya inkomstmöjligheter. Trots de positiva resultaten uppvisar vissa sektorer förluster, och därför bör fortbildning och omskolning uppmuntras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att produktionen av varor och tjänster måste göras mer hållbar. Parlamentet konstaterar att investeringar i en ny hållbar ekonomi innebär en tillväxtpotential för arbetsmarknaden och nya inkomstmöjligheter. Trots de positiva resultaten uppvisar vissa sektorer förluster, och därför bör fortbildning och omskolning uppmuntras.

| 5. | Europaparlamentet anser att den nuvarande globala ekonomiska och sociala krisen, som har lett till att förändringarna i energianvändning och minskningen av koldioxidutsläpp går långsammare, inte bör hindra medlemsstaterna från att gå mot en konkurrenskraftig, mer hållbar och mer resurseffektiv ekonomi eftersom detta kommer att göra att de blir mer motståndskraftiga, mindre beroende av allt dyrare import och mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att den nuvarande globala ekonomiska och sociala krisen, som har lett till att förändringarna i energianvändning och minskningen av koldioxidutsläpp går långsammare, inte bör hindra medlemsstaterna från att gå mot en konkurrenskraftig, mer hållbar och mer resurseffektiv ekonomi eftersom detta kommer att göra att de blir mer motståndskraftiga, mindre beroende av allt dyrare import och mer konkurrenskraftiga.

| 6. | Europaparlamentet anser att mer bör göras för att internalisera externa kostnader och uppmanar kommissionen att använda nuvarande politiska instrument, eller utveckla nya om så behövs, för att kostnadsfördela samt att se till att framtida politiska förslag återspeglar de slutsatser som dras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att mer bör göras för att internalisera externa kostnader och uppmanar kommissionen att använda nuvarande politiska instrument, eller utveckla nya om så behövs, för att kostnadsfördela samt att se till att framtida politiska förslag återspeglar de slutsatser som dras.

| 7. | Europaparlamentet anser att en ny hållbar ekonomi för EU ska säkerställa en väl avvägd ekonomisk och social utveckling. Parlamentet efterlyser en ambitiös och hållbar industripolitik med tonvikt på resurseffektivitet. Parlamentet framhåller att den gröna ekonomin måste erbjuda möjligheter till anständiga och välbetalda arbeten och fokusera på miljöskyddet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en ny hållbar ekonomi för EU ska säkerställa en väl avvägd ekonomisk och social utveckling. Parlamentet efterlyser en ambitiös och hållbar industripolitik med tonvikt på resurseffektivitet. Parlamentet framhåller att den gröna ekonomin måste erbjuda möjligheter till anständiga och välbetalda arbeten och fokusera på miljöskyddet.

| 8. | Europaparlamentet är fast övertygat om att en miljöskyddspolitik baserad på marknadsekonomi kan utgöra motorn för tillväxt och sysselsättning i alla näringsgrenar, och betonar att förutsägbara ramvillkor som främjar investeringar är en förutsättning för att innovativa företag ska kunna utnyttja dessa tillfällen på bästa sätt i miljöns och arbetstagarnas intresse. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är fast övertygat om att en miljöskyddspolitik baserad på marknadsekonomi kan utgöra motorn för tillväxt och sysselsättning i alla näringsgrenar, och betonar att förutsägbara ramvillkor som främjar investeringar är en förutsättning för att innovativa företag ska kunna utnyttja dessa tillfällen på bästa sätt i miljöns och arbetstagarnas intresse.

| 9. | Europaparlamentet begär att näringslivet ska delta i miljöinnovationen, eftersom företagare spelar en mycket viktig roll för att i högre grad sprida miljöinnovationen. Parlamentet noterar i detta sammanhang att det kommer att vara mycket viktigt att informera företagarna genom att visa på nya företagsmöjligheter för att strategin för att utveckla resurseffektiva ekonomier och hållbara industrier ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att näringslivet ska delta i miljöinnovationen, eftersom företagare spelar en mycket viktig roll för att i högre grad sprida miljöinnovationen. Parlamentet noterar i detta sammanhang att det kommer att vara mycket viktigt att informera företagarna genom att visa på nya företagsmöjligheter för att strategin för att utveckla resurseffektiva ekonomier och hållbara industrier ska bli framgångsrik.

| 10. | Europaparlamentet stöder kommissionens huvudinitiativ i Europa 2020-strategin att nu genomföra övergången till en hållbar ekonomi, begränsa den ekonomiska tillväxtens beroende av resurs- och energiförbrukningen, minska klimatförstörande utsläpp och på så sätt motverka den globala uppvärmningen. Parlamentet välkomnar avsikten att anpassa rättsliga ramvillkor, marknadsbaserade incitament, subventioner och offentlig upphandling till detta mål. Parlamentet beklagar dock att kommissionen i Europa 2020-strategin missar möjligheten att utnyttja arbetsmarknadspotentialen i en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder kommissionens huvudinitiativ i Europa 2020-strategin att nu genomföra övergången till en hållbar ekonomi, begränsa den ekonomiska tillväxtens beroende av resurs- och energiförbrukningen, minska klimatförstörande utsläpp och på så sätt motverka den globala uppvärmningen. Parlamentet välkomnar avsikten att anpassa rättsliga ramvillkor, marknadsbaserade incitament, subventioner och offentlig upphandling till detta mål. Parlamentet beklagar dock att kommissionen i Europa 2020-strategin missar möjligheten att utnyttja arbetsmarknadspotentialen i en hållbar ekonomi.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att för att kunna uppnå Europa 2020-strategins sysselsättningsmål och utnyttja sysselsättningspotentialen i en ny hållbar ekonomi samt öka hållbarheten i produktion av varor och tjänster måste man öka energieffektiviteten i bostäder och inom byggindustrin, andelen förnybar energi, miljöteknik, hållbara transporter och rörlighet, hållbart jord- och skogsbruk, fiske och rådgivningen via miljötjänster, samt återvinning, resurssnåla produktionsprocesser och slutna materialcykler. Det finns även stor grön sysselsättningspotential inom tjänstesektorn och den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att för att kunna uppnå Europa 2020-strategins sysselsättningsmål och utnyttja sysselsättningspotentialen i en ny hållbar ekonomi samt öka hållbarheten i produktion av varor och tjänster måste man öka energieffektiviteten i bostäder och inom byggindustrin, andelen förnybar energi, miljöteknik, hållbara transporter och rörlighet, hållbart jord- och skogsbruk, fiske och rådgivningen via miljötjänster, samt återvinning, resurssnåla produktionsprocesser och slutna materialcykler. Det finns även stor grön sysselsättningspotential inom tjänstesektorn och den sociala ekonomin.

| 12. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att den offentliga sektorn föregår med gott exempel, antar framsynta upphandlingsnormer och ger incitament och information, särskilt inom områden som energi, byggande av infrastruktur och anläggningar samt transport och kommunikation för att skapa arbetstillfällen med tillhörande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja att man vid offentlig upphandling, och särskilt förkommersiell upphandling, inbegriper miljömässiga och sociala normer förutom klausuler om lokalt innehåll samt företag som är verksamma inom den hållbara och solidariska ekonomin, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att den offentliga sektorn föregår med gott exempel, antar framsynta upphandlingsnormer och ger incitament och information, särskilt inom områden som energi, byggande av infrastruktur och anläggningar samt transport och kommunikation för att skapa arbetstillfällen med tillhörande rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja att man vid offentlig upphandling, och särskilt förkommersiell upphandling, inbegriper miljömässiga och sociala normer förutom klausuler om lokalt innehåll samt företag som är verksamma inom den hållbara och solidariska ekonomin, särskilt små och medelstora företag.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta erfarenhet och bästa praxis vad gäller sysselsättningsmöjligheter när man handskas med klimatförändringarnas ekonomiska, sociala och miljömässiga följder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utbyta erfarenhet och bästa praxis vad gäller sysselsättningsmöjligheter när man handskas med klimatförändringarnas ekonomiska, sociala och miljömässiga följder.

| 14. | Europaparlamentet är övertygat om att gröna, hållbara jobb inte ska ses som ett bihang utan att ekonomin och samhället som helhet måste utformas på ett hållbart sätt. Parlamentet är medvetet om att miljöskydd eller miljöindustri inte är separata näringsgrenar, eftersom miljöskyddsverksamheten omfattar många traditionella sektorer som produktionssektorn, byggindustrin eller tjänstesektorn. Parlamentet anser därför att ILO:s definition bör antas som arbetsdefinition, enligt vilken alla arbetstillfällen som driver den hållbara utvecklingen framåt är gröna hållbara jobb, och konstaterar att definitionen för det första omfattar arbetstillfällen som direkt minskar energi- och naturresursförbrukning, skyddar ekosystem och biologisk mångfald, minskar avfallsproduktion och luftföroreningar, och för det andra alla arbetstillfällen som minskar de ekologiska fotavtrycken. Parlamentet medger att sysselsättningspotentialen inte kan fastslås definitivt på grund av definitionens relativa aspekter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är övertygat om att gröna, hållbara jobb inte ska ses som ett bihang utan att ekonomin och samhället som helhet måste utformas på ett hållbart sätt. Parlamentet är medvetet om att miljöskydd eller miljöindustri inte är separata näringsgrenar, eftersom miljöskyddsverksamheten omfattar många traditionella sektorer som produktionssektorn, byggindustrin eller tjänstesektorn. Parlamentet anser därför att ILO:s definition bör antas som arbetsdefinition, enligt vilken alla arbetstillfällen som driver den hållbara utvecklingen framåt är gröna hållbara jobb, och konstaterar att definitionen för det första omfattar arbetstillfällen som direkt minskar energi- och naturresursförbrukning, skyddar ekosystem och biologisk mångfald, minskar avfallsproduktion och luftföroreningar, och för det andra alla arbetstillfällen som minskar de ekologiska fotavtrycken. Parlamentet medger att sysselsättningspotentialen inte kan fastslås definitivt på grund av definitionens relativa aspekter.

| 15. | Europaparlamentet anser att det behövs betydligt mer forskning för att mäta i vilken grad miljö- och klimatpolitiken påverkar nettoökningen av sysselsättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera detta område under det åttonde ramprogrammet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det behövs betydligt mer forskning för att mäta i vilken grad miljö- och klimatpolitiken påverkar nettoökningen av sysselsättningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera detta område under det åttonde ramprogrammet.

| 16. | Europaparlamentet betonar att alla arbetstillfällen måste vara förenliga med målet att främja en hållbar utveckling och att produktions- och arbetssätten måste vara så resurs-, material- och energieffektiva som möjligt, samt att detta måste gälla för hela leveranskedjan och att det inte finns någon anledning att göra en uppdelning i bra och dåliga branscher, eftersom alla branscher kan göras mer hållbara. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att alla arbetstillfällen måste vara förenliga med målet att främja en hållbar utveckling och att produktions- och arbetssätten måste vara så resurs-, material- och energieffektiva som möjligt, samt att detta måste gälla för hela leveranskedjan och att det inte finns någon anledning att göra en uppdelning i bra och dåliga branscher, eftersom alla branscher kan göras mer hållbara.

| 17. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med en ny gemenskapsram med en tillräcklig budget för att stödja offentlig forskning och göra forskningsresultaten tillgängliga på ett enkelt och obyråkratiskt sätt så att alla företag, inbegripet mikroföretag och små och medelstora företag, kan göra förändringar när det gäller energieffektivitet, användning av nya energikällor, nya produktionsprocesser samt återvinning och bättre utnyttjande av resurser och skapa sysselsättning med tillhörande rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med en ny gemenskapsram med en tillräcklig budget för att stödja offentlig forskning och göra forskningsresultaten tillgängliga på ett enkelt och obyråkratiskt sätt så att alla företag, inbegripet mikroföretag och små och medelstora företag, kan göra förändringar när det gäller energieffektivitet, användning av nya energikällor, nya produktionsprocesser samt återvinning och bättre utnyttjande av resurser och skapa sysselsättning med tillhörande rättigheter.

Optimering av sysselsättningspotentialen

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en europeisk sysselsättningsstrategi för en hållbar ekonomi som ska ingå i Europa 2020-strategin och som syftar till att optimera sysselsättningspotentialen samtidigt som särskild hänsyn tas till anständigt arbete, arbetstagarnas hälsa och säkerhet, kompetensbehov och en socialt rättvis övergång. Parlamentet betonar att en hållbar ekonomi måste förena social, teknisk, ekonomisk och miljömässig hållbarhet och att en sådan hållbar sysselsättningsstrategi bör vara ett centralt element i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser en europeisk sysselsättningsstrategi för en hållbar ekonomi som ska ingå i Europa 2020-strategin och som syftar till att optimera sysselsättningspotentialen samtidigt som särskild hänsyn tas till anständigt arbete, arbetstagarnas hälsa och säkerhet, kompetensbehov och en socialt rättvis övergång. Parlamentet betonar att en hållbar ekonomi måste förena social, teknisk, ekonomisk och miljömässig hållbarhet och att en sådan hållbar sysselsättningsstrategi bör vara ett centralt element i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar de regionala myndigheterna att anta en utvecklingsstrategi som är förenlig med Europa 2020-strategins mål i syfte att skapa nya arbetstillfällen inom ramen för en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar de regionala myndigheterna att anta en utvecklingsstrategi som är förenlig med Europa 2020-strategins mål i syfte att skapa nya arbetstillfällen inom ramen för en hållbar ekonomi.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2011 föreslå en strategi som omfattar både lagstiftningsåtgärder och andra typer av åtgärder för att uppmuntra till gröna jobb som skapar såväl tillväxt som välstånd för alla. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2011 föreslå en strategi som omfattar både lagstiftningsåtgärder och andra typer av åtgärder för att uppmuntra till gröna jobb som skapar såväl tillväxt som välstånd för alla.

| 21. | Europaparlamentet understryker att europeiska företag tack vare sin innovationskraft har blivit världsledande när det gäller miljöskydd. Parlamentet oroas dock över att företagen fortsätter att förlägga stora delar av produktionen till tredjeländer med mycket sämre miljöstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt och energiskt bekämpa detta fenomen genom att hitta en världsomfattande och multilateral lösning som garanterar jämförbara skyldigheter i den globala konkurrensen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att europeiska företag tack vare sin innovationskraft har blivit världsledande när det gäller miljöskydd. Parlamentet oroas dock över att företagen fortsätter att förlägga stora delar av produktionen till tredjeländer med mycket sämre miljöstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt och energiskt bekämpa detta fenomen genom att hitta en världsomfattande och multilateral lösning som garanterar jämförbara skyldigheter i den globala konkurrensen.

| 22. | Europaparlamentet understryker att ett stabilt, långsiktigt och ambitiöst regelverk är en förutsättning för att uppnå den gröna sysselsättningspotentialen fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa miljöstandarder och ekonomiska incitament som utgör tillförlitliga ramar i minst tio år för att på så sätt skapa rättslig och planeringsmässig säkerhet. Parlamentet kräver att befintliga finansieringsinstrument används för att främja hållbarhet och att ökad hållbarhet i ekonomiska verksamheter och i produktionen införs som ett understött mål i budgetplanen för olika fonder, däribland strukturfonderna och sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att ett stabilt, långsiktigt och ambitiöst regelverk är en förutsättning för att uppnå den gröna sysselsättningspotentialen fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa miljöstandarder och ekonomiska incitament som utgör tillförlitliga ramar i minst tio år för att på så sätt skapa rättslig och planeringsmässig säkerhet. Parlamentet kräver att befintliga finansieringsinstrument används för att främja hållbarhet och att ökad hållbarhet i ekonomiska verksamheter och i produktionen införs som ett understött mål i budgetplanen för olika fonder, däribland strukturfonderna och sammanhållningsfonden.

| 23. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av integrerad stadsutveckling, och att en hållbar ombyggnad av mindre gynnade stadsdelar skulle kunna fungera som en ledstjärna. Parlamentet anser att detta förutsätter att det finns ett tydligt politiskt regelverk, som innebär att den urbana dimensionen får fortsatt stöd genom strukturfonderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av integrerad stadsutveckling, och att en hållbar ombyggnad av mindre gynnade stadsdelar skulle kunna fungera som en ledstjärna. Parlamentet anser att detta förutsätter att det finns ett tydligt politiskt regelverk, som innebär att den urbana dimensionen får fortsatt stöd genom strukturfonderna.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs finansiering inom befintliga program för att genomföra studier inriktade på EU:s minst gynnade regioner för att man ska kunna ringa in och skräddarsy de strategiska mål och insatsformer som krävs för att skapa gynnsamma villkor för framväxten av hållbara lokala ekonomier, varvid målet särskilt är att skapa nya gröna jobb och göra samlade insatser för att dra till sig nya gröna företag och stödja redan befintliga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs finansiering inom befintliga program för att genomföra studier inriktade på EU:s minst gynnade regioner för att man ska kunna ringa in och skräddarsy de strategiska mål och insatsformer som krävs för att skapa gynnsamma villkor för framväxten av hållbara lokala ekonomier, varvid målet särskilt är att skapa nya gröna jobb och göra samlade insatser för att dra till sig nya gröna företag och stödja redan befintliga.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att investeringar inriktade på en grön övergång i EU:s missgynnade regioner är ett av de mest praktiska verktygen för att uppnå de strategiska målen om regional konvergens och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller att investeringar inriktade på en grön övergång i EU:s missgynnade regioner är ett av de mest praktiska verktygen för att uppnå de strategiska målen om regional konvergens och territoriell sammanhållning.

| 26. | Europaparlamentet betonar hur viktig Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) är för den regionala klusterbildningen genom kopplingen mellan forskning, innovation och infrastruktur på plats och med ny teknik, till exempel för förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet understryker vidare att det särskilt i stadsområden är de regionala och lokala myndigheterna som har de bästa förutsättningarna och som är de mest lämpade att skapa de villkor som krävs för att öka klusterbildningen av innovativa företag. Parlamentet anser att klusterbildning avsevärt kan stimulera den lokala ekonomiska utvecklingen och skapa nya arbetstillfällen i regionerna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar hur viktig Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) är för den regionala klusterbildningen genom kopplingen mellan forskning, innovation och infrastruktur på plats och med ny teknik, till exempel för förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet understryker vidare att det särskilt i stadsområden är de regionala och lokala myndigheterna som har de bästa förutsättningarna och som är de mest lämpade att skapa de villkor som krävs för att öka klusterbildningen av innovativa företag. Parlamentet anser att klusterbildning avsevärt kan stimulera den lokala ekonomiska utvecklingen och skapa nya arbetstillfällen i regionerna.

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om att finansieringssystemen på europeisk, nationell och regional nivå fortfarande är dåligt samordnade och understryker därför att programmen och stödet behöver samordnas på flera nivåer för att öka samverkan mellan olika gemensamma politiska åtgärder som genomförs med hjälp av strukturfonderna, fonderna för jordbruk och landsbygdsutveckling, ramprogrammet för forskning samt programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP) så att en hållbar, resurseffektiv ekonomi kan uppnås. När det gäller finansiering enligt den gemensamma jordbrukspolitiken anser parlamentet att man ytterligare bör överväga en mer omfattande omställning från direktstöd till landsbygdsutveckling och utveckling av ett miljömässigt hållbart jordbruk. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om att finansieringssystemen på europeisk, nationell och regional nivå fortfarande är dåligt samordnade och understryker därför att programmen och stödet behöver samordnas på flera nivåer för att öka samverkan mellan olika gemensamma politiska åtgärder som genomförs med hjälp av strukturfonderna, fonderna för jordbruk och landsbygdsutveckling, ramprogrammet för forskning samt programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP) så att en hållbar, resurseffektiv ekonomi kan uppnås. När det gäller finansiering enligt den gemensamma jordbrukspolitiken anser parlamentet att man ytterligare bör överväga en mer omfattande omställning från direktstöd till landsbygdsutveckling och utveckling av ett miljömässigt hållbart jordbruk.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen och medlemsstaterna att dra nytta av framgången med återuppbyggnadsfonden och inrätta ett nytt gemenskapsinitiativ, inbegripet pilotprojekt, för en omställning till en ny hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen och medlemsstaterna att dra nytta av framgången med återuppbyggnadsfonden och inrätta ett nytt gemenskapsinitiativ, inbegripet pilotprojekt, för en omställning till en ny hållbar ekonomi.

| 29. | Europarlamentet framhåller att punkt 8 i rådets slutsatser av den 21 oktober 2009 uppmanar kommissionen att sektorsvis omgående se över de subventioner som innebär negativa konsekvenser för miljön och som inte är förenliga med en hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål reagera på dessa slutsatser och undersöka möjligheterna att omfördela dessa subventioner i budgeten till stöd för ny verksamhet kopplad till en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

29.

Europarlamentet framhåller att punkt 8 i rådets slutsatser av den 21 oktober 2009 uppmanar kommissionen att sektorsvis omgående se över de subventioner som innebär negativa konsekvenser för miljön och som inte är förenliga med en hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål reagera på dessa slutsatser och undersöka möjligheterna att omfördela dessa subventioner i budgeten till stöd för ny verksamhet kopplad till en hållbar ekonomi.

| 30. | Europaparlamentet begär effektiva finansieringssystem och skatteincitament för att hjälpa små och medelstora företag att gå mot en grön sysselsättningspolitik och garantera gröna innovationer och grön produktion. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet begär effektiva finansieringssystem och skatteincitament för att hjälpa små och medelstora företag att gå mot en grön sysselsättningspolitik och garantera gröna innovationer och grön produktion.

| 31. | Europaparlamentet tycker att EU:s nuvarande och föreslagna miljölagstiftning har betydande potential att skapa nya jobb inom områden som rör luft, mark, vatten, energi, offentliga tjänster, jordbruk, transport, skogsbruk och miljöförvaltning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra sådan EU-lagstiftning som kan leda till nya investeringar i miljövänlig teknik och gröna arbetstillfällen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet tycker att EU:s nuvarande och föreslagna miljölagstiftning har betydande potential att skapa nya jobb inom områden som rör luft, mark, vatten, energi, offentliga tjänster, jordbruk, transport, skogsbruk och miljöförvaltning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra sådan EU-lagstiftning som kan leda till nya investeringar i miljövänlig teknik och gröna arbetstillfällen.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att offentliga upphandlingar utgör en stor del av marknaden och kan ge viktiga impulser att göra ekonomin grön. Parlamentet uppmanar därför till att det vid alla offentliga upphandlingar ska krävas höga miljöstandarder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att offentliga upphandlingar utgör en stor del av marknaden och kan ge viktiga impulser att göra ekonomin grön. Parlamentet uppmanar därför till att det vid alla offentliga upphandlingar ska krävas höga miljöstandarder.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbereda sig på övergången genom att åtgärda bristande information och osäkerhet och främja medvetenhet, sociala lärprocesser och förändrade konsumtionsmönster. Parlamentet framhåller att det behövs incitament för att få företagen att investera mer i ren teknik och att arbetstagare i större utsträckning är beredda att godta förändringar om förändringarna leder till bättre möjligheter till sysselsättning och om de ges ett skyddsnät. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbereda sig på övergången genom att åtgärda bristande information och osäkerhet och främja medvetenhet, sociala lärprocesser och förändrade konsumtionsmönster. Parlamentet framhåller att det behövs incitament för att få företagen att investera mer i ren teknik och att arbetstagare i större utsträckning är beredda att godta förändringar om förändringarna leder till bättre möjligheter till sysselsättning och om de ges ett skyddsnät.

| 34. | Europaparlamentet understryker att det måste utvecklas potential för sysselsättning av hög kvalitet i en ny hållbar ekonomi och att detta kräver att man i sitt förändringsarbete riktar in sig på lösningar på de stora samhällsfrågorna såsom arbetslöshet och fattigdom, klimatförändringar, en åldrande befolkning och otillräckliga resurser. Parlamentet framhåller betydelsen av industri- och forskningspolitik som bygger på öppen innovation och kluster, för att främja ett kunskapsutbyte mellan olika ekonomiska aktörer i den offentliga och privata sektorn och för att stimulera innovation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla en europeisk teknikplattform med sikte på att minska resursanvändningen i produktionsprocesserna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att det måste utvecklas potential för sysselsättning av hög kvalitet i en ny hållbar ekonomi och att detta kräver att man i sitt förändringsarbete riktar in sig på lösningar på de stora samhällsfrågorna såsom arbetslöshet och fattigdom, klimatförändringar, en åldrande befolkning och otillräckliga resurser. Parlamentet framhåller betydelsen av industri- och forskningspolitik som bygger på öppen innovation och kluster, för att främja ett kunskapsutbyte mellan olika ekonomiska aktörer i den offentliga och privata sektorn och för att stimulera innovation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla en europeisk teknikplattform med sikte på att minska resursanvändningen i produktionsprocesserna.

| 35. | Om en medlemsstat beslutar att subventionera exempelvis produktionen av vind-, bio-, eller solenergi anser Europaparlamentet att subventionsnivån bör bygga på vetenskapliga bedömningar av empiriska data och att subventionerna bör ge rimliga investeringsutsikter och investeringssäkerhet för eventuella investerare. Parlamentet framhåller vikten av att noggrant beakta faktorer såsom nettoökningen av arbetstillfällen som skapas genom subventioner, energipriset samt nettoeffekten på utsläpp av växthusgaser och andra föroreningar för att åstadkomma en optimal ökning av hållbarheten. |
| --- | --- |

35.

Om en medlemsstat beslutar att subventionera exempelvis produktionen av vind-, bio-, eller solenergi anser Europaparlamentet att subventionsnivån bör bygga på vetenskapliga bedömningar av empiriska data och att subventionerna bör ge rimliga investeringsutsikter och investeringssäkerhet för eventuella investerare. Parlamentet framhåller vikten av att noggrant beakta faktorer såsom nettoökningen av arbetstillfällen som skapas genom subventioner, energipriset samt nettoeffekten på utsläpp av växthusgaser och andra föroreningar för att åstadkomma en optimal ökning av hållbarheten.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att det inte finns något entydigt svar på vilka tekniska alternativ som är de miljömässigt, ekonomiskt eller socialt mest hållbara i en global konkurrenssituation. Det finns många faktorer att ta hänsyn till vid en jämförelse av exempelvis hållbarheten i energiproduktion med vindkraftverk, solpaneler, koldioxidavskiljning och -lagring, kärnkraftreaktorer eller annan teknik. Parlamentet efterlyser därför fler vetenskapliga studier i ämnet där hela produktionens livscykel jämförs och önskar att alla produktionsprocesser ska göras mer resurssnåla. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att det inte finns något entydigt svar på vilka tekniska alternativ som är de miljömässigt, ekonomiskt eller socialt mest hållbara i en global konkurrenssituation. Det finns många faktorer att ta hänsyn till vid en jämförelse av exempelvis hållbarheten i energiproduktion med vindkraftverk, solpaneler, koldioxidavskiljning och -lagring, kärnkraftreaktorer eller annan teknik. Parlamentet efterlyser därför fler vetenskapliga studier i ämnet där hela produktionens livscykel jämförs och önskar att alla produktionsprocesser ska göras mer resurssnåla.

Sysselsättningspotentialen för kvinnor och män i den nya hållbara ekonomin

| 37. | Europaparlamentet understryker att vi endast genom att öka kvinnornas deltagande på den europeiska arbetsmarknaden fullt ut kan utnyttja tillväxt- och sysselsättningspotentialen i den nya ekonomin, eftersom den minskande klyftan mellan mäns och kvinnors sysselsättningsnivåer har stått för hälften av ökningen av EU:s totala sysselsättning och en fjärdedel av den årliga ekonomiska tillväxten sedan 1995 och eftersom detta är en förutsättning för säkerställande av hållbar tillväxt och för att möta kraven från en miljömässig omvandling i ett åldrande samhälle. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att vi endast genom att öka kvinnornas deltagande på den europeiska arbetsmarknaden fullt ut kan utnyttja tillväxt- och sysselsättningspotentialen i den nya ekonomin, eftersom den minskande klyftan mellan mäns och kvinnors sysselsättningsnivåer har stått för hälften av ökningen av EU:s totala sysselsättning och en fjärdedel av den årliga ekonomiska tillväxten sedan 1995 och eftersom detta är en förutsättning för säkerställande av hållbar tillväxt och för att möta kraven från en miljömässig omvandling i ett åldrande samhälle.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser ett initiativ från EU för att öka medvetenheten bland arbetsgivarna, i synnerhet i traditionellt sett mansdominerade sektorer, om behovet av och fördelarna med en mer diversifierad arbetsstyrka i ett åldrande samhälle och för att erbjuda arbetsgivarna verktyg för att förbereda sig på ökad mångfald. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet efterlyser ett initiativ från EU för att öka medvetenheten bland arbetsgivarna, i synnerhet i traditionellt sett mansdominerade sektorer, om behovet av och fördelarna med en mer diversifierad arbetsstyrka i ett åldrande samhälle och för att erbjuda arbetsgivarna verktyg för att förbereda sig på ökad mångfald.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att motverka diskriminering och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i en hållbar ekonomi, skapa sysselsättningsmiljöer som gör att kvinnor kommer in och stannar kvar i dessa branscher, göra det enklare att förena familje- och yrkesliv genom att tillhandahålla tillräcklig och kvalitativ barnomsorg och familjevänliga arbetsplatser, skapa möjligheter och förutsättningar som låter både kvinnor och män delta på arbetsmarknaden på lika villkor, främja andelen kvinnor i mansdominerade representativa organ samt minska könsrelaterad segregering och löneklyftor. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att motverka diskriminering och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i en hållbar ekonomi, skapa sysselsättningsmiljöer som gör att kvinnor kommer in och stannar kvar i dessa branscher, göra det enklare att förena familje- och yrkesliv genom att tillhandahålla tillräcklig och kvalitativ barnomsorg och familjevänliga arbetsplatser, skapa möjligheter och förutsättningar som låter både kvinnor och män delta på arbetsmarknaden på lika villkor, främja andelen kvinnor i mansdominerade representativa organ samt minska könsrelaterad segregering och löneklyftor.

| 40. | Europaparlamentet påpekar att investeringar i social infrastruktur ger en möjlighet att modernisera Europa och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta kan ses som en parallell strategi till moderniseringen av den fysiska infrastrukturen genom investering i grön teknik. Därför anser parlamentet att jämställdhet mellan kvinnor och män bör vara en politisk prioritering och ett viktigt verktyg. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att investeringar i social infrastruktur ger en möjlighet att modernisera Europa och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Detta kan ses som en parallell strategi till moderniseringen av den fysiska infrastrukturen genom investering i grön teknik. Därför anser parlamentet att jämställdhet mellan kvinnor och män bör vara en politisk prioritering och ett viktigt verktyg.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att riktade åtgärder för att säkerställa kvinnors tillgång till utbildning på alla nivåer genom att bekämpa manliga och kvinnliga stereotyper och tillhandahålla livslångt lärande är viktiga för att bryta könssegregationen på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser adekvat utbildning för att förebygga en underrepresentation av kvinnliga arbetstagare i gröna jobb, eftersom alternativet att kvinnor i stor utsträckning skulle välja bort naturvetenskap och teknik skulle skada EU:s tillväxt och hållbarhet och göra att många begåvade och kvalificerade unga kvinnor skulle hamna i utkanten av arbetsmarknaden och i ekonomisk otrygghet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller att riktade åtgärder för att säkerställa kvinnors tillgång till utbildning på alla nivåer genom att bekämpa manliga och kvinnliga stereotyper och tillhandahålla livslångt lärande är viktiga för att bryta könssegregationen på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser adekvat utbildning för att förebygga en underrepresentation av kvinnliga arbetstagare i gröna jobb, eftersom alternativet att kvinnor i stor utsträckning skulle välja bort naturvetenskap och teknik skulle skada EU:s tillväxt och hållbarhet och göra att många begåvade och kvalificerade unga kvinnor skulle hamna i utkanten av arbetsmarknaden och i ekonomisk otrygghet.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser ett särskilt EU-initiativ för att locka flickor till yrken inom matematik, IT, naturvetenskap och teknik (så kallade Mint-yrken) och att bekämpa de stereotyper som fortfarande är förhärskande inom dessa yrken. Parlamentet framhåller att mediernas och skolans roll är mycket viktig för att bekämpa sådana stereotyper. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser ett särskilt EU-initiativ för att locka flickor till yrken inom matematik, IT, naturvetenskap och teknik (så kallade Mint-yrken) och att bekämpa de stereotyper som fortfarande är förhärskande inom dessa yrken. Parlamentet framhåller att mediernas och skolans roll är mycket viktig för att bekämpa sådana stereotyper.

| 43. | Europaparlamentet framhåller möjligheterna med att locka unga kvinnor i övergången mellan skola och arbetsliv till praktikplatser, där de är underrepresenterade, och att detta bör främjas genom gemensam planering av skolor, universitet, utbildningsorgan och/eller företag, så att de unga kvinnorna kan förvärva särskild kunskap och kompetens – även på avancerad nivå och specialistnivå – genom yrkeserfarenhet och reglerad, snarare än oreglerad, anställning, med utsikter till fast anställning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller möjligheterna med att locka unga kvinnor i övergången mellan skola och arbetsliv till praktikplatser, där de är underrepresenterade, och att detta bör främjas genom gemensam planering av skolor, universitet, utbildningsorgan och/eller företag, så att de unga kvinnorna kan förvärva särskild kunskap och kompetens – även på avancerad nivå och specialistnivå – genom yrkeserfarenhet och reglerad, snarare än oreglerad, anställning, med utsikter till fast anställning.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ge högre prioritet till gröna jobb för kvinnor inom ramen för Europeiska socialfondens program, med beaktande av det faktum att Europeiska socialfonden finansierar utbildningsprojekt inom områden som förnyelsebar energi och ekoturism. Parlamentet framhåller att det behövs ökade ansträngningar för att öka andelen kvinnor i projekt som stöds av Europeiska socialfonden, som idag ligger under 10 procent. Parlamentet begär att man inför ett jämställdhetsperspektiv vid utformandet av Europeiska socialfondens budget och i återhämtningsplaner och strukturanpassningsprogram för att säkerställa att sådana program lockar och integrerar kvinnor på ett jämställt sätt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ge högre prioritet till gröna jobb för kvinnor inom ramen för Europeiska socialfondens program, med beaktande av det faktum att Europeiska socialfonden finansierar utbildningsprojekt inom områden som förnyelsebar energi och ekoturism. Parlamentet framhåller att det behövs ökade ansträngningar för att öka andelen kvinnor i projekt som stöds av Europeiska socialfonden, som idag ligger under 10 procent. Parlamentet begär att man inför ett jämställdhetsperspektiv vid utformandet av Europeiska socialfondens budget och i återhämtningsplaner och strukturanpassningsprogram för att säkerställa att sådana program lockar och integrerar kvinnor på ett jämställt sätt.

| 45. | Europaparlamentet betonar att övergången till en ny ekonomi inte får användas som förevändning för att dra ned på olika jämställdhetsåtgärder, utan istället bör betraktas som en unik möjlighet att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i EU, eftersom det är en förutsättning för att garantera hållbar tillväxt, optimalt utnyttjande av sysselsättningspotentialen och stärkt konkurrenskraft. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att övergången till en ny ekonomi inte får användas som förevändning för att dra ned på olika jämställdhetsåtgärder, utan istället bör betraktas som en unik möjlighet att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i EU, eftersom det är en förutsättning för att garantera hållbar tillväxt, optimalt utnyttjande av sysselsättningspotentialen och stärkt konkurrenskraft.

Anständigt arbete

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöver sysselsättningspotentialen för kvalificerade arbetstagare också särskilt uppmärksamma de många mellan- och lågkvalificerade arbeten som finns i den hållbara ekonomin samt mindre kvalificerade, men specialiserade arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta särskild hänsyn till detta faktum i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en uppvärdering av arbetstillfällen för mellan- och lågutbildade arbetstagare och garantera att dessa arbetstillfällen innebär anständiga arbeten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöver sysselsättningspotentialen för kvalificerade arbetstagare också särskilt uppmärksamma de många mellan- och lågkvalificerade arbeten som finns i den hållbara ekonomin samt mindre kvalificerade, men specialiserade arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta särskild hänsyn till detta faktum i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en uppvärdering av arbetstillfällen för mellan- och lågutbildade arbetstagare och garantera att dessa arbetstillfällen innebär anständiga arbeten.

| 47. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att fästa särskild uppmärksamhet vid anständigt arbete, kompetensbehov och en socialt rättvis övergång. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att se till att alla i EU gynnas av en sysselsättningsstrategi för en hållbar ekonomi. Parlamentet understryker hur viktigt det är att inbegripa alla typer av arbetstillfällen i denna strategi, oavsett om det gäller är hög-, medel- eller lågkvalificerade arbeten. Man bör öka möjligheterna till utbildning samt forskning och utveckling. Dessutom bör man i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och i kommissionens program ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen” framför allt uppmärksamma dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden och är mest utsatta, särskilt personer med funktionshinder och personer med lågkvalificerade arbeten, samt skyddet för dessa personer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att fästa särskild uppmärksamhet vid anständigt arbete, kompetensbehov och en socialt rättvis övergång. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att se till att alla i EU gynnas av en sysselsättningsstrategi för en hållbar ekonomi. Parlamentet understryker hur viktigt det är att inbegripa alla typer av arbetstillfällen i denna strategi, oavsett om det gäller är hög-, medel- eller lågkvalificerade arbeten. Man bör öka möjligheterna till utbildning samt forskning och utveckling. Dessutom bör man i riktlinjerna för sysselsättningspolitiken och i kommissionens program ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen” framför allt uppmärksamma dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden och är mest utsatta, särskilt personer med funktionshinder och personer med lågkvalificerade arbeten, samt skyddet för dessa personer.

| 48. | Europaparlamentet anser att sysselsättningspolitiken spelar en central roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning och begär därför, i linje med ILO:s program om anständigt arbete, kvalitativt goda arbetsvillkor och löner som både garanterar försörjningen och står för en lämplig del av BNP. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att sysselsättningspolitiken spelar en central roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning och begär därför, i linje med ILO:s program om anständigt arbete, kvalitativt goda arbetsvillkor och löner som både garanterar försörjningen och står för en lämplig del av BNP.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en risk för osäkra arbetsförhållanden och dåliga arbetsvillkor i vissa nya branscher på grund av att arbetstagare och arbetsgivare ofta inte är organiserade. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fastställa ramvillkor för etablering av representationsstrukturer i de nya branscherna. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att organisera sig, och kommissionen att främja utbyte av bästa praxis inom hela EU, i synnerhet om hur information till och samråd med arbetstagarna ska stärkas samt upprättandet av europeiska företagsråd. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att det finns en risk för osäkra arbetsförhållanden och dåliga arbetsvillkor i vissa nya branscher på grund av att arbetstagare och arbetsgivare ofta inte är organiserade. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fastställa ramvillkor för etablering av representationsstrukturer i de nya branscherna. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att organisera sig, och kommissionen att främja utbyte av bästa praxis inom hela EU, i synnerhet om hur information till och samråd med arbetstagarna ska stärkas samt upprättandet av europeiska företagsråd.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att ytterligare insatser behövs för att få till stånd en verklig EU-harmonisering av minimikraven för arbetstidens förläggning med hänsyn till arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att ytterligare insatser behövs för att få till stånd en verklig EU-harmonisering av minimikraven för arbetstidens förläggning med hänsyn till arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter ta fram integrerade planer för utvärdering av de insatser som görs både lokalt och nationellt för övergången till en grön ekonomi. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att övervaka arbetstagarnas deltagande i strategin för hållbar utveckling och att därefter föreslå och anta strategier för att främja ett effektivt deltagande i frågor om både arbetstagarnas hållbara rörlighet och grön tillväxt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter ta fram integrerade planer för utvärdering av de insatser som görs både lokalt och nationellt för övergången till en grön ekonomi. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att övervaka arbetstagarnas deltagande i strategin för hållbar utveckling och att därefter föreslå och anta strategier för att främja ett effektivt deltagande i frågor om både arbetstagarnas hållbara rörlighet och grön tillväxt.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att vara öppna för nya branscher och utveckla strategier för att integrera branschorganisationer i sitt sociala partnerskap. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter att vara öppna för nya branscher och utveckla strategier för att integrera branschorganisationer i sitt sociala partnerskap.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i framtiden närmare knyta samman offentliga subventioner såväl som offentliga upphandlingar med sociala minimistandarder på medlemsstatsnivå och att påskynda en etablering av representativa strukturer för arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i framtiden närmare knyta samman offentliga subventioner såväl som offentliga upphandlingar med sociala minimistandarder på medlemsstatsnivå och att påskynda en etablering av representativa strukturer för arbetsmarknadens parter.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att fortbildning och livslångt lärande för arbetstagarna som följer förändringar i företags eller sektorers produktionsprocesser också skapar nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar EU att fastställa ramar för att föregripa förändringar och omstruktureringar, särskilt av produktionen, som ger alla berörda arbetstagare rätt att delta i utbildningar och program för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, arbetsgivare och arbetstagare att erkänna ett delat ansvar för kompetensförvaltning, utbildning och livslångt lärande, i enlighet med ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter om livslångt lärande från 2002. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en nionde nyckelkompetens om miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling – centrala i ett kunskapssamhälle – i ramverket för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera begreppet hållbarhet i grundutbildningen, utbildningen och i det livslånga lärandet. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att fortbildning och livslångt lärande för arbetstagarna som följer förändringar i företags eller sektorers produktionsprocesser också skapar nya arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar EU att fastställa ramar för att föregripa förändringar och omstruktureringar, särskilt av produktionen, som ger alla berörda arbetstagare rätt att delta i utbildningar och program för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, arbetsgivare och arbetstagare att erkänna ett delat ansvar för kompetensförvaltning, utbildning och livslångt lärande, i enlighet med ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter om livslångt lärande från 2002. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en nionde nyckelkompetens om miljö, klimatförändringar och hållbar utveckling – centrala i ett kunskapssamhälle – i ramverket för livslångt lärande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera begreppet hållbarhet i grundutbildningen, utbildningen och i det livslånga lärandet.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att intensifiera sina ansträngningar för att på ett effektivt sätt hantera omstruktureringarnas ogynnsamma konsekvenser såväl i den lokala ekonomin som på sysselsättningsområdet. Det är även viktigt att sprida de olika sätten att hantera förändringarna och deras sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att intensifiera sina ansträngningar för att på ett effektivt sätt hantera omstruktureringarnas ogynnsamma konsekvenser såväl i den lokala ekonomin som på sysselsättningsområdet. Det är även viktigt att sprida de olika sätten att hantera förändringarna och deras sociala konsekvenser.

Att möta kompetensbehovet

| 56. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna måste anpassa sina utbildningssystem och ta fram och genomföra riktade handlingsplaner för att omskola arbetstagare i branscher som kommer att påverkas av övergången till en ny, hållbar lokal ekonomi, och därigenom bereda dem tillgång till nya gröna hållbara jobb samt se till att arbetskraften kan anpassa sin kompetens efter arbetsmarknadens behov för en mer hållbar ekonomi grundad på kompetensbaserade utbildningskoncept. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ om ny kompetens för nya arbetstillfällen och ser samarbetet med EU:s medlemsstater som ett steg i rätt riktning. Parlamentet poängterar dock att detta initiativ måste kopplas samman närmare med målen i rådets beslut om hållbar utveckling och föras vidare med konkreta åtgärder både på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna måste anpassa sina utbildningssystem och ta fram och genomföra riktade handlingsplaner för att omskola arbetstagare i branscher som kommer att påverkas av övergången till en ny, hållbar lokal ekonomi, och därigenom bereda dem tillgång till nya gröna hållbara jobb samt se till att arbetskraften kan anpassa sin kompetens efter arbetsmarknadens behov för en mer hållbar ekonomi grundad på kompetensbaserade utbildningskoncept. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens initiativ om ny kompetens för nya arbetstillfällen och ser samarbetet med EU:s medlemsstater som ett steg i rätt riktning. Parlamentet poängterar dock att detta initiativ måste kopplas samman närmare med målen i rådets beslut om hållbar utveckling och föras vidare med konkreta åtgärder både på EU-nivå och i medlemsstaterna.

| 57. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stärka den öppna samordningsmetoden och utbytet av bästa praxis i fråga om hållbar utveckling, gröna jobb och livslångt lärande för att omställningen av ekonomin och de nya utbildningsbehov som uppstår därigenom ska hanteras på ett framgångsrikt och effektivt sätt, liksom de ogynnsamma sociala konsekvenser som en sådan omställning medför. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller behovet av att stärka den öppna samordningsmetoden och utbytet av bästa praxis i fråga om hållbar utveckling, gröna jobb och livslångt lärande för att omställningen av ekonomin och de nya utbildningsbehov som uppstår därigenom ska hanteras på ett framgångsrikt och effektivt sätt, liksom de ogynnsamma sociala konsekvenser som en sådan omställning medför.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering på grund av ålder samt anpassa utbildningar och strategier för livslångt lärande efter äldre arbetstagares behov, så att även många arbetstagare som är äldre än 55 år, inbegripet kvinnor över 55 år, kan delta. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa diskriminering på grund av ålder samt anpassa utbildningar och strategier för livslångt lärande efter äldre arbetstagares behov, så att även många arbetstagare som är äldre än 55 år, inbegripet kvinnor över 55 år, kan delta.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anta detaljerade strategier om innovation och kreativitet, särskilt om utbildning, inklusive yrkesutbildning, som ska ligga till grund för en grön ekonomi, konkurrenskraft och välstånd. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anta detaljerade strategier om innovation och kreativitet, särskilt om utbildning, inklusive yrkesutbildning, som ska ligga till grund för en grön ekonomi, konkurrenskraft och välstånd.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att det i kristider är mycket viktigt att locka unga människor till den nya typen av gröna arbeten och att se till att kompetensprogram främjar unga människors tillgång till arbetsmarknaden så att de kan ta del av sysselsättningspotentialen samt för att motverka den höga arbetslösheten bland människor under 25 år och för att dra nytta av den yngre generationens kunskaper i ny teknik. Parlamentet beklagar att huvudinitiativet ”Unga på väg” i Europa 2020-strategin exkluderar de unga som inte deltar i högre utbildning. För att åstadkomma en verklig förändring måste fokus ligga på de unga som i nuläget har minst möjligheter och som riskerar att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet konstaterar att det i kristider är mycket viktigt att locka unga människor till den nya typen av gröna arbeten och att se till att kompetensprogram främjar unga människors tillgång till arbetsmarknaden så att de kan ta del av sysselsättningspotentialen samt för att motverka den höga arbetslösheten bland människor under 25 år och för att dra nytta av den yngre generationens kunskaper i ny teknik. Parlamentet beklagar att huvudinitiativet ”Unga på väg” i Europa 2020-strategin exkluderar de unga som inte deltar i högre utbildning. För att åstadkomma en verklig förändring måste fokus ligga på de unga som i nuläget har minst möjligheter och som riskerar att drabbas av fattigdom.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter utforma och genomföra yrkesvägledningsprogram för unga inom vetenskap och teknik, som främjar utvecklingen av en livskraftig och hållbar ekonomi, och att bedriva informations- och upplysningskampanjer om ekologi och miljö inom ramen för både det formella utbildningssystemets strukturer och lokal- och regionalförvaltningens verksamhet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter utforma och genomföra yrkesvägledningsprogram för unga inom vetenskap och teknik, som främjar utvecklingen av en livskraftig och hållbar ekonomi, och att bedriva informations- och upplysningskampanjer om ekologi och miljö inom ramen för både det formella utbildningssystemets strukturer och lokal- och regionalförvaltningens verksamhet.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i närmare samarbete med medlemsstaterna utarbeta prognoser på medellång och lång sikt över den kompetens som kommer att behövas på arbetsmarknaden samt främja partnerskap mellan universitet och näringsliv för att lotsa ut unga människor på arbetsmarknaden och bidra till att upprätta ett kunskapsbaserat samhälle, utveckla den tillämpade forskningen och ge nyutexaminerade bättre utsikter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i närmare samarbete med medlemsstaterna utarbeta prognoser på medellång och lång sikt över den kompetens som kommer att behövas på arbetsmarknaden samt främja partnerskap mellan universitet och näringsliv för att lotsa ut unga människor på arbetsmarknaden och bidra till att upprätta ett kunskapsbaserat samhälle, utveckla den tillämpade forskningen och ge nyutexaminerade bättre utsikter på arbetsmarknaden.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att sätta upp mål för att uppnå ett jämlikt deltagande av kvinnor och män och skapa lika möjligheter vad gäller utbildning, specifika rekryteringsprogram, specialinriktade lärlingsutbildningar och utbildningsinitiativ för kvinnor, invandrare, långtidsarbetslösa och övriga grupper som diskrimineras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att sätta upp mål för att uppnå ett jämlikt deltagande av kvinnor och män och skapa lika möjligheter vad gäller utbildning, specifika rekryteringsprogram, specialinriktade lärlingsutbildningar och utbildningsinitiativ för kvinnor, invandrare, långtidsarbetslösa och övriga grupper som diskrimineras på arbetsmarknaden.

| 64. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att genomföra de europeiska målen och främja ny sakkunskap, även inom nya hållbara gröna och kvalitativa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att genomföra de europeiska målen och främja ny sakkunskap, även inom nya hållbara gröna och kvalitativa arbetstillfällen.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga aktörerna att övervaka sysselsättningen för att bättre kunna anpassa den grundläggande yrkesutbildningen och det livslånga lärandet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att undersöka möjligheten att inrätta fonder för övergångsperioden för att hantera kompetensbehovet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar de ansvariga aktörerna att övervaka sysselsättningen för att bättre kunna anpassa den grundläggande yrkesutbildningen och det livslånga lärandet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att undersöka möjligheten att inrätta fonder för övergångsperioden för att hantera kompetensbehovet.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra förmågan till anpassning till en hållbar ekonomi till en av Europeiska socialfondens målsättningar i syfte att bidra till att öka hållbarheten i ekonomiska verksamheter och i infrastrukturutvecklingen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra förmågan till anpassning till en hållbar ekonomi till en av Europeiska socialfondens målsättningar i syfte att bidra till att öka hållbarheten i ekonomiska verksamheter och i infrastrukturutvecklingen.

| 67. | Europaparlamentet påminner om att hållbarhetsdimensionen inte bör begränsas till utbildning inom miljörelaterad sysselsättning, utan att den måste införlivas i alla utbildningsprogram i syfte att främja en kultur av hållbar utveckling och miljömedvetande. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner om att hållbarhetsdimensionen inte bör begränsas till utbildning inom miljörelaterad sysselsättning, utan att den måste införlivas i alla utbildningsprogram i syfte att främja en kultur av hållbar utveckling och miljömedvetande.

| 68. | Europaparlamentet betonar mervärdet i livslångt lärande och uppmanar medlemsstaterna att noggrant kartlägga den lokala potentialen i syfte att anordna efterfrågestyrd utbildning, som ser till att de tillgängliga resurserna svarar mot de faktiska behoven, och att återupprätta statusen för gymnasial yrkesutbildning genom att tillhandahålla utbildning av hög kvalitet, framför allt i regioner där den lokala potentialen och traditionella sysselsättningsområden kräver att särskild kompetens och specialkunskaper utvecklas i full utsträckning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna tillräcklig teknisk hjälp med kartläggningen av de lokala behoven, och noterar att gymnasieskolor med yrkesutbildning av hög kvalitet skulle kunna bidra till att minska akademikerarbetslösheten och medföra hållbar sysselsättning. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar mervärdet i livslångt lärande och uppmanar medlemsstaterna att noggrant kartlägga den lokala potentialen i syfte att anordna efterfrågestyrd utbildning, som ser till att de tillgängliga resurserna svarar mot de faktiska behoven, och att återupprätta statusen för gymnasial yrkesutbildning genom att tillhandahålla utbildning av hög kvalitet, framför allt i regioner där den lokala potentialen och traditionella sysselsättningsområden kräver att särskild kompetens och specialkunskaper utvecklas i full utsträckning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna tillräcklig teknisk hjälp med kartläggningen av de lokala behoven, och noterar att gymnasieskolor med yrkesutbildning av hög kvalitet skulle kunna bidra till att minska akademikerarbetslösheten och medföra hållbar sysselsättning.

| 69. | Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder Europeiska socialfonden för att investera i kompetensutveckling, sysselsättning, utbildning och omskolning i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen genom nationella, regionala och lokala projekt. Parlamentet anser att även äldre människors yrkeslivserfarenhet kan bidra till dessa initiativ, med tanke på att denna åldersgrupp ökar bland EU:s befolkning. Parlamentet rekommenderar de regionala och lokala myndigheterna att hålla fortlöpande kontakter med näringslivet, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och icke-statliga organisationer för att på medellång och lång sikt kunna planera behoven på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna använder Europeiska socialfonden för att investera i kompetensutveckling, sysselsättning, utbildning och omskolning i syfte att skapa fler och bättre arbetstillfällen genom nationella, regionala och lokala projekt. Parlamentet anser att även äldre människors yrkeslivserfarenhet kan bidra till dessa initiativ, med tanke på att denna åldersgrupp ökar bland EU:s befolkning. Parlamentet rekommenderar de regionala och lokala myndigheterna att hålla fortlöpande kontakter med näringslivet, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och icke-statliga organisationer för att på medellång och lång sikt kunna planera behoven på arbetsmarknaden.

| 70. | Europaparlamentet är medvetet om att regionala och lokala organ spelar en viktig roll när det gäller utbildning, som är grundläggande för att man ska kunna skaffa sig ytterligare framtidsinriktad kompetens, bl.a. genom livslångt lärande och omskolning. Parlamentet påpekar att ansvaret för ramarna för utbildning och vidareutbildning av ungdomar, även av dem som avbryter sin skolgång och saknar kvalifikationer, i många länder ligger på regional och lokal nivå, och uppmuntrar därför regionerna att använda strukturfonderna för utbildningsinfrastruktur, framför allt i mindre gynnade stadsdelar och regioner, och att genom detta stöd möjliggöra en omfattande skolutbildning som är öppen för alla. Parlamentet hänvisar till den viktiga (utbildnings-)potential som sammankopplingen av regionala och lokala organ med företag och organisationer innebär för att skapa hållbara arbetstillfällen inom områdena kollektivtrafik, rörlighet i städer, utbildning samt forskning och utveckling, med betoning på lika möjligheter. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet är medvetet om att regionala och lokala organ spelar en viktig roll när det gäller utbildning, som är grundläggande för att man ska kunna skaffa sig ytterligare framtidsinriktad kompetens, bl.a. genom livslångt lärande och omskolning. Parlamentet påpekar att ansvaret för ramarna för utbildning och vidareutbildning av ungdomar, även av dem som avbryter sin skolgång och saknar kvalifikationer, i många länder ligger på regional och lokal nivå, och uppmuntrar därför regionerna att använda strukturfonderna för utbildningsinfrastruktur, framför allt i mindre gynnade stadsdelar och regioner, och att genom detta stöd möjliggöra en omfattande skolutbildning som är öppen för alla. Parlamentet hänvisar till den viktiga (utbildnings-)potential som sammankopplingen av regionala och lokala organ med företag och organisationer innebär för att skapa hållbara arbetstillfällen inom områdena kollektivtrafik, rörlighet i städer, utbildning samt forskning och utveckling, med betoning på lika möjligheter.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och högre utbildningsanstalter måste samarbeta för att ordna grund- och forskarutbildningar och skapa ämnesområden som är inriktade på övergången till en grön ekonomi. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och högre utbildningsanstalter måste samarbeta för att ordna grund- och forskarutbildningar och skapa ämnesområden som är inriktade på övergången till en grön ekonomi.

| 72. | Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna kräver en bredare strategi där sysselsättning skapas i kombination med att nya och kommande behov på den europeiska arbetsmarknaden tillgodoses. Därför behövs det ytterligare framsteg i fråga om EU-arbetstagarnas rörlighet, även för forskare och andra yrkesverksamma, med målet att uppnå ett Europa utan gränser inom EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna kräver en bredare strategi där sysselsättning skapas i kombination med att nya och kommande behov på den europeiska arbetsmarknaden tillgodoses. Därför behövs det ytterligare framsteg i fråga om EU-arbetstagarnas rörlighet, även för forskare och andra yrkesverksamma, med målet att uppnå ett Europa utan gränser inom EU:s inre marknad.

Socialt rättvis övergång

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att ökad hållbarhet i ekonomiska verksamheter kan innebära förändringar i hela branscher. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anstränga sig för att förhindra sociala nedskärningar i samband med övergången till en hållbar ekonomi samt att arbeta för ramvillkor för en socialt rättvis övergång, som minskar riskerna med övergången och optimerar vinsterna för alla arbetstagare. Parlamentet betonar att en socialt rättvis omvandling är grunden för hållbar utveckling och en förutsättning för att människorna i Europa ska ge omvandlingen sitt stöd. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet konstaterar att ökad hållbarhet i ekonomiska verksamheter kan innebära förändringar i hela branscher. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anstränga sig för att förhindra sociala nedskärningar i samband med övergången till en hållbar ekonomi samt att arbeta för ramvillkor för en socialt rättvis övergång, som minskar riskerna med övergången och optimerar vinsterna för alla arbetstagare. Parlamentet betonar att en socialt rättvis omvandling är grunden för hållbar utveckling och en förutsättning för att människorna i Europa ska ge omvandlingen sitt stöd.

| 74. | Europaparlamentet betonar att följdkostnaderna för bristfällig hantering av övergången kan bli betydligt högre än de beräknade investeringarna, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att gemensamt ta ansvar för förebyggande hantering av övergången. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar att följdkostnaderna för bristfällig hantering av övergången kan bli betydligt högre än de beräknade investeringarna, och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att gemensamt ta ansvar för förebyggande hantering av övergången.

| 75. | Europaparlamentet framhåller behovet av att införliva hållbar ekonomi i företagens och samhällets miljöansvar, liksom möjligheten att främja en kultur av hållbar ekonomi och utveckling genom utbildningsprogram inom ramen för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet framhåller behovet av att införliva hållbar ekonomi i företagens och samhällets miljöansvar, liksom möjligheten att främja en kultur av hållbar ekonomi och utveckling genom utbildningsprogram inom ramen för företagens sociala ansvar.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att skapande av de nödvändiga förutsättningarna för att arbetstagarna ska kunna genomgå vidareutbildning och anpassa sig till ny teknik, så att man kan förhindra att arbetstillfällen går förlorade, samt främjande och stöd av gemensamma överenskommelser för att föregripa förändringar och undvika arbetslöshet är viktiga förebyggande åtgärder, tillsammans med förbättrad social trygghet, system för inkomststöd och proaktiva, sektorspecifika utbildningsinitiativ. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påminner om att skapande av de nödvändiga förutsättningarna för att arbetstagarna ska kunna genomgå vidareutbildning och anpassa sig till ny teknik, så att man kan förhindra att arbetstillfällen går förlorade, samt främjande och stöd av gemensamma överenskommelser för att föregripa förändringar och undvika arbetslöshet är viktiga förebyggande åtgärder, tillsammans med förbättrad social trygghet, system för inkomststöd och proaktiva, sektorspecifika utbildningsinitiativ.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på europeisk nivå stödja forskning om morgondagens yrken för att undvika uppsägningar av ekonomiska skäl och bevara arbetstillfällena inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på europeisk nivå stödja forskning om morgondagens yrken för att undvika uppsägningar av ekonomiska skäl och bevara arbetstillfällena inom Europeiska unionen.

| 78. | Europaparlamentet framhåller behovet av att nationella organisationer bedriver ett nära och effektivt samarbete och kompletterar varandra, och uppmanar WTO att vidta åtgärder avseende de sociala och miljömässiga aspekterna av investeringar och handel. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet framhåller behovet av att nationella organisationer bedriver ett nära och effektivt samarbete och kompletterar varandra, och uppmanar WTO att vidta åtgärder avseende de sociala och miljömässiga aspekterna av investeringar och handel.

| 79. | Europaparlamentet instämmer i att icke-statliga organisationer och fackföreningar spelar en viktig roll i utvecklingen av den potential som gröna jobb innebär när det gäller att som arbetsgivare bidra till beslutsprocessen och höja allmänhetens medvetenhet. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet instämmer i att icke-statliga organisationer och fackföreningar spelar en viktig roll i utvecklingen av den potential som gröna jobb innebär när det gäller att som arbetsgivare bidra till beslutsprocessen och höja allmänhetens medvetenhet.

| 80. | Europaparlamentet påpekar att organisationer som satsar på miljöeffektiva metoder kommer att bidra till en bättre arbetsmiljö för personal och anställda, vilket i sin tur gör dem mer produktiva. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja den europeiska miljöstyrnings- och miljörevisionsordningen (Emas) och att uppmuntra alla ekonomiska sektorer att försöka åstadkomma en Emas-registrering. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att i den sociala dialogen ta upp väsentliga miljöfrågor på varje diskussionsnivå, med fokus på branschförhandlingar. Parlamentet betonar att arbetstagare bör vara en medverkande part i processen, för att övergången ska bli socialt rättvis. Parlamentet efterlyser företrädare för de anställda i företagen som ska ansvara för att göra arbetsplatsen mer miljövänlig enligt ILO:s definition och i enlighet med nationell praxis för att göra arbetsplatser, företag och industrier mer hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att samarbeta på ett strukturerat sätt med berörda parter och experter på miljöområdet och använda sig av deras råd för att hantera övergången. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påpekar att organisationer som satsar på miljöeffektiva metoder kommer att bidra till en bättre arbetsmiljö för personal och anställda, vilket i sin tur gör dem mer produktiva. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja den europeiska miljöstyrnings- och miljörevisionsordningen (Emas) och att uppmuntra alla ekonomiska sektorer att försöka åstadkomma en Emas-registrering. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att i den sociala dialogen ta upp väsentliga miljöfrågor på varje diskussionsnivå, med fokus på branschförhandlingar. Parlamentet betonar att arbetstagare bör vara en medverkande part i processen, för att övergången ska bli socialt rättvis. Parlamentet efterlyser företrädare för de anställda i företagen som ska ansvara för att göra arbetsplatsen mer miljövänlig enligt ILO:s definition och i enlighet med nationell praxis för att göra arbetsplatser, företag och industrier mer hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att samarbeta på ett strukturerat sätt med berörda parter och experter på miljöområdet och använda sig av deras råd för att hantera övergången.

| 81. | Europaparlamentet vill att EU, med bistånd från arbetsmarknadens parter, inom ramen för sina yttre förbindelser inleder en systematisk dialog om att samma syn på hållbar utveckling ska gälla även i andra delar av världen för att lika utvecklingsvillkor ska råda och för att industrins konkurrenskraft inte ska undergrävas. Säkerställandet av en sund konkurrens inom hållbara produktionsområden kommer på ett välgörande sätt att bidra till att stärka skyddsnätet och till att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagarna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet vill att EU, med bistånd från arbetsmarknadens parter, inom ramen för sina yttre förbindelser inleder en systematisk dialog om att samma syn på hållbar utveckling ska gälla även i andra delar av världen för att lika utvecklingsvillkor ska råda och för att industrins konkurrenskraft inte ska undergrävas. Säkerställandet av en sund konkurrens inom hållbara produktionsområden kommer på ett välgörande sätt att bidra till att stärka skyddsnätet och till att förbättra arbetsvillkoren för arbetstagarna.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera informations- och upplysningskampanjer om hur man skapar gröna jobb i en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera informations- och upplysningskampanjer om hur man skapar gröna jobb i en hållbar ekonomi.

*

* *

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 1.

(2)  EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.

(3)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0154.

(5)  Rådets dokument 16818/09, 1.12.2009.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2009)0123.

(7)  Studie av kommissionen ”Regions 2020 – An Assessment of Future Challenges for EU Regions”,

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf, (november 2008).

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/18

---

Tisdagen den 7 september 2010EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden

P7_TA(2010)0300

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om EES-Schweiz: hinder för det fullständiga genomförandet av den inre marknaden (2009/2176(INI))

2011/C 308 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av frihandelsavtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet,

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer, särskilt bilaga I om fri rörlighet för personer och bilaga III om erkännande av yrkeskvalifikationer,

med beaktande av avtalet av den 25 juni 2009 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om underlättande av kontroller och formaliteter vid godstransporter samt säkerhetsrelaterade tullåtgärder,

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse,

med beaktande av avtalet av den 21 juni 1999 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om vissa aspekter rörande offentlig upphandling,

med beaktande av protokollet av den 27 maj 2008 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Bulgariens och Rumäniens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen,

med beaktande av protokollet av den 26 oktober 2004 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter till följd av deras anslutning till Europeiska unionen,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (”tjänstedirektivet”) (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2),

med beaktande av den resolution från Europeiska ekonomiska områdets (EES) gemensamma parlamentarikerkommitté som antogs vid parlamentarikerkommitténs 33:e möte,

med beaktande av EES gemensamma parlamentarikerkommittés rapport om årsrapporten om hur EES-avtalet fungerade under 2008,

med beaktande av den schweiziska utrikespolitiska rapporten av den 2 september 2009,

med beaktande av uppgifterna om EES-/Eftastaterna i den 25:e resultattavlan för den inre marknaden,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217, vilken ger unionen rätt att ingå internationella avtal,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0216/2010), och av följande skäl:

| A. | De fyra medlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) (Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz) är viktiga handelspartner till Europeiska unionen. Om man ser till volymen är Schweiz och Norge den fjärde respektive femte största handelspartnern till EU. |
| --- | --- |

A.

De fyra medlemsstaterna i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) (Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz) är viktiga handelspartner till Europeiska unionen. Om man ser till volymen är Schweiz och Norge den fjärde respektive femte största handelspartnern till EU.

| B. | Förbindelserna mellan EU och tre av Eftastaterna (Island, Norge och Liechtenstein) grundas på Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), som möjliggör ett fullt deltagande i den inre marknaden. EES-avtalet förvaltas och övervakas inom en mycket institutionaliserad ram. |
| --- | --- |

B.

Förbindelserna mellan EU och tre av Eftastaterna (Island, Norge och Liechtenstein) grundas på Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), som möjliggör ett fullt deltagande i den inre marknaden. EES-avtalet förvaltas och övervakas inom en mycket institutionaliserad ram.

| C. | I folkomröstningen 1992 valde Schweiz att stå utanför EES. Förbindelserna mellan Schweiz och EU bygger nu därför på över 120 bilaterala och sektorsspecifika avtal som säkerställer en långtgående integration men inget fullt deltagande i den inre marknaden. |
| --- | --- |

C.

I folkomröstningen 1992 valde Schweiz att stå utanför EES. Förbindelserna mellan Schweiz och EU bygger nu därför på över 120 bilaterala och sektorsspecifika avtal som säkerställer en långtgående integration men inget fullt deltagande i den inre marknaden.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att EES-avtalet är en viktig hävstång för ekonomisk tillväxt. Parlamentet gläder sig över att EES-/Eftastaterna generellt sett har varit bra på att genomföra lagstiftningen om den inre marknaden, vilket framgår av uppgifterna om EES-/Eftastaterna i resultattavlan för den inre marknaden. Förbindelserna mellan EU och Schweiz innebär mycket större utmaningar när det gäller genomförandet av avtalet om fri rörlighet för personer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EES-avtalet är en viktig hävstång för ekonomisk tillväxt. Parlamentet gläder sig över att EES-/Eftastaterna generellt sett har varit bra på att genomföra lagstiftningen om den inre marknaden, vilket framgår av uppgifterna om EES-/Eftastaterna i resultattavlan för den inre marknaden. Förbindelserna mellan EU och Schweiz innebär mycket större utmaningar när det gäller genomförandet av avtalet om fri rörlighet för personer.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att de bilaterala avtalen inte innehåller någon automatisk mekanism för att anpassa deras innehåll till den framtida utvecklingen av det relevanta EU-regelverket. Att landet på egen hand har anpassat sina nationella lagar till EU:s lagstiftning på de områden som omfattas av bilaterala avtal är ett resultat av det schweiziska folkets suveräna beslut att inte ansluta sig till EES, vilket bör respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att de bilaterala avtalen inte innehåller någon automatisk mekanism för att anpassa deras innehåll till den framtida utvecklingen av det relevanta EU-regelverket. Att landet på egen hand har anpassat sina nationella lagar till EU:s lagstiftning på de områden som omfattas av bilaterala avtal är ett resultat av det schweiziska folkets suveräna beslut att inte ansluta sig till EES, vilket bör respekteras fullt ut.

Genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden: EES-/Eftastaterna

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över att den årliga resultattavlan för konsumentmarknaden numera innehåller bättre uppgifter om EES-/Eftastaterna. Eftas övervakningsmyndighet uppmuntras att, med hjälp av och i samarbete med kommissionen, vidareutveckla den systematiska övervakningen av genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig över att den årliga resultattavlan för konsumentmarknaden numera innehåller bättre uppgifter om EES-/Eftastaterna. Eftas övervakningsmyndighet uppmuntras att, med hjälp av och i samarbete med kommissionen, vidareutveckla den systematiska övervakningen av genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att det nu efter Lissabonfördragets ikraftträdande är oklart vilken EU-lagstiftning som är relevant för EES. Detta kan fördröja genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden i EES-/Eftastaterna. Kommissionen uppmanas att göra en bedömning av läget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att det nu efter Lissabonfördragets ikraftträdande är oklart vilken EU-lagstiftning som är relevant för EES. Detta kan fördröja genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden i EES-/Eftastaterna. Kommissionen uppmanas att göra en bedömning av läget.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget stärker de nationella parlamentens roll i EU:s beslutsfattande. EES-/Eftastaternas parlament bör på motsvarande sätt involveras mer i EU:s lagstiftningsprocess när det gäller förslag som är relevanta för EES. Kommissionen uppmanas att förse EES-/Eftastaternas parlament med de lagförslag som skickas till EU-medlemsstaternas nationella parlament för yttrande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget stärker de nationella parlamentens roll i EU:s beslutsfattande. EES-/Eftastaternas parlament bör på motsvarande sätt involveras mer i EU:s lagstiftningsprocess när det gäller förslag som är relevanta för EES. Kommissionen uppmanas att förse EES-/Eftastaternas parlament med de lagförslag som skickas till EU-medlemsstaternas nationella parlament för yttrande.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formalisera anmälningsförfarandet för nya EU-regler och EU-lagar som omfattas av EES-avtalet, så att man minskar klyftan mellan antagandet av ny lagstiftning och det eventuella införlivandet i EES-/Eftastaterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formalisera anmälningsförfarandet för nya EU-regler och EU-lagar som omfattas av EES-avtalet, så att man minskar klyftan mellan antagandet av ny lagstiftning och det eventuella införlivandet i EES-/Eftastaterna.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar EES-/Eftastaterna att avsätta tillräckliga medel för att genomföra lagstiftningen om den inre marknaden. I detta sammanhang är genomförandet av tjänstedirektivet och framför allt upprättandet av gemensamma kontaktpunkter av central betydelse. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar EES-/Eftastaterna att avsätta tillräckliga medel för att genomföra lagstiftningen om den inre marknaden. I detta sammanhang är genomförandet av tjänstedirektivet och framför allt upprättandet av gemensamma kontaktpunkter av central betydelse.

| 8. | Europaparlamentet erkänner att det av institutionella skäl är ofrånkomligt att genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden sker långsammare i EES-/Eftastaterna än i EU. Trots dessa olika villkor och de överlag positiva resultaten även i EES-/Eftastaterna är det fortfarande möjligt att ytterligare minska genomförandeeftersläpningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner att det av institutionella skäl är ofrånkomligt att genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden sker långsammare i EES-/Eftastaterna än i EU. Trots dessa olika villkor och de överlag positiva resultaten även i EES-/Eftastaterna är det fortfarande möjligt att ytterligare minska genomförandeeftersläpningen.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att andra viktiga lagstiftningsförslag om den inre marknaden för närvarande diskuteras, bl.a. kommissionen förslag till direktiv om konsumenträttigheter. Kommissionen uppmanas att öka EES-/Eftastaternas deltagande i dessa diskussioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att andra viktiga lagstiftningsförslag om den inre marknaden för närvarande diskuteras, bl.a. kommissionen förslag till direktiv om konsumenträttigheter. Kommissionen uppmanas att öka EES-/Eftastaternas deltagande i dessa diskussioner.

Genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden: Schweiz

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på vägen mot en liberalisering av tillhandahållandet av gränsöverskridande tjänster mellan EU och Schweiz, och gläder sig framför allt över de positiva effekterna av avtalet om fri rörlighet för personer, vilka visar sig i att det mellan 2005 och 2009 skett en konstant ökning av antalet utstationerade arbetstagare och självständiga tjänsteleverantörer från EU som är verksamma i Schweiz. Denna utveckling har gynnat båda parter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på vägen mot en liberalisering av tillhandahållandet av gränsöverskridande tjänster mellan EU och Schweiz, och gläder sig framför allt över de positiva effekterna av avtalet om fri rörlighet för personer, vilka visar sig i att det mellan 2005 och 2009 skett en konstant ökning av antalet utstationerade arbetstagare och självständiga tjänsteleverantörer från EU som är verksamma i Schweiz. Denna utveckling har gynnat båda parter.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att Schweiz har antagit en rad stödåtgärder som medföljer avtalet om fri rörlighet för personer och som har som mål att skydda arbetstagarna mot lönedumpning och social dumpning, garantera likabehandling av tjänsteleverantörer från Schweiz och EU samt säkerställa folkligt stöd för avtalet. Dessa åtgärder kan hindra företagen i EU, särskilt de små och medelstora företagen, från att tillhandahålla tjänster i Schweiz. Enligt domstolens rättspraxis kan flera av dessa stödåtgärder accepteras endast om de på ett proportionerligt sätt skyddar ett allmänintresse som inte redan skyddas i tjänsteleverantörernas ursprungsstat. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att Schweiz har antagit en rad stödåtgärder som medföljer avtalet om fri rörlighet för personer och som har som mål att skydda arbetstagarna mot lönedumpning och social dumpning, garantera likabehandling av tjänsteleverantörer från Schweiz och EU samt säkerställa folkligt stöd för avtalet. Dessa åtgärder kan hindra företagen i EU, särskilt de små och medelstora företagen, från att tillhandahålla tjänster i Schweiz. Enligt domstolens rättspraxis kan flera av dessa stödåtgärder accepteras endast om de på ett proportionerligt sätt skyddar ett allmänintresse som inte redan skyddas i tjänsteleverantörernas ursprungsstat.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att i synnerhet följande stödåtgärder inte står i proportion till avtalet om fri rörlighet och gör det svårt för de små och medelstora företagen att tillhandahålla tjänster i Schweiz: det i Schweiz gällande kravet på anmälan åtta dagar i förväg, kravet på att bidra till verksamhetskostnaderna för trepartskommissioner samt den alltför strikta verkställigheten på detta område. De schweiziska myndigheterna uppmanas också i detta sammanhang att avskaffa regler som tvingar de utländska företag som tillhandahåller tjänster över gränserna att lämna en ekonomisk garanti. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att i synnerhet följande stödåtgärder inte står i proportion till avtalet om fri rörlighet och gör det svårt för de små och medelstora företagen att tillhandahålla tjänster i Schweiz: det i Schweiz gällande kravet på anmälan åtta dagar i förväg, kravet på att bidra till verksamhetskostnaderna för trepartskommissioner samt den alltför strikta verkställigheten på detta område. De schweiziska myndigheterna uppmanas också i detta sammanhang att avskaffa regler som tvingar de utländska företag som tillhandahåller tjänster över gränserna att lämna en ekonomisk garanti.

| 13. | Europaparlamentet är bekymrat över den senaste händelseutvecklingen på flygplatsen Zürich-Kloten, där de schweiziska myndigheterna har vägrat att låta tyska och österrikiska taxibilar ta passagerare, och är mycket skeptiskt till om denna åtgärd är förenlig med avtalet om fri rörlighet för personer. Kommissionen uppmanas att grundligt utreda denna fråga. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är bekymrat över den senaste händelseutvecklingen på flygplatsen Zürich-Kloten, där de schweiziska myndigheterna har vägrat att låta tyska och österrikiska taxibilar ta passagerare, och är mycket skeptiskt till om denna åtgärd är förenlig med avtalet om fri rörlighet för personer. Kommissionen uppmanas att grundligt utreda denna fråga.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på de åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera väl i EU och som även skapar problem för schweiziska tjänsteleverantörer. Kommissionen uppmanas även att agera om så behövs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att titta närmare på de åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera väl i EU och som även skapar problem för schweiziska tjänsteleverantörer. Kommissionen uppmanas även att agera om så behövs.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar den schweiziska regeringen och kantonerna att dra lärdom av de erfarenheter som EU och EES-staterna har gjort när det gäller att liberalisera tjänstesektorn genom genomförandet av tjänstedirektivet. Ur ekonomisk synvinkel har tjänstedirektivet visat sig gynna en ökad liberalisering inte bara mellan, utan även inom medlemsstaterna, genom förfarandet för kontroll av den nationella lagstiftningen – som syftar till att avlägsna onödiga hinder för etableringsfriheten – och processen med inbördes bedömningar, där medlemsstaterna har fått motivera ytterligare restriktioner i allmänhetens intresse. En liknande metod kan därför bidra till att bana väg för ett ökat gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster mellan EU och Schweiz. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar den schweiziska regeringen och kantonerna att dra lärdom av de erfarenheter som EU och EES-staterna har gjort när det gäller att liberalisera tjänstesektorn genom genomförandet av tjänstedirektivet. Ur ekonomisk synvinkel har tjänstedirektivet visat sig gynna en ökad liberalisering inte bara mellan, utan även inom medlemsstaterna, genom förfarandet för kontroll av den nationella lagstiftningen – som syftar till att avlägsna onödiga hinder för etableringsfriheten – och processen med inbördes bedömningar, där medlemsstaterna har fått motivera ytterligare restriktioner i allmänhetens intresse. En liknande metod kan därför bidra till att bana väg för ett ökat gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster mellan EU och Schweiz.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som den schweiziska regeringen har gjort för att förbättra tillgången till information för företag från EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som den schweiziska regeringen har gjort för att förbättra tillgången till information för företag från EU.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det schweiziska parlamentets beslut att införliva direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och uppmanar Schweiz och kommissionen att så snart som möjligt nå en överenskommelse om genomförande av direktivet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar det schweiziska parlamentets beslut att införliva direktiv 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer och uppmanar Schweiz och kommissionen att så snart som möjligt nå en överenskommelse om genomförande av direktivet.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att avtalet om fri rörlighet för personer generellt sett inte innehåller något omfattande avtal om fri rörlighet för tjänster, och att denna rörlighet bara i viss mån täcks av specifika bilaterala avtal. Ett omfattande avtal om fri rörlighet för tjänster skulle ge båda parter betydande ekonomiska fördelar. Kommissionen och Schweiz uppmanas därför att utforska möjligheterna att inleda förhandlingar i syfte att ingå ett heltäckande avtal om fri rörlighet för tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att avtalet om fri rörlighet för personer generellt sett inte innehåller något omfattande avtal om fri rörlighet för tjänster, och att denna rörlighet bara i viss mån täcks av specifika bilaterala avtal. Ett omfattande avtal om fri rörlighet för tjänster skulle ge båda parter betydande ekonomiska fördelar. Kommissionen och Schweiz uppmanas därför att utforska möjligheterna att inleda förhandlingar i syfte att ingå ett heltäckande avtal om fri rörlighet för tjänster.

| 19. | Europaparlamentet har full förståelse för orsakerna till att förbindelserna mellan Schweiz och EU är av en speciell karaktär. Alla insatser bör göras för att se till att identiska eller parallella regler för den inre marknaden, bl.a. när det gäller fri rörlighet för tjänster, tolkas och tillämpas på samma sätt i EU och Schweiz, så att Schweiz kan delta på lika villkor i den inre marknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet har full förståelse för orsakerna till att förbindelserna mellan Schweiz och EU är av en speciell karaktär. Alla insatser bör göras för att se till att identiska eller parallella regler för den inre marknaden, bl.a. när det gäller fri rörlighet för tjänster, tolkas och tillämpas på samma sätt i EU och Schweiz, så att Schweiz kan delta på lika villkor i den inre marknaden.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det ligger i både EU:s och Schweiz intresse att avtalet om fri rörlighet för personer tillämpas på ett mer enhetligt sätt och att man snabbare harmoniserar Schweiz och EU:s lagstiftning om den inre marknaden, så att förhållandena för de ekonomiska aktörerna på båda sidor blir mer tydliga och förutsägbara. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det ligger i både EU:s och Schweiz intresse att avtalet om fri rörlighet för personer tillämpas på ett mer enhetligt sätt och att man snabbare harmoniserar Schweiz och EU:s lagstiftning om den inre marknaden, så att förhållandena för de ekonomiska aktörerna på båda sidor blir mer tydliga och förutsägbara.

| 21. | Europaparlamentet gläder sig över att de schweiziska myndigheterna på egen hand har beslutat att beakta rättspraxis från EU-domstolen som har fastställts efter det att avtalet om fri rörlighet för personer undertecknades. Parlamentet gläder sig också över att man i den schweiziska lagstiftningen nyligen antagit principen om Cassis de Dijon. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet gläder sig över att de schweiziska myndigheterna på egen hand har beslutat att beakta rättspraxis från EU-domstolen som har fastställts efter det att avtalet om fri rörlighet för personer undertecknades. Parlamentet gläder sig också över att man i den schweiziska lagstiftningen nyligen antagit principen om Cassis de Dijon.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att så snart som möjligt nå en överenskommelse under de pågående förhandlingarna om bilaterala avtal, t.ex. det bilaterala avtalet om produktsäkerhet. Kommissionen och Schweiz uppmanas att utforma dessa och kommande avtal på ett så tydligt och framsynt sätt som möjligt, så att man redan från början kraftigt begränsar möjligheterna att tillämpa avtalen på olika sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att så snart som möjligt nå en överenskommelse under de pågående förhandlingarna om bilaterala avtal, t.ex. det bilaterala avtalet om produktsäkerhet. Kommissionen och Schweiz uppmanas att utforma dessa och kommande avtal på ett så tydligt och framsynt sätt som möjligt, så att man redan från början kraftigt begränsar möjligheterna att tillämpa avtalen på olika sätt.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att försöka ta fram en mekanism som bidrar till att avtalet om fri rörlighet för personer snabbare anpassas till utvecklingen av det relevanta EU-regelverket på de områden som omfattas av dess tillämpningsområde. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att försöka ta fram en mekanism som bidrar till att avtalet om fri rörlighet för personer snabbare anpassas till utvecklingen av det relevanta EU-regelverket på de områden som omfattas av dess tillämpningsområde.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att på kort sikt undersöka hur man kan komma fram till övergripande lösningar på vissa institutionella problem, minska fragmenteringen och öka insynen i beslutssystemet, förbättra kommunikationen mellan de gemensamma kommittéerna och överväga att införa en effektiv tvistlösningsmekanism. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Schweiz att på kort sikt undersöka hur man kan komma fram till övergripande lösningar på vissa institutionella problem, minska fragmenteringen och öka insynen i beslutssystemet, förbättra kommunikationen mellan de gemensamma kommittéerna och överväga att införa en effektiv tvistlösningsmekanism.

| 25. | Europaparlamentet ser gärna att dess kommunikation med Schweiz stärks och att de schweiziska representanterna görs mer delaktiga i Europaparlamentets och dess respektive organs arbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ser gärna att dess kommunikation med Schweiz stärks och att de schweiziska representanterna görs mer delaktiga i Europaparlamentets och dess respektive organs arbete.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att det – med tanke på de nya utmaningarna inom de pågående och planerade förhandlingarna om flera politikområden, bl.a. konsumentskyddet – finns ett behov av att diskutera möjligheten att gå längre än den nuvarande institutionella ramen och eventuellt ingå ett heltäckande bilateralt avtal som gynnar både Schweiz och EU. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att det – med tanke på de nya utmaningarna inom de pågående och planerade förhandlingarna om flera politikområden, bl.a. konsumentskyddet – finns ett behov av att diskutera möjligheten att gå längre än den nuvarande institutionella ramen och eventuellt ingå ett heltäckande bilateralt avtal som gynnar både Schweiz och EU.

*

* *

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/22

---

Tisdagen den 7 september 2010Skäliga inkomster för jordbrukarna: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa

P7_TA(2010)0302

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om skäliga inkomster för jordbrukare: en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (2009/2237(INI))

2011/C 308 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande ”En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa” (KOM(2009)0591) och de arbetsdokument som utgör bilagor till meddelandet,

med beaktande av de slutliga rekommendationerna från högnivågruppen för livsmedelsindustrins konkurrenskraft av den 17 mars 2009 (1),

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2009 om livsmedelspriserna i Europa (2),

med beaktande av sin förklaring av den 19 februari 2008 om utredning av och åtgärder mot maktmissbruk som stormarknader med verksamhet i Europeiska unionen kan utöva (3),

med beaktande av rådets slutsatser av den 29 mars 2010 om en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa (4),

med beaktande av rapporten ”Agribusiness and the right to food” (Jordbruksindustrin och rätten till livsmedel) av FN:s särskilda rapportör om rätten till livsmedel,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0225/2010), och av följande skäl:

| A. | De senaste prissvängningarna på livsmedel och handelsvaror har gett upphov till stark oro när det gäller livsmedelskedjornas funktion i Europa och i världen. |
| --- | --- |

A.

De senaste prissvängningarna på livsmedel och handelsvaror har gett upphov till stark oro när det gäller livsmedelskedjornas funktion i Europa och i världen.

| B. | Sedan 1996 har livsmedelspriserna ökat med 3,3 procent per år samtidigt som det pris som jordbrukarna tar ut endast har ökat med 2,1 procent. Parallellt med detta har driftskostnaderna ökat med 3,6 procent, vilket visar att livsmedelskedjan inte fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

B.

Sedan 1996 har livsmedelspriserna ökat med 3,3 procent per år samtidigt som det pris som jordbrukarna tar ut endast har ökat med 2,1 procent. Parallellt med detta har driftskostnaderna ökat med 3,6 procent, vilket visar att livsmedelskedjan inte fungerar tillfredsställande.

| C. | I kommissionens meddelande medges att ”dessa förändringar har lett till stora problem för jordbruksproducenterna och även varit till nackdel för konsumenterna” (5). |
| --- | --- |

C.

I kommissionens meddelande medges att ”dessa förändringar har lett till stora problem för jordbruksproducenterna och även varit till nackdel för konsumenterna” (5).

| D. | Trots de kraftiga prissänkningarna på jordbruksråvaror under 2008 förblev priserna för slutkonsumenterna i genomsnitt oförändrade eller höjdes till och med. |
| --- | --- |

D.

Trots de kraftiga prissänkningarna på jordbruksråvaror under 2008 förblev priserna för slutkonsumenterna i genomsnitt oförändrade eller höjdes till och med.

| E. | Balanserade handelsrelationer skulle inte bara förbättra livsmedelsförsörjningskedjans funktionssätt utan även vara till fördel för jordbrukarna. |
| --- | --- |

E.

Balanserade handelsrelationer skulle inte bara förbättra livsmedelsförsörjningskedjans funktionssätt utan även vara till fördel för jordbrukarna.

| F. | Utbredningen av illojala handelsmetoder undergräver jordbrukarnas förmåga att investera och införa förändringar (framför allt avseende miljövänlig teknik och åtgärder för att motverka klimateffekterna samt förnybar energi, samtidigt som jordbrukarna ska uppfylla stränga miljökrav, som dessutom kommer att skärpas i den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013). |
| --- | --- |

F.

Utbredningen av illojala handelsmetoder undergräver jordbrukarnas förmåga att investera och införa förändringar (framför allt avseende miljövänlig teknik och åtgärder för att motverka klimateffekterna samt förnybar energi, samtidigt som jordbrukarna ska uppfylla stränga miljökrav, som dessutom kommer att skärpas i den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013).

| G. | Jordbrukets andel i tillväxten av förädlingsvärdet inom livsmedelsförsörjningskedjan har sjunkit från 31 procent 1995 till 24 procent 2005 i EU-25, och preliminär statistik för efterföljande år pekar på en ytterligare minskning av den andel som jordbrukarna får tillbaka, jämfört med en konstant ökning av bearbetningsföretagens, grossisternas och/eller detaljisternas marginaler samt av vinsterna för de ekonomiska aktörerna utanför livsmedelsförsörjningskedjan. |
| --- | --- |

G.

Jordbrukets andel i tillväxten av förädlingsvärdet inom livsmedelsförsörjningskedjan har sjunkit från 31 procent 1995 till 24 procent 2005 i EU-25, och preliminär statistik för efterföljande år pekar på en ytterligare minskning av den andel som jordbrukarna får tillbaka, jämfört med en konstant ökning av bearbetningsföretagens, grossisternas och/eller detaljisternas marginaler samt av vinsterna för de ekonomiska aktörerna utanför livsmedelsförsörjningskedjan.

| H. | Den genomsnittliga inkomsten för EU:s jordbrukare minskade med mer än tolv procent i EU-27 under 2009, vilket medfört att jordbrukarna inte längre kan få ut en rimlig ersättning för sitt arbete. Trots detta måste jordbrukarna samt jordbruks- och livsmedelssektorn fortsätta att producera livsmedel som uppfyller mycket höga kvalitetskrav till priser som är rimliga för konsumenterna, i enlighet med de mål som fastställs i den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

H.

Den genomsnittliga inkomsten för EU:s jordbrukare minskade med mer än tolv procent i EU-27 under 2009, vilket medfört att jordbrukarna inte längre kan få ut en rimlig ersättning för sitt arbete. Trots detta måste jordbrukarna samt jordbruks- och livsmedelssektorn fortsätta att producera livsmedel som uppfyller mycket höga kvalitetskrav till priser som är rimliga för konsumenterna, i enlighet med de mål som fastställs i den gemensamma jordbrukspolitiken.

| I. | I livsmedelsförsörjningskedjan ingår jordbrukare, jordbrukskooperativ, producentorganisationer, bearbetningsföretag, grossister, detaljister, snabbköpskedjor, catering, restauranger, direktleveranser från självhushållsproduktion, privat produktion och konsumenter, men även ekonomiska aktörer utanför livsmedelsförsörjningskedjan, såsom kommunikations- och marknadsföringsföretag, tillhandahållare av transporter, logistik, energi och allmännyttiga tjänster, förpackningstjänster, tekniska hjälpmedel, insatsvaror och tekniskt kunnande samt konsulttjänster. Det är nödvändigt att ta hänsyn till denna komplexitet och stora mångfald för att hela kedjans bärkraftighet ska kunna förbättras. |
| --- | --- |

I.

I livsmedelsförsörjningskedjan ingår jordbrukare, jordbrukskooperativ, producentorganisationer, bearbetningsföretag, grossister, detaljister, snabbköpskedjor, catering, restauranger, direktleveranser från självhushållsproduktion, privat produktion och konsumenter, men även ekonomiska aktörer utanför livsmedelsförsörjningskedjan, såsom kommunikations- och marknadsföringsföretag, tillhandahållare av transporter, logistik, energi och allmännyttiga tjänster, förpackningstjänster, tekniska hjälpmedel, insatsvaror och tekniskt kunnande samt konsulttjänster. Det är nödvändigt att ta hänsyn till denna komplexitet och stora mångfald för att hela kedjans bärkraftighet ska kunna förbättras.

| J. | Kommissionen pekar i sitt meddelande på allvarliga problem, såsom utnyttjande av dominerande köparmakt, orättvisa kontraktsmetoder (t.ex. försenade betalningar), ensidiga ändringar i kontrakt, förskottsbetalningar som ett sätt att få inleda förhandlingar, begränsat marknadstillträde och brist på uppgifter om prissättningen och fördelningen av vinstmarginaler i livsmedelskedjan, vilket har ett nära samband med den ökade koncentrationen inom insatsvaru-, grossist- och detaljhandelssektorerna. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen pekar i sitt meddelande på allvarliga problem, såsom utnyttjande av dominerande köparmakt, orättvisa kontraktsmetoder (t.ex. försenade betalningar), ensidiga ändringar i kontrakt, förskottsbetalningar som ett sätt att få inleda förhandlingar, begränsat marknadstillträde och brist på uppgifter om prissättningen och fördelningen av vinstmarginaler i livsmedelskedjan, vilket har ett nära samband med den ökade koncentrationen inom insatsvaru-, grossist- och detaljhandelssektorerna.

| K. | I kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009 rekommenderas det att omstruktureringar och konsolideringar av jordbrukssektorn ska främjas och underlättas med hjälp av incitament för frivillig etablering av producentorganisationer. |
| --- | --- |

K.

I kommissionens meddelande av den 28 oktober 2009 rekommenderas det att omstruktureringar och konsolideringar av jordbrukssektorn ska främjas och underlättas med hjälp av incitament för frivillig etablering av producentorganisationer.

| L. | Globaliseringen och sammanslagningsprocesserna, inte minst på detaljistnivå, har skapat en obalans mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan. I själva verket finns det mycket få mycket mäktiga detaljister som förhandlar direkt eller indirekt med 13,4 miljoner jordbrukare och 310 000 jordbruksföretag i hela EU. |
| --- | --- |

L.

Globaliseringen och sammanslagningsprocesserna, inte minst på detaljistnivå, har skapat en obalans mellan de olika aktörerna i livsmedelskedjan. I själva verket finns det mycket få mycket mäktiga detaljister som förhandlar direkt eller indirekt med 13,4 miljoner jordbrukare och 310 000 jordbruksföretag i hela EU.

| M. | För stor koncentration leder till mindre variation i produktutbudet och förlorat kulturarv samt färre försäljningsställen, arbetstillfällen och försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

M.

För stor koncentration leder till mindre variation i produktutbudet och förlorat kulturarv samt färre försäljningsställen, arbetstillfällen och försörjningsmöjligheter.

| N. | Kommissionen uppger att kontraktsmässiga skillnader som hänger samman med en obalans i förhandlingsstyrkan inverkar negativt på konkurrenskraften i livsmedelsförsörjningskedjan, eftersom mindre men effektiva aktörer kan tvingas arbeta under mindre lönsamma förhållanden, vilket begränsar deras förmåga och incitament till att investera i förbättrad produktkvalitet och innovativa produktionsmetoder. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen uppger att kontraktsmässiga skillnader som hänger samman med en obalans i förhandlingsstyrkan inverkar negativt på konkurrenskraften i livsmedelsförsörjningskedjan, eftersom mindre men effektiva aktörer kan tvingas arbeta under mindre lönsamma förhållanden, vilket begränsar deras förmåga och incitament till att investera i förbättrad produktkvalitet och innovativa produktionsmetoder.

| O. | Handeln med livsmedel sker fritt på den inre marknaden, och resultatet av prisförhandlingar mellan producenter (organisationer), bearbetningsföretag, handlare och detaljister bestäms ofta av prisutvecklingen på världsmarknaden. |
| --- | --- |

O.

Handeln med livsmedel sker fritt på den inre marknaden, och resultatet av prisförhandlingar mellan producenter (organisationer), bearbetningsföretag, handlare och detaljister bestäms ofta av prisutvecklingen på världsmarknaden.

| P. | Den enorma skillnaden i antal och ekonomisk styrka mellan jordbrukare och detaljister är en tydlig indikation på att det råder obalans i livsmedelsförsörjningskedjan. I syfte att utjämna skillnaden måste jordbrukarna uppmuntras att gå samman i ekonomiska organisationer. Kooperativ spelar en avgörande roll eftersom de ökar jordbrukarnas inflytande och förhandlingsstyrka. |
| --- | --- |

P.

Den enorma skillnaden i antal och ekonomisk styrka mellan jordbrukare och detaljister är en tydlig indikation på att det råder obalans i livsmedelsförsörjningskedjan. I syfte att utjämna skillnaden måste jordbrukarna uppmuntras att gå samman i ekonomiska organisationer. Kooperativ spelar en avgörande roll eftersom de ökar jordbrukarnas inflytande och förhandlingsstyrka.

| Q. | EU ingår i och är kontraktsbundet till världshandeln. |
| --- | --- |

Q.

EU ingår i och är kontraktsbundet till världshandeln.

| R. | EU är världens största importör och exportör av jordbruksprodukter. Under 2008 steg jordbruksimporterna med drygt 10 procent till 986 miljarder euro och jordbruksexporterna med nästan 11 procent till 752 miljarder euro. |
| --- | --- |

R.

EU är världens största importör och exportör av jordbruksprodukter. Under 2008 steg jordbruksimporterna med drygt 10 procent till 986 miljarder euro och jordbruksexporterna med nästan 11 procent till 752 miljarder euro.

| S. | EU gör redan mycket stora eftergifter i sin utvecklingspolitik, och det är viktigt att bilaterala avtal som är ensidigt negativa för det europeiska jordbruket inte tecknas. |
| --- | --- |

S.

EU gör redan mycket stora eftergifter i sin utvecklingspolitik, och det är viktigt att bilaterala avtal som är ensidigt negativa för det europeiska jordbruket inte tecknas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa” (KOM(2009)0591) av den 28 oktober 2009 och inser att det finns betydande maktobalanser mellan de olika aktörerna. Parlamentet anser emellertid att de åtgärder som föreslås i meddelandet är otillräckliga för att bemöta detta problem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande ”En bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja i Europa” (KOM(2009)0591) av den 28 oktober 2009 och inser att det finns betydande maktobalanser mellan de olika aktörerna. Parlamentet anser emellertid att de åtgärder som föreslås i meddelandet är otillräckliga för att bemöta detta problem.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med problemet med orättvis vinstfördelning i livsmedelskedjan, särskilt med avseende på rimliga inkomster för jordbrukare. Parlamentet erkänner att man för att stimulera hållbara och etiska produktionssystem måste kompensera jordbrukarna för deras investeringar och åtaganden på dessa områden, och understryker att de obalanserade styrkeförhållandena måste ersättas av nära samarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med problemet med orättvis vinstfördelning i livsmedelskedjan, särskilt med avseende på rimliga inkomster för jordbrukare. Parlamentet erkänner att man för att stimulera hållbara och etiska produktionssystem måste kompensera jordbrukarna för deras investeringar och åtaganden på dessa områden, och understryker att de obalanserade styrkeförhållandena måste ersättas av nära samarbete.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att alla de jordbrukspolitiska mål som nämns i Romfördragen (höjd produktivitet, tryggad livsmedelsförsörjning, skäliga konsumentpriser och stabiliserade marknader) har uppnåtts, förutom målet om en skälig inkomst för jordbruksbefolkningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till detta i alla budgetförslag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att alla de jordbrukspolitiska mål som nämns i Romfördragen (höjd produktivitet, tryggad livsmedelsförsörjning, skäliga konsumentpriser och stabiliserade marknader) har uppnåtts, förutom målet om en skälig inkomst för jordbruksbefolkningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till detta i alla budgetförslag.

| 4. | Europaparlamentet anser att en stabil, säker och vinstgivande produktionssektor är en avgörande faktor inom livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet betonar dock även att livsmedelskedjan består av många aktörer – jordbrukare, bearbetare, tillverkare, leverantörer och detaljister – som alla skapar ett mervärde och alla behöver ett visst mått av säkerhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en stabil, säker och vinstgivande produktionssektor är en avgörande faktor inom livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet betonar dock även att livsmedelskedjan består av många aktörer – jordbrukare, bearbetare, tillverkare, leverantörer och detaljister – som alla skapar ett mervärde och alla behöver ett visst mått av säkerhet.

Öppenhet i prissättningen

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra det europeiska instrumentet för övervakning av livsmedelspriser genom att göra det mer användarvänligt, med hjälp av bland annat ett flerspråkigt gränssnitt som omfattar ett stort antal livsmedel, och genom att underlätta prisjämförelser i livsmedelsförsörjningskedjans alla delar, såväl inom som mellan medlemsstater, så att konsumenternas och jordbrukarnas krav på ökad öppenhet i prissättningen kan tillgodoses. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra det europeiska instrumentet för övervakning av livsmedelspriser genom att göra det mer användarvänligt, med hjälp av bland annat ett flerspråkigt gränssnitt som omfattar ett stort antal livsmedel, och genom att underlätta prisjämförelser i livsmedelsförsörjningskedjans alla delar, såväl inom som mellan medlemsstater, så att konsumenternas och jordbrukarnas krav på ökad öppenhet i prissättningen kan tillgodoses.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens motvilja att genomföra en studie av marginalfördelningen i kedjan enligt överenskommelsen i 2009 års budgetförfarande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar djupt kommissionens motvilja att genomföra en studie av marginalfördelningen i kedjan enligt överenskommelsen i 2009 års budgetförfarande.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att skillnader i kraven på insyn i jordbruksföretagen och de aktörer som kommer före och efter i livsmedelskedjan kan ha en negativ effekt på jordbrukarnas och producentsammanslutningarnas förhandlingsposition. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att skillnader i kraven på insyn i jordbruksföretagen och de aktörer som kommer före och efter i livsmedelskedjan kan ha en negativ effekt på jordbrukarnas och producentsammanslutningarnas förhandlingsposition.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt genomföra pilotprojektet om inrättande av ett Europeiskt centrum för övervakning av priser och marginaler inom jordbruket (kompletterat med uppgifter om priser, marginaler och volymer), för vilket parlamentet och rådet godkände ett anslag på 1,5 miljoner euro inom ramen för 2010 års budget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt genomföra pilotprojektet om inrättande av ett Europeiskt centrum för övervakning av priser och marginaler inom jordbruket (kompletterat med uppgifter om priser, marginaler och volymer), för vilket parlamentet och rådet godkände ett anslag på 1,5 miljoner euro inom ramen för 2010 års budget.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behålla högnivågruppen för livsmedelskedjan som ett permanent diskussionsforum, eftersom denna grupp har varit ett mycket viktigt verktyg för att identifiera problem, utarbeta rekommendationer och anta strategier i syfte att rätta till dagens obalans. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behålla högnivågruppen för livsmedelskedjan som ett permanent diskussionsforum, eftersom denna grupp har varit ett mycket viktigt verktyg för att identifiera problem, utarbeta rekommendationer och anta strategier i syfte att rätta till dagens obalans.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om obligatoriska årsrapporter från de största handlarna, bearbetningsföretagen, grossisterna och detaljisterna i EU med information om dels deras marknadsandelar (med uppgifter om egna varumärken) för viktiga livsmedelsvaror, dels deras försäljningsvolymer per månad, för att göra det möjligt för alla marknadsaktörer att bedöma utvecklingen i efterfrågan, tillgång och priser i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om obligatoriska årsrapporter från de största handlarna, bearbetningsföretagen, grossisterna och detaljisterna i EU med information om dels deras marknadsandelar (med uppgifter om egna varumärken) för viktiga livsmedelsvaror, dels deras försäljningsvolymer per månad, för att göra det möjligt för alla marknadsaktörer att bedöma utvecklingen i efterfrågan, tillgång och priser i livsmedelskedjan.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att i vissa länder har bearbetningsföretagen i livsmedelsindustrin branschens största vinstmarginaler, vilket även kommissionen har bekräftat. Parlamentet kräver därför att framför allt bearbetningsbranschen kontrolleras och undersöks för att säkerställa pristransparens. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att i vissa länder har bearbetningsföretagen i livsmedelsindustrin branschens största vinstmarginaler, vilket även kommissionen har bekräftat. Parlamentet kräver därför att framför allt bearbetningsbranschen kontrolleras och undersöks för att säkerställa pristransparens.

| 12. | Europaparlamentet anser att marknadsinsynen måste bli bättre och att konsumenterna måste få mer information, något som är en förutsättning för att man ska kunna lyfta fram produkternas identitet och garantera ett varierat utbud av matvaror, jordbruksprodukter och livsmedel, vilka är ett uttryck för många länders och regioners historia och kultur och speglar de särdrag som kännetecknar jordbruket i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att marknadsinsynen måste bli bättre och att konsumenterna måste få mer information, något som är en förutsättning för att man ska kunna lyfta fram produkternas identitet och garantera ett varierat utbud av matvaror, jordbruksprodukter och livsmedel, vilka är ett uttryck för många länders och regioners historia och kultur och speglar de särdrag som kännetecknar jordbruket i varje enskild medlemsstat.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensbedömning av vilka vinster som skulle uppnås med en förbättrad rättslig ram som skulle omfatta privata kvalitetsmärken och distributörernas egna märken, i syfte att undvika att dessa märken blir alltför många, för att ge konsumenterna ökad insyn och producenterna marknadstillträde. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensbedömning av vilka vinster som skulle uppnås med en förbättrad rättslig ram som skulle omfatta privata kvalitetsmärken och distributörernas egna märken, i syfte att undvika att dessa märken blir alltför många, för att ge konsumenterna ökad insyn och producenterna marknadstillträde.

| 14. | Europaparlamentet framhåller vikten av att verka för ett ökat mervärde för den europeiska jordbruks- och livsmedelsproduktionen och av att initiera informationskampanjer om de insatser som jordbrukarna och livsmedelsindustrin gjort för miljön, livsmedelssäkerheten och djurens välfärd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller vikten av att verka för ett ökat mervärde för den europeiska jordbruks- och livsmedelsproduktionen och av att initiera informationskampanjer om de insatser som jordbrukarna och livsmedelsindustrin gjort för miljön, livsmedelssäkerheten och djurens välfärd.

Konkurrenskraft

| 15. | Europaparlamentet uppmanar konkurrensmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå samt övriga tillsynsmyndigheter som arbetar med produktion och handel att ta krafttag mot den dominerande ställning och betydande marknadsandel som innehas av jordbruksindustrins handlare, insatsvaruföretag, producenter och detaljister i livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet uppmanar dessa myndigheter att vidta åtgärder mot otillbörliga metoder från köparnas sida när det gäller aktörer som försätter jordbrukarna i en mycket ofördelaktig förhandlingsposition. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar konkurrensmyndigheter på nationell nivå och EU-nivå samt övriga tillsynsmyndigheter som arbetar med produktion och handel att ta krafttag mot den dominerande ställning och betydande marknadsandel som innehas av jordbruksindustrins handlare, insatsvaruföretag, producenter och detaljister i livsmedelsförsörjningskedjan. Parlamentet uppmanar dessa myndigheter att vidta åtgärder mot otillbörliga metoder från köparnas sida när det gäller aktörer som försätter jordbrukarna i en mycket ofördelaktig förhandlingsposition.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en ny koppling mellan konkurrensreglerna och den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att ge jordbrukarna och deras branschorganisationer redskap som gör det möjligt att förbättra deras förhandlingsposition. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en ny koppling mellan konkurrensreglerna och den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att ge jordbrukarna och deras branschorganisationer redskap som gör det möjligt att förbättra deras förhandlingsposition.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka följderna av att en enda eller några få detaljister uppnår en betydande marknadsandel i en viss medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till möjligheten att vidta korrigerande åtgärder till fördel för producenter och konsumenter i de situationer där detaljhandelns metoder eller marknadsandel visar sig ha en konkurrenshämmande effekt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka följderna av att en enda eller några få detaljister uppnår en betydande marknadsandel i en viss medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till möjligheten att vidta korrigerande åtgärder till fördel för producenter och konsumenter i de situationer där detaljhandelns metoder eller marknadsandel visar sig ha en konkurrenshämmande effekt.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2010 överlämna en rapport till parlamentet med uppgifter om utnyttjande av köparmakt i EU, konkurrenshämmande agerande och orättvisa kontraktsmetoder i hela livsmedelskedjan – från insatsvaruindustrin fram till konsumenterna – tillsammans med förslag på lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i slutet av 2010 överlämna en rapport till parlamentet med uppgifter om utnyttjande av köparmakt i EU, konkurrenshämmande agerande och orättvisa kontraktsmetoder i hela livsmedelskedjan – från insatsvaruindustrin fram till konsumenterna – tillsammans med förslag på lämpliga åtgärder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att när så är lämpligt ge sina nationella konkurrensmyndigheter ökade handlingsmöjligheter genom att inrätta okomplicerade system för insamling av bevis när det gäller snedvridning av konkurrensen genom orättvisa kontraktsmetoder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att när så är lämpligt ge sina nationella konkurrensmyndigheter ökade handlingsmöjligheter genom att inrätta okomplicerade system för insamling av bevis när det gäller snedvridning av konkurrensen genom orättvisa kontraktsmetoder.

| 20. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att på unionsnivå förbjuda försäljningen av jordbruksprodukter under inköpspris. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att på unionsnivå förbjuda försäljningen av jordbruksprodukter under inköpspris.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en sektorsomfattande utredning utefter livsmedelsförsörjningskedjan för att fastställa i hur stor omfattning köparmakt utnyttjas inom sektorn, och visar på framgången hos konkurrensutredningen inom läkemedelssektorn 2009. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en sektorsomfattande utredning utefter livsmedelsförsörjningskedjan för att fastställa i hur stor omfattning köparmakt utnyttjas inom sektorn, och visar på framgången hos konkurrensutredningen inom läkemedelssektorn 2009.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över de kriterier som för närvarande används för att bedöma konkurrenshämmande praxis (Herfindahls index). Detta index, som är användbart när det gäller att utvärdera risken för att monopol uppstår, ger ingen realistisk bild av om det förekommer konkurrenshämmande praxis, såsom hemliga uppgörelser och oligopol, något som åtminstone till viss del tycks förekomma inom den storskaliga detaljhandeln. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över de kriterier som för närvarande används för att bedöma konkurrenshämmande praxis (Herfindahls index). Detta index, som är användbart när det gäller att utvärdera risken för att monopol uppstår, ger ingen realistisk bild av om det förekommer konkurrenshämmande praxis, såsom hemliga uppgörelser och oligopol, något som åtminstone till viss del tycks förekomma inom den storskaliga detaljhandeln.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra en mer målinriktad tillämpning av konkurrensreglerna i livsmedelskedjan och att överväga att lägga fram lagstiftningsförslag inför parlamentet och rådet i detta hänseende för att effektivt begränsa framväxten av dominerande marknadspositioner inom insatsvaruindustrierna, livsmedelsprocessindustrin och detaljhandelssektorn och stärka jordbrukarnas förhandlingsposition, så att de kan vidta gemensamma åtgärder mot dominerande aktörer genom effektiva producent- och branschorganisationer samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkra en mer målinriktad tillämpning av konkurrensreglerna i livsmedelskedjan och att överväga att lägga fram lagstiftningsförslag inför parlamentet och rådet i detta hänseende för att effektivt begränsa framväxten av dominerande marknadspositioner inom insatsvaruindustrierna, livsmedelsprocessindustrin och detaljhandelssektorn och stärka jordbrukarnas förhandlingsposition, så att de kan vidta gemensamma åtgärder mot dominerande aktörer genom effektiva producent- och branschorganisationer samt små och medelstora företag.

| 24. | Europaparlamentet anser att en omgående översyn av förordning (EG) nr 1234/2007 om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna är nödvändig för att stärka dessa organisationer och för att utvidga förordningens tillämpningsområde, så att hållbara produktionsmetoder omfattas som ett villkor för undantag i enlighet med artikel 101 i FEU-fördraget. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en omgående översyn av förordning (EG) nr 1234/2007 om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna är nödvändig för att stärka dessa organisationer och för att utvidga förordningens tillämpningsområde, så att hållbara produktionsmetoder omfattas som ett villkor för undantag i enlighet med artikel 101 i FEU-fördraget.

| 25. | Europaparlamentet anser att ett visst mått av samordning och harmonisering av nationella åtgärder mot orättvisa handelsmetoder kommer att behövas på EU-nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ett visst mått av samordning och harmonisering av nationella åtgärder mot orättvisa handelsmetoder kommer att behövas på EU-nivå.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att verka för en diversifiering av reglerna för produkter med stark geografisk anknytning, vilka kännetecknas av sina särskilda och specifika lokala eller regionala särdrag jämfört med standardprodukter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att verka för en diversifiering av reglerna för produkter med stark geografisk anknytning, vilka kännetecknas av sina särskilda och specifika lokala eller regionala särdrag jämfört med standardprodukter.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att garantera att olika typer av närings-, miljö- och hälsoaspekter bevaras och att se till att sådana distinkta drag motsvaras av lämpliga priser. Kvalitetsaspekter, som måste gå att mäta på lämpligt sätt, bör också utnyttjas för att ge konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att garantera att olika typer av närings-, miljö- och hälsoaspekter bevaras och att se till att sådana distinkta drag motsvaras av lämpliga priser. Kvalitetsaspekter, som måste gå att mäta på lämpligt sätt, bör också utnyttjas för att ge konkurrensfördelar.

Utnyttjande av köparmakt och kontrakt

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s konkurrenslagstiftning inte kringgås genom att köparna utnyttjar sin makt i livsmedelskedjan (ingen snedvridning), vilket ofta sker i form av försenade betalningar till jordbrukare och mindre bearbetningsföretag, ändringar av de ursprungliga kontraktsvillkoren, framtvingade rabatter, återförsäljning av varor till underpris, krav på orimligt höga volymer samt avgifter och kostnader för att ha med en viss produkt i utbudet. Kommissionen uppmanas dessutom att lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag om så behövs. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s konkurrenslagstiftning inte kringgås genom att köparna utnyttjar sin makt i livsmedelskedjan (ingen snedvridning), vilket ofta sker i form av försenade betalningar till jordbrukare och mindre bearbetningsföretag, ändringar av de ursprungliga kontraktsvillkoren, framtvingade rabatter, återförsäljning av varor till underpris, krav på orimligt höga volymer samt avgifter och kostnader för att ha med en viss produkt i utbudet. Kommissionen uppmanas dessutom att lägga fram lämpliga lagstiftningsförslag om så behövs.

| 29. | Europaparlamentet kräver i synnerhet att betalningsperioderna inom livsmedelsförsörjningskedjan förkortas till max 30 dagar för livsmedel och till en ännu kortare period för lättfördärvliga jordbruksprodukter, som en del av den pågående översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (undantag bör beaktas för producentorganisationer och -kooperativ). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver i synnerhet att betalningsperioderna inom livsmedelsförsörjningskedjan förkortas till max 30 dagar för livsmedel och till en ännu kortare period för lättfördärvliga jordbruksprodukter, som en del av den pågående översynen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/35/EG om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (undantag bör beaktas för producentorganisationer och -kooperativ).

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en utvidgning av EU:s konkurrenslagstiftning som går utöver dess nuvarande begränsade inriktning på konsumentskydd och låga livsmedelspriser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en utvidgning av EU:s konkurrenslagstiftning som går utöver dess nuvarande begränsade inriktning på konsumentskydd och låga livsmedelspriser.

| 31. | Europarlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera om de extra krav, utöver de lagstadgade reglerna, som de enskilda affärskedjorna ställer med avseende på produktionstekniker för frukt och grönsaker och rester av växtskyddsmedel kan leda till en begränsning av den fria handeln och på ett otillbörligt sätt stärka distributörernas position inom livsmedelsförsörjningskedjan. |
| --- | --- |

31.

Europarlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera om de extra krav, utöver de lagstadgade reglerna, som de enskilda affärskedjorna ställer med avseende på produktionstekniker för frukt och grönsaker och rester av växtskyddsmedel kan leda till en begränsning av den fria handeln och på ett otillbörligt sätt stärka distributörernas position inom livsmedelsförsörjningskedjan.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en förteckning över otillbörliga affärsmetoder på marknaden, såsom försäljning till underpris eller försäljningsprovisioner, och att dessa uttryckligen förbjuds av EU. Parlamentet begär att en offentlig förteckning upprättas över de företag som inte följer reglerna och att ett sanktionssystem införs. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en förteckning över otillbörliga affärsmetoder på marknaden, såsom försäljning till underpris eller försäljningsprovisioner, och att dessa uttryckligen förbjuds av EU. Parlamentet begär att en offentlig förteckning upprättas över de företag som inte följer reglerna och att ett sanktionssystem införs.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om, och i vilken utsträckning, utnyttjandet av egna varumärken och snabbköpskedjornas inköpsallianser leder till orättvis konkurrens och tryck på jordbrukarna och till en systematisk minskning av producentpriserna. Parlamentet understryker att en otillbörlig användning av egna varumärken inverkar negativt på producenternas förmåga att ta fram nya produkter (särskilt små producenter). Parlamentet uppmanar således kommissionen att vidta åtgärder i detta hänseende så att jordbrukare och producentsammanslutningar behandlas rättvist i prisbildningsprocessen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om, och i vilken utsträckning, utnyttjandet av egna varumärken och snabbköpskedjornas inköpsallianser leder till orättvis konkurrens och tryck på jordbrukarna och till en systematisk minskning av producentpriserna. Parlamentet understryker att en otillbörlig användning av egna varumärken inverkar negativt på producenternas förmåga att ta fram nya produkter (särskilt små producenter). Parlamentet uppmanar således kommissionen att vidta åtgärder i detta hänseende så att jordbrukare och producentsammanslutningar behandlas rättvist i prisbildningsprocessen.

| 34. | Europaparlamentet anser att kommissionens rekommendationer att främja vertikal integrering av livsmedelsindustrin inte alltid tar hänsyn till behovet av att utjämna jordbrukarnas, distributörernas och livsmedelsindustrins förhandlingspositioner, och att dessa strategier därför bör åtföljas av åtgärder som motverkar missbruk. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att kommissionens rekommendationer att främja vertikal integrering av livsmedelsindustrin inte alltid tar hänsyn till behovet av att utjämna jordbrukarnas, distributörernas och livsmedelsindustrins förhandlingspositioner, och att dessa strategier därför bör åtföljas av åtgärder som motverkar missbruk.

| 35. | Europaparlamentet varnar för att kontraktsjordbruk som påtvingats av köparna, vertikal integrering och terminsaffärer, som får en allt större betydelse, skulle kunna försvaga konkurrensen och jordbrukarnas förhandlingspositioner. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att närmare undersöka effekterna av sådana avtalsförhållanden och att, om så behövs, vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet varnar för att kontraktsjordbruk som påtvingats av köparna, vertikal integrering och terminsaffärer, som får en allt större betydelse, skulle kunna försvaga konkurrensen och jordbrukarnas förhandlingspositioner. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att närmare undersöka effekterna av sådana avtalsförhållanden och att, om så behövs, vidta lämpliga åtgärder.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja rättvisa kontrakt mellan alla aktörer i livsmedelsförsörjningskedjan, grundade på villkor som förhandlas fram tillsammans med jordbrukare och producentorganisationer, inklusive branschorganisationer, för att främja hållbara jordbruksmetoder, säkra bästa produktkvalitet, minimera uppköpspriserna för insatsvaror och garantera rättvisa priser, och att ta fram ett lättillgängligt system för skydd mot kontraktsbrott från köparnas sida. Parlamentet anser att standardkontrakt kan vara användbara verktyg och att sådana kontrakt bör göras obligatoriska inom vissa sektorer. Parlamentet stöder utbytet av bästa praxis om anmälan av kontraktspraxis mellan medlemsstater, inklusive informationsutlämningen till kommissionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja rättvisa kontrakt mellan alla aktörer i livsmedelsförsörjningskedjan, grundade på villkor som förhandlas fram tillsammans med jordbrukare och producentorganisationer, inklusive branschorganisationer, för att främja hållbara jordbruksmetoder, säkra bästa produktkvalitet, minimera uppköpspriserna för insatsvaror och garantera rättvisa priser, och att ta fram ett lättillgängligt system för skydd mot kontraktsbrott från köparnas sida. Parlamentet anser att standardkontrakt kan vara användbara verktyg och att sådana kontrakt bör göras obligatoriska inom vissa sektorer. Parlamentet stöder utbytet av bästa praxis om anmälan av kontraktspraxis mellan medlemsstater, inklusive informationsutlämningen till kommissionen.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar och stöder inrättandet av ombudsmän för livsmedelsdetaljhandeln och av andra skiljedomsförfaranden för att säkerställa att ingångna kontrakt följs. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka erfarenheter som har gjorts i detta hänseende, i syfte att inrätta en EU-ombudsman för livsmedelsdetaljhandeln, som ska ha till uppgift att se till att uppföranderegler, god praxis och kontrakt som överförs mellan aktörer från olika medlemsstater efterlevs. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar och stöder inrättandet av ombudsmän för livsmedelsdetaljhandeln och av andra skiljedomsförfaranden för att säkerställa att ingångna kontrakt följs. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka erfarenheter som har gjorts i detta hänseende, i syfte att inrätta en EU-ombudsman för livsmedelsdetaljhandeln, som ska ha till uppgift att se till att uppföranderegler, god praxis och kontrakt som överförs mellan aktörer från olika medlemsstater efterlevs.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att blottlägga otillbörliga system med avgifter för att ha en viss produkt i utbudet och andra marknadsavgifter samt att kontrollera om dessa följer konkurrenslagstiftningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå enhetliga regler för hantering av sådana produkt- och marknadsavgifter och framför allt att vidta åtgärder när distributörer tar ut oskäliga avgifter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att blottlägga otillbörliga system med avgifter för att ha en viss produkt i utbudet och andra marknadsavgifter samt att kontrollera om dessa följer konkurrenslagstiftningen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föreslå enhetliga regler för hantering av sådana produkt- och marknadsavgifter och framför allt att vidta åtgärder när distributörer tar ut oskäliga avgifter.

| 39. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör främja en omfattande informationskampanj på EU-nivå för att upplysa jordbrukarna om deras rättigheter, det missbruk de kan utsättas för och de medel som står dem till buds för att anmäla fall av missbruk. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör främja en omfattande informationskampanj på EU-nivå för att upplysa jordbrukarna om deras rättigheter, det missbruk de kan utsättas för och de medel som står dem till buds för att anmäla fall av missbruk.

Spekulation

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att ställa krav på att en oberoende, global tillsynsmyndighet inrättas, som ska fastställa regler för råvaruterminer och optioner samt vidta stränga regleringsåtgärder mot världsomfattande spekulation i livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar EU att ställa krav på att en oberoende, global tillsynsmyndighet inrättas, som ska fastställa regler för råvaruterminer och optioner samt vidta stränga regleringsåtgärder mot världsomfattande spekulation i livsmedelsprodukter.

| 41. | Europaparlamentet kräver till följd av den allt större marknadsorienteringen att det vidtas åtgärder för att motverka extrema prissvängningar, eftersom vissa aktörer i livsmedelskedjan drar fördel av dessa svängningar medan de för andra är till uppenbar skada. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram lagstiftningsförslag om instrument för att minska prisvolatiliteten, i syfte att minska producenternas sårbarhet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver till följd av den allt större marknadsorienteringen att det vidtas åtgärder för att motverka extrema prissvängningar, eftersom vissa aktörer i livsmedelskedjan drar fördel av dessa svängningar medan de för andra är till uppenbar skada. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram lagstiftningsförslag om instrument för att minska prisvolatiliteten, i syfte att minska producenternas sårbarhet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka befogenheterna för EU:s varubörsmyndigheter i syfte att begränsa och förhindra spekulation i livsmedelsprodukter och verka för ett genomförande av lämpliga EU-åtgärder så att spekulation i råvaror som inte är jordbruksvaror inte påverkar jordbruksråvaruterminerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka befogenheterna för EU:s varubörsmyndigheter i syfte att begränsa och förhindra spekulation i livsmedelsprodukter och verka för ett genomförande av lämpliga EU-åtgärder så att spekulation i råvaror som inte är jordbruksvaror inte påverkar jordbruksråvaruterminerna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra tillsynen av och den övergripande insynen i marknaderna för jordbruksråvaruterminerna samt att öka insynen i OTC-verksamheter inom ramen för den kommande översynen av MiFID-direktivet och annan relevant lagstiftning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra tillsynen av och den övergripande insynen i marknaderna för jordbruksråvaruterminerna samt att öka insynen i OTC-verksamheter inom ramen för den kommande översynen av MiFID-direktivet och annan relevant lagstiftning.

Självreglering

| 44. | Europaparlamentet uppmanar rådet att främja initiativ till självreglering och möjligheten att upprätta gemensamma fonder för att hantera ekonomiska risker, i syfte att stärka jordbrukarnas förhandlingspositioner, särskilt genom stöd till ekonomiska organisationer, producentorganisationer, branschorganisationer och jordbrukskooperativ. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar rådet att främja initiativ till självreglering och möjligheten att upprätta gemensamma fonder för att hantera ekonomiska risker, i syfte att stärka jordbrukarnas förhandlingspositioner, särskilt genom stöd till ekonomiska organisationer, producentorganisationer, branschorganisationer och jordbrukskooperativ.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram koder för god affärssed i livsmedelskedjan, inklusive mekanismer för överklagande och påföljder för orättvisa metoder. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram förslag om en gemensam kod som ska gälla i hela EU, i syfte att uppnå jämvikt i förbindelserna inom livsmedelsförsörjningskedjan. Dessutom uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag om att tillämpa en EU-övergripande modell för hur specialiserade organ i medlemsstaterna ska kontrollera relationerna mellan dominerande detaljister och dess distributörer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram koder för god affärssed i livsmedelskedjan, inklusive mekanismer för överklagande och påföljder för orättvisa metoder. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram förslag om en gemensam kod som ska gälla i hela EU, i syfte att uppnå jämvikt i förbindelserna inom livsmedelsförsörjningskedjan. Dessutom uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag om att tillämpa en EU-övergripande modell för hur specialiserade organ i medlemsstaterna ska kontrollera relationerna mellan dominerande detaljister och dess distributörer.

| 46. | Europaparlamentet ser det som nödvändigt att främja en bättre integration av de enskilda kedjelänkarna i branschorganisationer och att skapa frivilliga standardkontrakt, med möjlighet för medlemsstaterna att i särskilda fall göra tillämpningen av dessa kontrakt obligatorisk, framför allt för lättfördärvliga produkter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ser det som nödvändigt att främja en bättre integration av de enskilda kedjelänkarna i branschorganisationer och att skapa frivilliga standardkontrakt, med möjlighet för medlemsstaterna att i särskilda fall göra tillämpningen av dessa kontrakt obligatorisk, framför allt för lättfördärvliga produkter.

Hållbara livsmedelssystem och livsmedelskvalitet

| 47. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen i sitt meddelande inte i större utsträckning betonar betydelsen av jordbruket i livsmedelsleveranserna och livsmedelsindustrins ekonomiska värdekedja. Parlamentet betonar sambandet mellan låga priser fritt gården och strukturell överproduktion samt de konsekvenser som detta får för hållbarheten, livsmedelskvaliteten, djurskyddet samt jordbrukets innovations- och sysselsättningspotential i missgynnade regioner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen i sitt meddelande inte i större utsträckning betonar betydelsen av jordbruket i livsmedelsleveranserna och livsmedelsindustrins ekonomiska värdekedja. Parlamentet betonar sambandet mellan låga priser fritt gården och strukturell överproduktion samt de konsekvenser som detta får för hållbarheten, livsmedelskvaliteten, djurskyddet samt jordbrukets innovations- och sysselsättningspotential i missgynnade regioner.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att ett instrument antas för att stödja och främja livsmedelskedjor som förvaltas av jordbrukare, korta livsmedelskedjor och marknader som direkt förvaltas av jordbrukarna (närförsäljning), i syfte att skapa en direkt koppling till konsumenterna och göra det möjligt för jordbrukarna att få en skäligare del av produktens slutliga försäljningsvärde genom att antalet led och mellanhänder minskar. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att ett instrument antas för att stödja och främja livsmedelskedjor som förvaltas av jordbrukare, korta livsmedelskedjor och marknader som direkt förvaltas av jordbrukarna (närförsäljning), i syfte att skapa en direkt koppling till konsumenterna och göra det möjligt för jordbrukarna att få en skäligare del av produktens slutliga försäljningsvärde genom att antalet led och mellanhänder minskar.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin verksamhet särskilt ta hänsyn till situationen i utvecklingsländerna och att inte äventyra självförsörjningen av livsmedel i dessa tredjeländer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin verksamhet särskilt ta hänsyn till situationen i utvecklingsländerna och att inte äventyra självförsörjningen av livsmedel i dessa tredjeländer.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s hygienkrav för produkter som saluförs lokalt eller på avlägsna marknader samt deras hållbarhetstid, att decentralisera och förenkla certifierings- och kontrollsystemen och att främja direkta förbindelser mellan producenter och konsumenter och korta livsmedelsförsörjningskedjor. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s hygienkrav för produkter som saluförs lokalt eller på avlägsna marknader samt deras hållbarhetstid, att decentralisera och förenkla certifierings- och kontrollsystemen och att främja direkta förbindelser mellan producenter och konsumenter och korta livsmedelsförsörjningskedjor.

| 51. | Europaparlamentet understryker vikten och behovet av starka kvalitetsnormer för jordbruksprodukter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sin resolution av den 25 mars 2010 om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, och understryker vikten av att importerade produkter uppfyller samtliga kvalitets- och tillverkningsnormer för att illojal konkurrens mot europeiska produkter ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker vikten och behovet av starka kvalitetsnormer för jordbruksprodukter. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sin resolution av den 25 mars 2010 om en kvalitetspolitik för jordbruksprodukter, och understryker vikten av att importerade produkter uppfyller samtliga kvalitets- och tillverkningsnormer för att illojal konkurrens mot europeiska produkter ska kunna undvikas.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att jordbrukarnas inkomststabilitet påverkar hur mycket de kan investera i miljövänlig teknik, åtgärder för att motverka klimateffekterna och förnybar energi. Parlamentet påminner vidare om att jordbrukarna dessutom ska uppfylla stränga miljökrav. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att jordbrukarnas inkomststabilitet påverkar hur mycket de kan investera i miljövänlig teknik, åtgärder för att motverka klimateffekterna och förnybar energi. Parlamentet påminner vidare om att jordbrukarna dessutom ska uppfylla stränga miljökrav.

| 53. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att förbättra organiseringen av livsmedelsförsörjningskedjan och att rationalisera den ytterligare för att minska livsmedelstransporternas påverkan på miljön och främja saluföringen av lokala livsmedel. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att förbättra organiseringen av livsmedelsförsörjningskedjan och att rationalisera den ytterligare för att minska livsmedelstransporternas påverkan på miljön och främja saluföringen av lokala livsmedel.

| 54. | Europaparlamentet understryker att investeringar i system för förvaring och förpackning av jordbruksprodukter i stor utsträckning kan bidra till att säkerställa skäliga priser på dessa produkter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att investeringar i system för förvaring och förpackning av jordbruksprodukter i stor utsträckning kan bidra till att säkerställa skäliga priser på dessa produkter.

| 55. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa en hållbar utveckling av landsbygdsekonomin genom att främja bearbetning av jordbruksprodukter på jordbruksföretagen och annan verksamhet som inte är kopplad till jordbruket, i syfte att öka antalet arbetstillfällen och generera ytterligare inkomster. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa en hållbar utveckling av landsbygdsekonomin genom att främja bearbetning av jordbruksprodukter på jordbruksföretagen och annan verksamhet som inte är kopplad till jordbruket, i syfte att öka antalet arbetstillfällen och generera ytterligare inkomster.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lokala och regionala initiativ till livsmedelsförsörjning och inte belasta dem med överdriven reglering och byråkrati då dessa utgör ett viktigt bidrag till värdeskapandet i jordbruksföretagen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja lokala och regionala initiativ till livsmedelsförsörjning och inte belasta dem med överdriven reglering och byråkrati då dessa utgör ett viktigt bidrag till värdeskapandet i jordbruksföretagen.

Självförsörjning, catering och livsmedelsavfall

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den ser över EU:s normer, även ta vederbörlig hänsyn till livsmedelsproducenter på lokal nivå, till exempel producenter som sysslar med självhushållsproduktion. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när den ser över EU:s normer, även ta vederbörlig hänsyn till livsmedelsproducenter på lokal nivå, till exempel producenter som sysslar med självhushållsproduktion.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma eventuella ändringar av reglerna för offentlig upphandling av cateringtjänster för att främja hållbara jordbruksmetoder och djurskydd och för att satsa på säsongsbundna och lokala livsmedel. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma eventuella ändringar av reglerna för offentlig upphandling av cateringtjänster för att främja hållbara jordbruksmetoder och djurskydd och för att satsa på säsongsbundna och lokala livsmedel.

| 59. | Europaparlamentet anser att det vid offentliga upphandlingar, t.ex. inom ramen för särskilda program avseende mjölkprodukter, frukt och grönsaker som genomförs i skolorna, är nödvändigt att garantera att även små lokala producenter och lokala producentgrupper får delta. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att det vid offentliga upphandlingar, t.ex. inom ramen för särskilda program avseende mjölkprodukter, frukt och grönsaker som genomförs i skolorna, är nödvändigt att garantera att även små lokala producenter och lokala producentgrupper får delta.

| 60. | Europaparlamentet anser att man bör främja framväxten av jordbruksmarknader som förvaltas direkt av jordbrukarna och inrättandet av försäljningsställen där producenter kan erbjuda sina produkter direkt till konsumenterna. Man bör även inrätta program för att främja försäljning på lokala marknader. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att man bör främja framväxten av jordbruksmarknader som förvaltas direkt av jordbrukarna och inrättandet av försäljningsställen där producenter kan erbjuda sina produkter direkt till konsumenterna. Man bör även inrätta program för att främja försäljning på lokala marknader.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inför parlamentet och rådet lägga fram en rapport med en analys av det enorma slöseriet med livsmedel i livsmedelskedjan, som i de flesta medlemsstater utgör upp till 30 procent av produktionen, och att motverka detta slöseri genom en kampanj för att öka kunskaperna om livsmedlens stora betydelse. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inför parlamentet och rådet lägga fram en rapport med en analys av det enorma slöseriet med livsmedel i livsmedelskedjan, som i de flesta medlemsstater utgör upp till 30 procent av produktionen, och att motverka detta slöseri genom en kampanj för att öka kunskaperna om livsmedlens stora betydelse.

| 62. | Europaparlamentet understryker vikten av att ta fram livsmedelsprogram för de EU-medborgare som behöver dem, t.ex. de som har det sämst ställt, äldre och ungdomar. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker vikten av att ta fram livsmedelsprogram för de EU-medborgare som behöver dem, t.ex. de som har det sämst ställt, äldre och ungdomar.

*

* *

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/files/high_level_group_2008/documents_hlg/final_recommendations_hlg_17_03_09_en.pdf

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0191.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0054.

(4)  Rådets dokument 8099/10.

(5)  Inledningen till KOM(2009)0591.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/30

---

Tisdagen den 7 september 2010Finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

P7_TA(2010)0303

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om finansieringen av och verksamheten för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2010/2072(INI))

2011/C 308 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (3),

med beaktande av sina resolutioner om förslagen till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, som antagits sedan den 23 oktober 2007 (4),

med beaktande av kommissionens meddelanden till Europaparlamentet och rådet av den 2 juli 2008 (KOM(2008)0421) och den 28 juli 2009 (KOM(2009)0394) om verksamheten inom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter under 2007 och 2008,

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0236/2010), och av följande skäl:

| A. | För att motverka globaliseringens negativa följder för arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar och för att visa solidaritet med dessa arbetstagare har Europeiska unionen, utöver att öka återanställningen, inrättat en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden), som syftar till att ge ekonomiskt bistånd till individanpassade program för återintegrering på arbetsmarknaden. Fonden innehåller ett maximibelopp på 500 miljoner euro per år, som tas antingen från den existerande marginalen under det totala utgiftstaket för det föregående året eller från annullerade åtagandebemyndiganden under de två senaste åren, med undantag för sådana som ingår i rubrik 1b i budgetramen. Fonden inrättades som ett flexibelt instrument för särskilda insatser, med syfte att svara snabbare och mer effektivt när det gäller återintegrering av arbetstagare som sagts upp till följd av förändringar inom världshandeln. |
| --- | --- |

A.

För att motverka globaliseringens negativa följder för arbetstagare som drabbats av kollektiva uppsägningar och för att visa solidaritet med dessa arbetstagare har Europeiska unionen, utöver att öka återanställningen, inrättat en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden), som syftar till att ge ekonomiskt bistånd till individanpassade program för återintegrering på arbetsmarknaden. Fonden innehåller ett maximibelopp på 500 miljoner euro per år, som tas antingen från den existerande marginalen under det totala utgiftstaket för det föregående året eller från annullerade åtagandebemyndiganden under de två senaste åren, med undantag för sådana som ingår i rubrik 1b i budgetramen. Fonden inrättades som ett flexibelt instrument för särskilda insatser, med syfte att svara snabbare och mer effektivt när det gäller återintegrering av arbetstagare som sagts upp till följd av förändringar inom världshandeln.

| B. | För att bemöta den ökade arbetslösheten till följd av den ekonomiska och finansiella krisen och för att dra lärdom av erfarenheterna från 2007 och 2008 ändrade Europeiska unionen i juni 2009 reglerna för att utnyttja fonden. Denna ändring gällde alla ansökningar som inlämnas före den 31 december 2011 och innebar en utökning av fondens tillämpningsområde, flexiblare och mer detaljerade kriterier för ingripande, en ökning av medfinansieringssatsen och en förlängning av användningsperioden för medlemsstaterna av det finansiella bidraget. |
| --- | --- |

B.

För att bemöta den ökade arbetslösheten till följd av den ekonomiska och finansiella krisen och för att dra lärdom av erfarenheterna från 2007 och 2008 ändrade Europeiska unionen i juni 2009 reglerna för att utnyttja fonden. Denna ändring gällde alla ansökningar som inlämnas före den 31 december 2011 och innebar en utökning av fondens tillämpningsområde, flexiblare och mer detaljerade kriterier för ingripande, en ökning av medfinansieringssatsen och en förlängning av användningsperioden för medlemsstaterna av det finansiella bidraget.

| C. | Utvärderingen av de utnyttjade anslagen från fonden mellan 2007 och slutet av första halvåret 2009 visar på ett begränsat genomförande av de anslagna beloppen, eftersom endast 80 miljoner euro utnyttjades av de 1,5 miljarder euro som fanns tillgängliga, för 18 ansökningar som avsåg 24 431 arbetstagare i åtta medlemsstater och för ett mycket begränsat antal sektorer (särskilt textil- och bilindustrin). Dessa brister framgår också av skillnaderna mellan de ursprungligen anslagna beloppen och de genomförda beloppen, eftersom 24,8 miljoner euro betalades tillbaka i efterhand för de elva första fallen, dvs. 39,4 procent av de utnyttjade anslagen. |
| --- | --- |

C.

Utvärderingen av de utnyttjade anslagen från fonden mellan 2007 och slutet av första halvåret 2009 visar på ett begränsat genomförande av de anslagna beloppen, eftersom endast 80 miljoner euro utnyttjades av de 1,5 miljarder euro som fanns tillgängliga, för 18 ansökningar som avsåg 24 431 arbetstagare i åtta medlemsstater och för ett mycket begränsat antal sektorer (särskilt textil- och bilindustrin). Dessa brister framgår också av skillnaderna mellan de ursprungligen anslagna beloppen och de genomförda beloppen, eftersom 24,8 miljoner euro betalades tillbaka i efterhand för de elva första fallen, dvs. 39,4 procent av de utnyttjade anslagen.

| D. | Även om man ännu inte kan bedöma hur fonden fungerar till följd av den ändrade förordningen, eftersom de ansökningar som lämnats in sedan maj 2009 ännu inte beslutats om eller håller på att genomföras, kan man redan konstatera en tydlig ökning av antalet ansökningar om utnyttjande av fonden, vilket bekräftar ändringarnas betydelse. Mellan maj 2009 och april 2010 ökade ansökningarna från 18 till 46, de begärda bidragen från 80 till 197 miljoner EUR, de ansökande länderna från 8 till 18, de arbetstagare som behöver stöd har så gott som fördubblats (36 712 extra arbetstagare) och de ekonomiska sektorer som berörs har i hög grad diversifierats. |
| --- | --- |

D.

Även om man ännu inte kan bedöma hur fonden fungerar till följd av den ändrade förordningen, eftersom de ansökningar som lämnats in sedan maj 2009 ännu inte beslutats om eller håller på att genomföras, kan man redan konstatera en tydlig ökning av antalet ansökningar om utnyttjande av fonden, vilket bekräftar ändringarnas betydelse. Mellan maj 2009 och april 2010 ökade ansökningarna från 18 till 46, de begärda bidragen från 80 till 197 miljoner EUR, de ansökande länderna från 8 till 18, de arbetstagare som behöver stöd har så gott som fördubblats (36 712 extra arbetstagare) och de ekonomiska sektorer som berörs har i hög grad diversifierats.

| E. | Nio medlemsstater har ännu inte utnyttjat fonden och de utnyttjade beloppen är mycket lägre än det maximala tillgängliga årliga beloppet på 500 miljoner euro. Majoriteten av ansökningarna avser regioner där BNP per invånare är högre än genomsnittet i Europeiska unionen och där arbetslösheten inte är alltför stor. Man kan dra slutsatsen att, trots att ändringarna av den ursprungliga förordningen är betydande, svarar de inte upp emot de senaste årens allt fler kollektiva uppsägningar. |
| --- | --- |

E.

Nio medlemsstater har ännu inte utnyttjat fonden och de utnyttjade beloppen är mycket lägre än det maximala tillgängliga årliga beloppet på 500 miljoner euro. Majoriteten av ansökningarna avser regioner där BNP per invånare är högre än genomsnittet i Europeiska unionen och där arbetslösheten inte är alltför stor. Man kan dra slutsatsen att, trots att ändringarna av den ursprungliga förordningen är betydande, svarar de inte upp emot de senaste årens allt fler kollektiva uppsägningar.

| F. | Ökningen av medfinansieringen från 50 procent till 65 procent vid översynen 2009 är troligtvis en av orsakerna till ökningen av ansökningarna. |
| --- | --- |

F.

Ökningen av medfinansieringen från 50 procent till 65 procent vid översynen 2009 är troligtvis en av orsakerna till ökningen av ansökningarna.

| G. | Det låga utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i EU:s fattigaste regioner beror antingen på olika nationella strategier eller på svårigheten att se till att ansökningarna konkretiseras innan ett beslut fattas på EU-nivå. |
| --- | --- |

G.

Det låga utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i EU:s fattigaste regioner beror antingen på olika nationella strategier eller på svårigheten att se till att ansökningarna konkretiseras innan ett beslut fattas på EU-nivå.

| H. | Trots det gemensamma uttalandet av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 juli 2008, i vilket det begärs att fonden ska ge ett så snabbt och effektivt ekonomiskt stöd som möjligt, är längden på förfarandet mellan det att den kollektiva uppsägningen sker och det datum då fonden ingriper till stöd för den ansökande medlemsstaten fortfarande ungefär 12–17 månader, och detta förklarar delvis skillnaden mellan antalet arbetstagare för vilka bidrag från fonden begärs och antalet arbetstagare som får bidrag. |
| --- | --- |

H.

Trots det gemensamma uttalandet av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 juli 2008, i vilket det begärs att fonden ska ge ett så snabbt och effektivt ekonomiskt stöd som möjligt, är längden på förfarandet mellan det att den kollektiva uppsägningen sker och det datum då fonden ingriper till stöd för den ansökande medlemsstaten fortfarande ungefär 12–17 månader, och detta förklarar delvis skillnaden mellan antalet arbetstagare för vilka bidrag från fonden begärs och antalet arbetstagare som får bidrag.

| I. | Förslaget till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor (5) ändrar endast i mycket liten utsträckning förfarandet för utnyttjande av fonden genom att göra trepartsförfarande frivilligt, enligt befintlig praxis, och denna ändring åtgärdar inte förfarandets tungroddhet och långsamhet. |
| --- | --- |

I.

Förslaget till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor (5) ändrar endast i mycket liten utsträckning förfarandet för utnyttjande av fonden genom att göra trepartsförfarande frivilligt, enligt befintlig praxis, och denna ändring åtgärdar inte förfarandets tungroddhet och långsamhet.

| J. | Enligt kommissionens rapport om utvärderingen efter halva tiden av hur det interinstitutionella avtalet (6) fungerar är en av orsakerna till det långsamma förfarandet att budgetmyndighetens båda grenar måste fatta ett särskilt beslut om utnyttjande av fonden. Detta bör inte hindra snabbare och förenklade beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

J.

Enligt kommissionens rapport om utvärderingen efter halva tiden av hur det interinstitutionella avtalet (6) fungerar är en av orsakerna till det långsamma förfarandet att budgetmyndighetens båda grenar måste fatta ett särskilt beslut om utnyttjande av fonden. Detta bör inte hindra snabbare och förenklade beslut om utnyttjande av fonden.

| K. | Tillförlitliga och konsekventa uppgifter om genomförandet av fonden sedan dess ändring efter 2009 finns ännu inte tillgängliga och parlamentet anser bestämt att skyldigheter behöver införas gällande öppenhet och regelbunden rapportering. |
| --- | --- |

K.

Tillförlitliga och konsekventa uppgifter om genomförandet av fonden sedan dess ändring efter 2009 finns ännu inte tillgängliga och parlamentet anser bestämt att skyldigheter behöver införas gällande öppenhet och regelbunden rapportering.

| L. | De 27 beslut som fattades mellan 2007 och april 2010 var alla positiva och, när det gäller beloppen, i överensstämmelse med kommissionens förslag. |
| --- | --- |

L.

De 27 beslut som fattades mellan 2007 och april 2010 var alla positiva och, när det gäller beloppen, i överensstämmelse med kommissionens förslag.

| M. | Fenomenet med globaliseringen och den ekonomiska krisens effekter för sysselsättningen kommer att fortsätta efter 2013 och det är följaktligen troligt att tendensen med en ökning av antalet ansökningar kommer att fortsätta under de kommande åren. Syftet med fonden är dock inte att ersätta bristande innovation. |
| --- | --- |

M.

Fenomenet med globaliseringen och den ekonomiska krisens effekter för sysselsättningen kommer att fortsätta efter 2013 och det är följaktligen troligt att tendensen med en ökning av antalet ansökningar kommer att fortsätta under de kommande åren. Syftet med fonden är dock inte att ersätta bristande innovation.

| 1. | Europaparlamentet anser att fondens mervärde, i egenskap av instrument för Europeiska unionens socialpolitik, utgörs av att det ekonomiska bidraget är specifikt, punktuellt och tillfälligt och ges till individanpassade program för yrkesmässig omskolning och återintegrering av arbetstagare som varit föremål för kollektiva uppsägningar inom sektorer eller regioner som drabbats av en allvarlig ekonomisk och social störning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att fondens mervärde, i egenskap av instrument för Europeiska unionens socialpolitik, utgörs av att det ekonomiska bidraget är specifikt, punktuellt och tillfälligt och ges till individanpassade program för yrkesmässig omskolning och återintegrering av arbetstagare som varit föremål för kollektiva uppsägningar inom sektorer eller regioner som drabbats av en allvarlig ekonomisk och social störning.

| 2. | Europaparlamentet anser att det till följd av ökningen av ansökningar om bidrag från fonden och svårigheterna i samband med förfarandet för att utnyttja och genomföra bidragen krävs snabba förändringar av de förfarande- och budgetrelaterade bestämmelserna. Parlamentet betonar att kommissionen bör förbättra informationen om, och synligheten för, fonden i medlemsstaterna och bland potentiella stödmottagare. Parlamentet begär därför att kommissionen ska tidigarelägga presentationen av sin utvärdering efter halva tiden till den 30 juni 2011 och att denna även ska innehålla ett förslag till översyn av förordningen om fonden för att åtgärda fondens tydligaste brister före utgången av den nuvarande budgetramen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det till följd av ökningen av ansökningar om bidrag från fonden och svårigheterna i samband med förfarandet för att utnyttja och genomföra bidragen krävs snabba förändringar av de förfarande- och budgetrelaterade bestämmelserna. Parlamentet betonar att kommissionen bör förbättra informationen om, och synligheten för, fonden i medlemsstaterna och bland potentiella stödmottagare. Parlamentet begär därför att kommissionen ska tidigarelägga presentationen av sin utvärdering efter halva tiden till den 30 juni 2011 och att denna även ska innehålla ett förslag till översyn av förordningen om fonden för att åtgärda fondens tydligaste brister före utgången av den nuvarande budgetramen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin interimsöversyn utvärdera de beviljade bidragen, utifrån följande kvalitativa aspekter:






  a) | Resultat när det gäller återintegrering och bedömning av uppgraderingen av mottagarnas kompetens, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin interimsöversyn utvärdera de beviljade bidragen, utifrån följande kvalitativa aspekter:

a)

Resultat när det gäller återintegrering och bedömning av uppgraderingen av mottagarnas kompetens,

| b) | en komparativ analys av de åtgärder som finansieras som svar på varje ansökan om utnyttjande av fonden och resultat på grundval av återintegrering, |
| --- | --- |

b)

en komparativ analys av de åtgärder som finansieras som svar på varje ansökan om utnyttjande av fonden och resultat på grundval av återintegrering,

| c) | respekten för kravet på icke-diskriminering med avseende på de uppsagda arbetstagarnas avtalsmässiga situation och arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU, |
| --- | --- |

c)

respekten för kravet på icke-diskriminering med avseende på de uppsagda arbetstagarnas avtalsmässiga situation och arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom EU,

| d) | metoderna för det sociala samråd som eventuellt används i samband med förberedelsen av ansökningarna och kontrollen av genomförandet, |
| --- | --- |

d)

metoderna för det sociala samråd som eventuellt används i samband med förberedelsen av ansökningarna och kontrollen av genomförandet,

| e) | fondens effekter för mottagarnas nätverk och för de små och medelstora företag som potentiellt berörs av uppsägningsplanen och vars löntagare skulle kunna dra nytta av fonden, |
| --- | --- |

e)

fondens effekter för mottagarnas nätverk och för de små och medelstora företag som potentiellt berörs av uppsägningsplanen och vars löntagare skulle kunna dra nytta av fonden,

| f) | en analys av följderna av de olika ansökningarna om utnyttjande av fonden när det gäller de nationella institutioner som ansvarar för deras förvaltning, |
| --- | --- |

f)

en analys av följderna av de olika ansökningarna om utnyttjande av fonden när det gäller de nationella institutioner som ansvarar för deras förvaltning,

| g) | följderna av bidrag från fonden per åldersgrupp i de mottagande medlemsstaterna och sektorerna. |
| --- | --- |

g)

följderna av bidrag från fonden per åldersgrupp i de mottagande medlemsstaterna och sektorerna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin interimsöversyn utvärdera de beviljade bidragen ur budgetsynvinkel, och redogöra för resultaten med särskild hänsyn till






  a) | skälen till de stora skillnaderna mellan de medel som begärts från fonden och de belopp som betalats tillbaka av de mottagande medlemsstaterna när stödet redan slutförts, |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin interimsöversyn utvärdera de beviljade bidragen ur budgetsynvinkel, och redogöra för resultaten med särskild hänsyn till

a)

skälen till de stora skillnaderna mellan de medel som begärts från fonden och de belopp som betalats tillbaka av de mottagande medlemsstaterna när stödet redan slutförts,

| b) | I de fall då medlemsstaterna gjorde återbetalningar, vilka finansierade program och åtgärder var det som inte slutfördes, |
| --- | --- |

b)

I de fall då medlemsstaterna gjorde återbetalningar, vilka finansierade program och åtgärder var det som inte slutfördes,

| c) | skälen till de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller de finansiella insatserna per arbetstagare i de olika ansökningarna om utnyttjande av fonden, |
| --- | --- |

c)

skälen till de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller de finansiella insatserna per arbetstagare i de olika ansökningarna om utnyttjande av fonden,

| d) | en analys av samordningen mellan de olika EU-finansierade program (inbegripet stöd från Europeiska socialfonden) som har beviljats för en region för vilken ansökningar om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter behandlas och/eller har beslutats om, |
| --- | --- |

d)

en analys av samordningen mellan de olika EU-finansierade program (inbegripet stöd från Europeiska socialfonden) som har beviljats för en region för vilken ansökningar om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter behandlas och/eller har beslutats om,

| e) | en analys av hur stor andel det övergripande stödet från kommissionen utgjorde i förhållanden till andra stödåtgärder nationellt och på företagsnivå. |
| --- | --- |

e)

en analys av hur stor andel det övergripande stödet från kommissionen utgjorde i förhållanden till andra stödåtgärder nationellt och på företagsnivå.

| 5. | Europaparlamentet anser att man vid översynen av förordningen bör ta hänsyn till resultaten från utvärderingen av fondens verksamhet och de erhållna erfarenheterna samt vidta åtgärder som betydligt förkortar längden på förfarandet för utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man vid översynen av förordningen bör ta hänsyn till resultaten från utvärderingen av fondens verksamhet och de erhållna erfarenheterna samt vidta åtgärder som betydligt förkortar längden på förfarandet för utnyttjande av fonden.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att det i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska läggas till en skyldighet för medlemsstaterna att stödja deltagandet av en arbetstagarorganisation i genomförandefasen. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera utbyte av erfarenheter och god praxis när det gäller arbetstagares deltagande i genomförandet av fonden, så att arbetstagare i pågående och kommande ärenden kan dra nytta av den sakkunskap som erhållits i tidigare ärenden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att det i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska läggas till en skyldighet för medlemsstaterna att stödja deltagandet av en arbetstagarorganisation i genomförandefasen. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera utbyte av erfarenheter och god praxis när det gäller arbetstagares deltagande i genomförandet av fonden, så att arbetstagare i pågående och kommande ärenden kan dra nytta av den sakkunskap som erhållits i tidigare ärenden.

| 7. | Europaparlamentet betonar att den tid som krävs för utnyttjande av fonden skulle kunna halveras om följande åtgärder utarbetas och antas






  a) | ansökningarna om utnyttjande av fonden bör förberedas av medlemsstaterna så fort en kollektiv uppsägning meddelats och inte när den redan genomförts, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att den tid som krävs för utnyttjande av fonden skulle kunna halveras om följande åtgärder utarbetas och antas

a)

ansökningarna om utnyttjande av fonden bör förberedas av medlemsstaterna så fort en kollektiv uppsägning meddelats och inte när den redan genomförts,

| b) | kommissionen bör informera medlemsstaterna om att en ansökan kan lämnas in från och med den första dagen då kriterierna för bidrag är uppfyllda, |
| --- | --- |

b)

kommissionen bör informera medlemsstaterna om att en ansökan kan lämnas in från och med den första dagen då kriterierna för bidrag är uppfyllda,

| c) | alla medel bör ställas till förfogande för att garantera en snabb och förbättrad kommunikation med den berörda medlemsstaten i denna process, |
| --- | --- |

c)

alla medel bör ställas till förfogande för att garantera en snabb och förbättrad kommunikation med den berörda medlemsstaten i denna process,

| d) | medlemsstaterna bör lämna in ansökningarna på sitt eget språk och ett av EU-institutionernas arbetsspråk, vilket skulle underlätta för kommissionens ansvariga enhet att omedelbart bedöma ansökningarna, |
| --- | --- |

d)

medlemsstaterna bör lämna in ansökningarna på sitt eget språk och ett av EU-institutionernas arbetsspråk, vilket skulle underlätta för kommissionens ansvariga enhet att omedelbart bedöma ansökningarna,

| e) | kommissionen bör ha de mänskliga och tekniska resurser som krävs, med respekt för principerna om budgetneutralitet, för att effektivt och snabbt behandla medlemsstaternas ansökningar, |
| --- | --- |

e)

kommissionen bör ha de mänskliga och tekniska resurser som krävs, med respekt för principerna om budgetneutralitet, för att effektivt och snabbt behandla medlemsstaternas ansökningar,

| f) | kommissionen bör fatta beslut om utnyttjande av fonden inom 3–4 månader efter att ha mottagit en ansökan, inbegripet all nödvändig information, från medlemsstaten; i fall där bedömningen av en ansökan kan ta längre än 4 månader bör kommissionen så snabbt som möjligt informera parlamentet och ange skälen till förseningen. |
| --- | --- |

f)

kommissionen bör fatta beslut om utnyttjande av fonden inom 3–4 månader efter att ha mottagit en ansökan, inbegripet all nödvändig information, från medlemsstaten; i fall där bedömningen av en ansökan kan ta längre än 4 månader bör kommissionen så snabbt som möjligt informera parlamentet och ange skälen till förseningen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse medlemsstaterna med en uppsättning riktlinjer för utformningen och genomförandet av ansökningar till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter så att ansökningsförfarandet går snabbt, och det finns en bred samstämmighet bland intressenterna om vilken strategi som ska tillämpas och vilka åtgärder som bör vidtas för att arbetstagarna effektivt ska återintegreras på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda förfarandet genom att på förhand finansiera åtgärderna, som bör inledas från ansökningsdatumet så att man i högsta möjliga grad utnyttjar genomförandeperioden för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter till förmån för de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse medlemsstaterna med en uppsättning riktlinjer för utformningen och genomförandet av ansökningar till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter så att ansökningsförfarandet går snabbt, och det finns en bred samstämmighet bland intressenterna om vilken strategi som ska tillämpas och vilka åtgärder som bör vidtas för att arbetstagarna effektivt ska återintegreras på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda förfarandet genom att på förhand finansiera åtgärderna, som bör inledas från ansökningsdatumet så att man i högsta möjliga grad utnyttjar genomförandeperioden för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter till förmån för de berörda arbetstagarna.

| 9. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna att de är förpliktade att å ena sidan låta arbetsmarknadens parter delta redan från början i utarbetandet av ansökningarna i enlighet med artikel 5 i förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och att å andra sidan iaktta artikel 9 i denna förordning enligt vilken medlemsstaterna ska informera och annonsera om de finansierade åtgärderna och att denna information även ska rikta sig till berörda arbetstagare, lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter samt att standardisera förfarandena. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att företagsråden är delaktiga innan något program inleds för att garantera att arbetsmarknadens parter verkligen är med i utarbetandet av övergångsprogram som motsvarar de anställdas, och inte företagens, behov. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna att de är förpliktade att å ena sidan låta arbetsmarknadens parter delta redan från början i utarbetandet av ansökningarna i enlighet med artikel 5 i förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och att å andra sidan iaktta artikel 9 i denna förordning enligt vilken medlemsstaterna ska informera och annonsera om de finansierade åtgärderna och att denna information även ska rikta sig till berörda arbetstagare, lokala och regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter samt att standardisera förfarandena. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att företagsråden är delaktiga innan något program inleds för att garantera att arbetsmarknadens parter verkligen är med i utarbetandet av övergångsprogram som motsvarar de anställdas, och inte företagens, behov.

| 10. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna ska inrätta en kommunikations- och administrationsstruktur på nationell nivå för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i samarbete med alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter, och utbyta bästa praxis på europeisk nivå, vilket skulle göra det möjligt för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att ingripa snabbt och effektivt i fall av omfattande uppsägningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna ska inrätta en kommunikations- och administrationsstruktur på nationell nivå för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i samarbete med alla berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter, och utbyta bästa praxis på europeisk nivå, vilket skulle göra det möjligt för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att ingripa snabbt och effektivt i fall av omfattande uppsägningar.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det enligt förordning (EG) nr 1927/2006 är tillåtet för flera länder att tillsammans lämna in sina ansökningar till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter när de drabbade arbetstagarna i en geografisk region eller en viss sektor inte finns inom en enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att det enligt förordning (EG) nr 1927/2006 är tillåtet för flera länder att tillsammans lämna in sina ansökningar till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter när de drabbade arbetstagarna i en geografisk region eller en viss sektor inte finns inom en enskild medlemsstat.

| 12. | Europaparlamentet anser att det, i syfte att skynda på och förenkla förfarandena, måste garanteras en effektivare samordning mellan kommissionen och Europaparlamentet så att tidsfristen för att fatta beslut minskas, utan att detta påverkar den bedömning av ansökningarna som de relevanta parlamentsutskotten utför, och därför






  a) | måste kommissionen ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets kalender, både när det gäller utskottssammanträden och sammanträdesperioder, och lägga fram sina förslag i tid för att påskynda beslutsfattandet, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det, i syfte att skynda på och förenkla förfarandena, måste garanteras en effektivare samordning mellan kommissionen och Europaparlamentet så att tidsfristen för att fatta beslut minskas, utan att detta påverkar den bedömning av ansökningarna som de relevanta parlamentsutskotten utför, och därför

a)

måste kommissionen ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets kalender, både när det gäller utskottssammanträden och sammanträdesperioder, och lägga fram sina förslag i tid för att påskynda beslutsfattandet,

| b) | måste kommissionen informera parlamentet i tid om svårigheter och/eller blockeringar i samband med bedömningen av medlemsstaternas ansökningar, |
| --- | --- |

b)

måste kommissionen informera parlamentet i tid om svårigheter och/eller blockeringar i samband med bedömningen av medlemsstaternas ansökningar,

| c) | utskottet för sysselsättning och sociala frågor och budgetutskottet måste å andra sidan göra allt de kan för att se till att det fattas ett beslut vid plenarsammanträdet efter antagandet i utskottet. |
| --- | --- |

c)

utskottet för sysselsättning och sociala frågor och budgetutskottet måste å andra sidan göra allt de kan för att se till att det fattas ett beslut vid plenarsammanträdet efter antagandet i utskottet.

| 13. | Europaparlamentet anser att dessa omedelbara förenklings- och flexibilitetsåtgärder avseende förfarandet för utnyttjande av fonden skulle kunna föras in i förordningen vid översynen, om detta då är motiverat med utgångspunkt från erfarenheterna. Ingen av dessa åtgärder bör på något sätt begränsa eller minska parlamentets befogenheter som en av budgetmyndighetens grenar vid beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att dessa omedelbara förenklings- och flexibilitetsåtgärder avseende förfarandet för utnyttjande av fonden skulle kunna föras in i förordningen vid översynen, om detta då är motiverat med utgångspunkt från erfarenheterna. Ingen av dessa åtgärder bör på något sätt begränsa eller minska parlamentets befogenheter som en av budgetmyndighetens grenar vid beslut om utnyttjande av fonden.

| 14. | Europaparlamentet anser att man, utöver att förbättra förfarandet, fram till utgången av den nuvarande fleråriga budgetramen måste förlänga det undantag som infördes i juni 2009 för att hjälpa de arbetstagare som förlorar sitt arbete på grund av den ekonomiska och finansiella krisen samt därför också bibehålla medfinansieringssatsen på 65 procent, eftersom orsakerna till att de antogs långt ifrån har åtgärdats. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man, utöver att förbättra förfarandet, fram till utgången av den nuvarande fleråriga budgetramen måste förlänga det undantag som infördes i juni 2009 för att hjälpa de arbetstagare som förlorar sitt arbete på grund av den ekonomiska och finansiella krisen samt därför också bibehålla medfinansieringssatsen på 65 procent, eftersom orsakerna till att de antogs långt ifrån har åtgärdats.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt förslag till budget för 2011 för första gången har tagit med betalningsbemyndiganden för fonden, och anser att detta är ett viktigt inslag i den övergripande diskussionen om fondens förvaltning och synlighet. Parlamentet anser dock att dessa betalningsbemyndiganden kanske inte är tillräckliga för att täcka de belopp som krävs för ansökningarna om stöd från fonden under 2011. Parlamentet upprepar därför sitt krav på att ansökningarna om stöd från fonden inte uteslutande ska finansieras genom överföringar från Europeiska socialfondens budgetposter, och uppmanar kommissionen att snarast fastställa och utnyttja andra budgetposter för detta syfte. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt förslag till budget för 2011 för första gången har tagit med betalningsbemyndiganden för fonden, och anser att detta är ett viktigt inslag i den övergripande diskussionen om fondens förvaltning och synlighet. Parlamentet anser dock att dessa betalningsbemyndiganden kanske inte är tillräckliga för att täcka de belopp som krävs för ansökningarna om stöd från fonden under 2011. Parlamentet upprepar därför sitt krav på att ansökningarna om stöd från fonden inte uteslutande ska finansieras genom överföringar från Europeiska socialfondens budgetposter, och uppmanar kommissionen att snarast fastställa och utnyttja andra budgetposter för detta syfte.

| 16. | Europaparlamentet betonar att fondens framtid ska avgöras inom ramen för förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att flera alternativ skulle kunna undersökas i detta syfte. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid att undersöka möjligheten att inrätta en oberoende fond med egna åtagande- och betalningsbemyndiganden och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till resurser för en sådan fond. Vid framtida reformer av fonden bör man bibehålla dess flexibilitet, som för närvarande utgör en fördel i förhållande till EU:s strukturfonder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att fondens framtid ska avgöras inom ramen för förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att flera alternativ skulle kunna undersökas i detta syfte. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid att undersöka möjligheten att inrätta en oberoende fond med egna åtagande- och betalningsbemyndiganden och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till resurser för en sådan fond. Vid framtida reformer av fonden bör man bibehålla dess flexibilitet, som för närvarande utgör en fördel i förhållande till EU:s strukturfonder.

| 17. | Europaparlamentet betonar att omvandlingen av de aktuella åtgärderna inom fonden till ett permanent instrument som stöder aktiva åtgärder för att söka arbete skulle visa på en politisk vilja att inrätta en europeisk social pelare som kompletterar medlemsstaternas socialpolitik och som kan förnya de europeiska metoderna för yrkesutbildning. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att fondens mål bör förbli åtskilda från Europeiska socialfonden och EU-program för livslångt lärande, eftersom den fokuserar på att ta tillvara varje bidragstagande arbetstagares kapacitet och inte på att bemöta företagens oro eller tillhandahålla horisontella tjänster till utbildningsorganen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att omvandlingen av de aktuella åtgärderna inom fonden till ett permanent instrument som stöder aktiva åtgärder för att söka arbete skulle visa på en politisk vilja att inrätta en europeisk social pelare som kompletterar medlemsstaternas socialpolitik och som kan förnya de europeiska metoderna för yrkesutbildning. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att fondens mål bör förbli åtskilda från Europeiska socialfonden och EU-program för livslångt lärande, eftersom den fokuserar på att ta tillvara varje bidragstagande arbetstagares kapacitet och inte på att bemöta företagens oro eller tillhandahålla horisontella tjänster till utbildningsorganen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som utnyttjar Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att skapa synergieffekter mellan denna fond, Europeiska socialfonden och mikrofinansiering, i syfte att hitta den åtgärd som passar bäst för varje enskilt fall. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som utnyttjar Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter att skapa synergieffekter mellan denna fond, Europeiska socialfonden och mikrofinansiering, i syfte att hitta den åtgärd som passar bäst för varje enskilt fall.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att genomföra de europeiska målen, främja ny sakkunskap för att skapa nya hållbara, gröna och kvalitativa arbetstillfällen i en viss region och för att främja företagande och livslångt lärande, detta för att arbetstagarna ska kunna utveckla sin karriär och bidra till att förbättra unionens konkurrenskraft inom ramen för globaliseringen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att genomföra de europeiska målen, främja ny sakkunskap för att skapa nya hållbara, gröna och kvalitativa arbetstillfällen i en viss region och för att främja företagande och livslångt lärande, detta för att arbetstagarna ska kunna utveckla sin karriär och bidra till att förbättra unionens konkurrenskraft inom ramen för globaliseringen.

| 20. | Europaparlamentet ber kommissionen att bättre redogöra för utnyttjandet av fonden genom att betydligt utöka innehållet i sina årliga meddelanden och genom att regelbundet informera Europaparlamentet om medlemsstaternas genomförande av de ekonomiska bidragen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ber kommissionen att bättre redogöra för utnyttjandet av fonden genom att betydligt utöka innehållet i sina årliga meddelanden och genom att regelbundet informera Europaparlamentet om medlemsstaternas genomförande av de ekonomiska bidragen.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EUT L 167, 29.6.2009, s. 26.

(4)  Antagna texter, 25.3.2010 (P7_TA(2010)0071 och P7_TA(2010)0070), 9.3.2010 (P7_TA(2010)0044, P7_TA(2010)0043 och P7_TA(2010)0042), 16.12.2009 (P7_TA(2009)0107), 25.11.2009 (P7_TA(2009)0087), 20.10.2009 (P7_TA(2009)0049), 15.9.2009 (EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 46), 5.5.2009 (EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 165), 18.11.2008 (EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 84), 21.10.2008 (EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 117), 10.4.2008 (EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 75), 12.12.2007 (EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 260) och 23.10.2007 (EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 155).

(5)  KOM(2010)0073 av den 3 mars 2010.

(6)  KOM(2010)0185 av den 27 april 2010.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/36

---

Tisdagen den 7 september 2010Domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område

P7_TA(2010)0304

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om tillämpning och översyn av rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2009/2140(INI))

2011/C 308 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 44/2001 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1) (nedan kallad Bryssel I-förordningen eller förordningen),

med beaktande av kommissionens rapport om tillämpning av denna förordning (KOM(2009)0174),

med beaktande av kommissionens grönbok av den 21 april 2009 om en översyn av Bryssel I-förordningen (KOM(2009)0175),

med beaktande av Heidelbergrapporten (JLS/2004/C4/03) om tillämpningen av Bryssel I-förordningen i medlemsstaterna och reaktionerna på kommissionens grönbok,

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet (2), särskilt avsnitten ”Bättre tillgång till domstolsprövning på det civilrättsliga området för medborgare och företag” och ”Uppbyggnaden av en europeisk rättskultur”,

med beaktande av att unionen anslöt sig till Haagkonferensen för internationell privaträtt den 3 april 2007,

med beaktande av att man den 1 april 2009 på unionens vägnar undertecknade Haagkonventionen av den 30 juni 2005 om avtal om val av domstol,

med beaktande av domstolens rättspraxis, särskilt Gambazzi mot DaimlerChrysler Canada (3), Lugano-yttrandet (4), West Tankers (5), Gasser mot MISAT (6), Owusu mot Jackson (7), Shevill (8), Owens Bank mot Bracco (9), Denilauer (10), St Paul Dairy Industries (11) och Van Uden (12),

med beaktande av Brysselkonventionen av den 27 september 1968 om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (13), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar (14), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 12 december 2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande (15), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (16), rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 december 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (17) och rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (18),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 864/2007 av den 11 juli 2007 om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (19),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 december 2009,

med beaktande av artiklarna 48 och 119.2 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0219/2010), och av följande skäl:

| A. | Förordning (EG) nr 44/2001, vars föregångare var Brysselkonventionen, är en av EU-lagstiftningens mest framgångsrika beståndsdelar. Den lade grunden för ett europeiskt rättsligt område. Den har tjänat medborgarna och näringslivet väl genom att främja rättssäkerhet och förutsägbarhet för beslut genom enhetliga europeiska regler – med stöd i en omfattande rättspraxis – och genom att parallella förfaranden kunnat undvikas. Den används om referens och som ett verktyg i samband med andra instrument. |
| --- | --- |

A.

Förordning (EG) nr 44/2001, vars föregångare var Brysselkonventionen, är en av EU-lagstiftningens mest framgångsrika beståndsdelar. Den lade grunden för ett europeiskt rättsligt område. Den har tjänat medborgarna och näringslivet väl genom att främja rättssäkerhet och förutsägbarhet för beslut genom enhetliga europeiska regler – med stöd i en omfattande rättspraxis – och genom att parallella förfaranden kunnat undvikas. Den används om referens och som ett verktyg i samband med andra instrument.

| B. | Trots detta har förordningen kritiserats till följd av ett antal avgöranden i domstolen och behöver moderniseras. |
| --- | --- |

B.

Trots detta har förordningen kritiserats till följd av ett antal avgöranden i domstolen och behöver moderniseras.

| C. | Om man avskaffade exekvatur, det vill säga beslut som meddelats i ett särskilt förfarande och som innebär att en utländsk dom får verkställas – vilket är kommissionens huvudmål – skulle detta påskynda den fria rörligheten för rättsliga beslut och innebära en viktig milstolpe på vägen mot ett europeiskt rättsligt område. |
| --- | --- |

C.

Om man avskaffade exekvatur, det vill säga beslut som meddelats i ett särskilt förfarande och som innebär att en utländsk dom får verkställas – vilket är kommissionens huvudmål – skulle detta påskynda den fria rörligheten för rättsliga beslut och innebära en viktig milstolpe på vägen mot ett europeiskt rättsligt område.

| D. | Exekvatur avvisas sällan: Endast 1–5 procent av ansökningarna överklagas och dessa överklaganden är sällan framgångsrika. Det är icke desto mindre svårt att motivera att det på den inre marknaden går åt så mycket tid och pengar för att få en utländsk dom erkänd. Det kan vara särskilt betungande för en kärande som vill ansöka om exekvatur mot en gäldenärs tillgångar i flera jurisdiktioner. |
| --- | --- |

D.

Exekvatur avvisas sällan: Endast 1–5 procent av ansökningarna överklagas och dessa överklaganden är sällan framgångsrika. Det är icke desto mindre svårt att motivera att det på den inre marknaden går åt så mycket tid och pengar för att få en utländsk dom erkänd. Det kan vara särskilt betungande för en kärande som vill ansöka om exekvatur mot en gäldenärs tillgångar i flera jurisdiktioner.

| E. | Det saknas exekvaturkrav i flera EU-instrument: den europeiska exekutionstiteln, det europeiska betalningsföreläggandet, det europeiska småmålsförfarandet och förordningen om underhållsskyldighet (20). |
| --- | --- |

E.

Det saknas exekvaturkrav i flera EU-instrument: den europeiska exekutionstiteln, det europeiska betalningsföreläggandet, det europeiska småmålsförfarandet och förordningen om underhållsskyldighet (20).

| F. | Avskaffandet av exekvatur bör ske genom att man fastställer att ett rättsligt beslut som kommer i fråga för erkännande och verkställighet i enlighet med förordningen och som är verkställbart i den medlemsstat där beslutet fattats också är verkställbart i hela EU. Detta bör kombineras med ett särskilt förfarande som är tillgängligt för den part mot vilken verkställighetskravet riktas, för att garantera en lämplig rätt till överklagande vid domstolarna i den verkställande staten, för det fall att denna part önskar motsätta sig verkställighet på de grunder som anges i förordningen. Man kommer att behöva se till att verkställighetsåtgärder som vidtagits före utgången av tidsfristen för ansökan om prövning inte är oåterkalleliga. |
| --- | --- |

F.

Avskaffandet av exekvatur bör ske genom att man fastställer att ett rättsligt beslut som kommer i fråga för erkännande och verkställighet i enlighet med förordningen och som är verkställbart i den medlemsstat där beslutet fattats också är verkställbart i hela EU. Detta bör kombineras med ett särskilt förfarande som är tillgängligt för den part mot vilken verkställighetskravet riktas, för att garantera en lämplig rätt till överklagande vid domstolarna i den verkställande staten, för det fall att denna part önskar motsätta sig verkställighet på de grunder som anges i förordningen. Man kommer att behöva se till att verkställighetsåtgärder som vidtagits före utgången av tidsfristen för ansökan om prövning inte är oåterkalleliga.

| G. | Minimigarantierna enligt förordning (EG) nr 44/2001 måste bibehållas. |
| --- | --- |

G.

Minimigarantierna enligt förordning (EG) nr 44/2001 måste bibehållas.

| H. | Tjänstemän och stämningsmän i den mottagande medlemsstaten måste kunna avgöra om den handling för vilken verkställighet begärs är en autentisk och slutlig dom från en nationell domstol. |
| --- | --- |

H.

Tjänstemän och stämningsmän i den mottagande medlemsstaten måste kunna avgöra om den handling för vilken verkställighet begärs är en autentisk och slutlig dom från en nationell domstol.

| I. | Skiljedomar behandlas på ett tillfredsställande sätt i 1958 års New York-konvention och 1961 års Genèvekonvention om skiljedom i internationell handelsrätt, i vilka samtliga medlemsstater är parter, och skiljedomar får inte heller i fortsättningen omfattas av förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

I.

Skiljedomar behandlas på ett tillfredsställande sätt i 1958 års New York-konvention och 1961 års Genèvekonvention om skiljedom i internationell handelsrätt, i vilka samtliga medlemsstater är parter, och skiljedomar får inte heller i fortsättningen omfattas av förordningens tillämpningsområde.

| J. | Reglerna i New York-konventionen är minimiregler och lagstiftningen i de fördragsslutande staterna kan innehålla mer fördelaktiga stadganden om skiljedomstolars behörighet och skiljeavgöranden. |
| --- | --- |

J.

Reglerna i New York-konventionen är minimiregler och lagstiftningen i de fördragsslutande staterna kan innehålla mer fördelaktiga stadganden om skiljedomstolars behörighet och skiljeavgöranden.

| K. | Om det föreskrevs exklusiv behörighet för domstolarna i den medlemsstat där skiljedomsförfarandet ägt rum skulle detta kunna föranleda avsevärda störningar. |
| --- | --- |

K.

Om det föreskrevs exklusiv behörighet för domstolarna i den medlemsstat där skiljedomsförfarandet ägt rum skulle detta kunna föranleda avsevärda störningar.

| L. | Förslaget om en exklusiv rättslig ledning för domstolsförhandlingar som stöder skiljedomsförfaranden i medlemsstaternas civilrättsliga domstolar har gett upphov till en livlig diskussion, och av denna diskussion att döma har medlemsstaterna inte nått fram till en gemensam ståndpunkt i denna fråga, varför det med beaktande av den globala konkurrensen inom detta område vore ägnat att motverka sitt syfte om medlemsstaterna tvingades till förhastat agerande i frågan. |
| --- | --- |

L.

Förslaget om en exklusiv rättslig ledning för domstolsförhandlingar som stöder skiljedomsförfaranden i medlemsstaternas civilrättsliga domstolar har gett upphov till en livlig diskussion, och av denna diskussion att döma har medlemsstaterna inte nått fram till en gemensam ståndpunkt i denna fråga, varför det med beaktande av den globala konkurrensen inom detta område vore ägnat att motverka sitt syfte om medlemsstaterna tvingades till förhastat agerande i frågan.

| M. | Det har utvecklats olika nationella processrättsliga förfaranden till skydd för skiljedomsförfarandena (förbud att väcka eller vidhålla talan, så länge förbuden inte strider mot den fria rörligheten för personer och de grundläggande rättigheterna, giltighetsförklaringar, beviljandet av skadestånd för brott mot en skiljedomsklausul, de negativa effekterna av principen ”Kompetenz–Kompetenz”) och dessa förfaranden måste få finnas kvar, vartill kommer att följderna av sådana förfaranden och påföljande rättsliga beslut som fattas i de övriga medlemsstaterna måste underställas lagen i dessa medlemsstater, något som var fallet före domen i målet West Tankers. |
| --- | --- |

M.

Det har utvecklats olika nationella processrättsliga förfaranden till skydd för skiljedomsförfarandena (förbud att väcka eller vidhålla talan, så länge förbuden inte strider mot den fria rörligheten för personer och de grundläggande rättigheterna, giltighetsförklaringar, beviljandet av skadestånd för brott mot en skiljedomsklausul, de negativa effekterna av principen ”Kompetenz–Kompetenz”) och dessa förfaranden måste få finnas kvar, vartill kommer att följderna av sådana förfaranden och påföljande rättsliga beslut som fattas i de övriga medlemsstaterna måste underställas lagen i dessa medlemsstater, något som var fallet före domen i målet West Tankers.

| N. | Parternas självständighet är av central betydelse, och tillämpningen av regeln om litispendens, dvs. förhållandet att det vid anhängiggörandet av ett mål redan pågår en rättegång mellan samma parter om samma fråga, en princip som domstolen ställt sig bakom (t.ex. i Gasser-målet), gör det möjligt att klausuler om val av domstol undergrävs av missbruk i form av s.k. torpedåtgärder. |
| --- | --- |

N.

Parternas självständighet är av central betydelse, och tillämpningen av regeln om litispendens, dvs. förhållandet att det vid anhängiggörandet av ett mål redan pågår en rättegång mellan samma parter om samma fråga, en princip som domstolen ställt sig bakom (t.ex. i Gasser-målet), gör det möjligt att klausuler om val av domstol undergrävs av missbruk i form av s.k. torpedåtgärder.

| O. | Det kan hända att tredje part är bunden av en överenskommelse om vilken domstol som ska ha behörighet (till exempel i konossement), utan att den själv uttryckligen samtyckt därtill, och detta kan försvåra dess möjligheter till rättslig prövning och vara uppenbart orättvist. Därför måste frågan om hur överenskommelser om domstols behörighet påverkar tredje part tas upp i en särskild föreskrift i förordningen. |
| --- | --- |

O.

Det kan hända att tredje part är bunden av en överenskommelse om vilken domstol som ska ha behörighet (till exempel i konossement), utan att den själv uttryckligen samtyckt därtill, och detta kan försvåra dess möjligheter till rättslig prövning och vara uppenbart orättvist. Därför måste frågan om hur överenskommelser om domstols behörighet påverkar tredje part tas upp i en särskild föreskrift i förordningen.

| P. | I grönboken föreslås att många problem som man mött i samband med förordningen skulle kunna lindras genom förbättrad kommunikation mellan domstolarna. Det skulle praktiskt taget vara omöjligt att lagstifta om förbättrad kommunikation mellan domare i ett internationellt privaträttsligt instrument, men kommunikationen kan främjas som ett led i att skapa en europeisk rättskultur genom utbildning och utnyttjande av nätverk (det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, nätverket för ordförandena för de högsta domstolarna inom EU, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område). |
| --- | --- |

P.

I grönboken föreslås att många problem som man mött i samband med förordningen skulle kunna lindras genom förbättrad kommunikation mellan domstolarna. Det skulle praktiskt taget vara omöjligt att lagstifta om förbättrad kommunikation mellan domare i ett internationellt privaträttsligt instrument, men kommunikationen kan främjas som ett led i att skapa en europeisk rättskultur genom utbildning och utnyttjande av nätverk (det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, nätverket för ordförandena för de högsta domstolarna inom EU, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område).

| Q. | När det gäller de personliga rättigheterna finns ett behov av att begränsa möjligheterna till s.k. forum shopping genom att man betonar att domstolarna i princip bör acceptera jurisdiktion endast när det föreligger en tillräcklig, innehållslig eller betydande koppling till det land där talan väcks, eftersom detta skulle bidra till att uppnå en bättre balans mellan de intressen som står på spel, särskilt mellan rätten till yttrandefrihet och rättigheterna i fråga om den enskildes rykte och privatliv. Problemet i fråga om tillämplig lagstiftning kommer att behandlas för sig i ett lagstiftningsinitiativ om Rom II-förordningen. Icke desto mindre bör de nationella domstolarna få viss vägledning i den ändrade förordningen. |
| --- | --- |

Q.

När det gäller de personliga rättigheterna finns ett behov av att begränsa möjligheterna till s.k. forum shopping genom att man betonar att domstolarna i princip bör acceptera jurisdiktion endast när det föreligger en tillräcklig, innehållslig eller betydande koppling till det land där talan väcks, eftersom detta skulle bidra till att uppnå en bättre balans mellan de intressen som står på spel, särskilt mellan rätten till yttrandefrihet och rättigheterna i fråga om den enskildes rykte och privatliv. Problemet i fråga om tillämplig lagstiftning kommer att behandlas för sig i ett lagstiftningsinitiativ om Rom II-förordningen. Icke desto mindre bör de nationella domstolarna få viss vägledning i den ändrade förordningen.

| R. | Beträffande interimistiska åtgärder bör rättspraxis i målet Denilauer klarläggas genom att det klart sägs ut att ex parte-åtgärder kan erkännas och verkställas på grundval av förordningen, förutsatt att svaranden haft möjlighet att överklaga dem. |
| --- | --- |

R.

Beträffande interimistiska åtgärder bör rättspraxis i målet Denilauer klarläggas genom att det klart sägs ut att ex parte-åtgärder kan erkännas och verkställas på grundval av förordningen, förutsatt att svaranden haft möjlighet att överklaga dem.

| S. | Det är oklart i vilken utsträckning artikel 31 i förordningen inte avses gälla för säkerhetsåtgärder som syftar till att skaffa fram information och bevisning. |
| --- | --- |

S.

Det är oklart i vilken utsträckning artikel 31 i förordningen inte avses gälla för säkerhetsåtgärder som syftar till att skaffa fram information och bevisning.

Ett omfattande begrepp för internationell privaträtt

| 1. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att se över det inbördes förhållandet mellan de olika förordningarna om domstols behörighet, verkställighet och tillämplig lag. Det övergripande syftet bör vara att få till stånd en konsekvent upplagd och lättillgänglig rättslig ram. För detta ändamål bör terminologin inom alla ämnesområden samt begreppsapparaten och kraven för liknande regler inom alla ämnesområden förenhetligas och harmoniseras (till exempel litispendens, klausuler om domstols behörighet osv.), och slutmålet kan bestå i en omfattande kodifiering av den internationella privaträtten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att se över det inbördes förhållandet mellan de olika förordningarna om domstols behörighet, verkställighet och tillämplig lag. Det övergripande syftet bör vara att få till stånd en konsekvent upplagd och lättillgänglig rättslig ram. För detta ändamål bör terminologin inom alla ämnesområden samt begreppsapparaten och kraven för liknande regler inom alla ämnesområden förenhetligas och harmoniseras (till exempel litispendens, klausuler om domstols behörighet osv.), och slutmålet kan bestå i en omfattande kodifiering av den internationella privaträtten.

Avskaffande av exekvatur

| 2. | Europaparlamentet begär att kravet på exekvatur avskaffas, men anser att detta måste balanseras genom lämpliga garantier som utformas för att skydda rättigheterna hos den part gentemot vilken det ansöks om verkställighet. Det måste därför införas bestämmelser om ett särskilt förfarande som är tillgängligt i den medlemsstat där ansökan om verkställighet inges. Detta förfarande bör vara tillgängligt efter ansökan från den part gentemot vilken det ansökts om verkställighet, hos den domstol som anges i förteckningen i bilaga III till förordningen. Grunder för en ansökan enligt detta särskilda förfarande bör vara följande: a) att ett erkännande uppenbart strider mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i den medlemsstat där domen görs gällande; b) att det rör sig om en tredskodom eller en annan dom som har meddelats mot en utebliven svarande och svaranden inte har delgivits stämningsansökan eller motsvarande handling i tillräcklig tid och på ett lämpligt sätt för att kunna förbereda sitt svaromål, såvida inte svaranden haft möjlighet att överklaga domen men underlåtit detta; c) att domen är oförenlig med en dom som har meddelats i en tvist mellan samma parter i den medlemsstat där domen görs gällande; d) att domen är oförenlig med en dom som tidigare har meddelats i en annan medlemsstat eller i en tredje stat rörande samma sak och mellan samma parter, såvida den först meddelade domen uppfyller de nödvändiga villkoren för erkännande i den medlemsstat där domen görs gällande. Vidare anser parlamentet att en begäran i nämnda syfte bör kunna inges till en domare också innan några verkställighetsåtgärder vidtagits samt att domaren, om han eller hon finner begäran välgrundad, bör hänskjuta ärendet till den domstol som angetts i förteckningen i bilaga III för prövning utgående från de grunder som anges ovan. Parlamentet förordar att man lägger till ett skäl i ingressen med innebörden att en nationell domstol kan straffbelägga betungande eller orimliga ansökningar, bland annat av kostnadsskäl. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att kravet på exekvatur avskaffas, men anser att detta måste balanseras genom lämpliga garantier som utformas för att skydda rättigheterna hos den part gentemot vilken det ansöks om verkställighet. Det måste därför införas bestämmelser om ett särskilt förfarande som är tillgängligt i den medlemsstat där ansökan om verkställighet inges. Detta förfarande bör vara tillgängligt efter ansökan från den part gentemot vilken det ansökts om verkställighet, hos den domstol som anges i förteckningen i bilaga III till förordningen. Grunder för en ansökan enligt detta särskilda förfarande bör vara följande: a) att ett erkännande uppenbart strider mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i den medlemsstat där domen görs gällande; b) att det rör sig om en tredskodom eller en annan dom som har meddelats mot en utebliven svarande och svaranden inte har delgivits stämningsansökan eller motsvarande handling i tillräcklig tid och på ett lämpligt sätt för att kunna förbereda sitt svaromål, såvida inte svaranden haft möjlighet att överklaga domen men underlåtit detta; c) att domen är oförenlig med en dom som har meddelats i en tvist mellan samma parter i den medlemsstat där domen görs gällande; d) att domen är oförenlig med en dom som tidigare har meddelats i en annan medlemsstat eller i en tredje stat rörande samma sak och mellan samma parter, såvida den först meddelade domen uppfyller de nödvändiga villkoren för erkännande i den medlemsstat där domen görs gällande. Vidare anser parlamentet att en begäran i nämnda syfte bör kunna inges till en domare också innan några verkställighetsåtgärder vidtagits samt att domaren, om han eller hon finner begäran välgrundad, bör hänskjuta ärendet till den domstol som angetts i förteckningen i bilaga III för prövning utgående från de grunder som anges ovan. Parlamentet förordar att man lägger till ett skäl i ingressen med innebörden att en nationell domstol kan straffbelägga betungande eller orimliga ansökningar, bland annat av kostnadsskäl.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta initiativ till en offentlig debatt om frågan om den allmänna ordningen i samband med internationella privaträttsliga instrument. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta initiativ till en offentlig debatt om frågan om den allmänna ordningen i samband med internationella privaträttsliga instrument.

| 4. | Europaparlamentet anser att det måste finnas en harmoniserad förfarandemässig tidsram för det särskilda förfarande som det hänvisas till i punkt 2, så att man ser till att det genomförs så snabbt som möjligt, samt att det måste garanteras att de åtgärder som kan komma att vidtas genom verkställighet fram till utgången av tidsfristen för ansökan om ett särskilt förfarande eller avslutning av det särskilda förfarandet inte blir oåterkalleliga. Det är särskilt angeläget att en utländsk dom inte bör verkställas om den inte korrekt delgivits gäldenären. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det måste finnas en harmoniserad förfarandemässig tidsram för det särskilda förfarande som det hänvisas till i punkt 2, så att man ser till att det genomförs så snabbt som möjligt, samt att det måste garanteras att de åtgärder som kan komma att vidtas genom verkställighet fram till utgången av tidsfristen för ansökan om ett särskilt förfarande eller avslutning av det särskilda förfarandet inte blir oåterkalleliga. Det är särskilt angeläget att en utländsk dom inte bör verkställas om den inte korrekt delgivits gäldenären.

| 5. | Europaparlamentet anser att det inte bara måste finnas ett krav på äkthetsintyg som hjälpmedel vid förfaranden, för att garantera erkännande, utan att det också bör finnas ett standardformulär för sådana intyg. I detta syfte bör intyget i bilaga V förbättras, samtidigt som man så långt som möjligt undviker behovet av översättning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det inte bara måste finnas ett krav på äkthetsintyg som hjälpmedel vid förfaranden, för att garantera erkännande, utan att det också bör finnas ett standardformulär för sådana intyg. I detta syfte bör intyget i bilaga V förbättras, samtidigt som man så långt som möjligt undviker behovet av översättning.

| 6. | Europaparlamentet anser att man för att spara pengar bör kunna begränsa översättningen av det beslut som ska verkställas till det slutgiltiga avgörandet (domslutet och sammanfattningen av domskälen), men att en fullständig översättning bör krävas om det inges en ansökan om ett särskilt förfarande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att man för att spara pengar bör kunna begränsa översättningen av det beslut som ska verkställas till det slutgiltiga avgörandet (domslutet och sammanfattningen av domskälen), men att en fullständig översättning bör krävas om det inges en ansökan om ett särskilt förfarande.

Officiella handlingar

| 7. | Europaparlamentet anser att officiella handlingar inte bör kunna verkställas direkt utan möjlighet till prövning i de rättsliga instanserna i den stat som mottar ansökan om verkställighet. Det särskilda förfarande som ska införas bör därför inte begränsas till fall där verkställigheten av ett instrument uppenbarligen strider mot den allmänna ordningen i den mottagande staten, eftersom man kan tänka sig omständigheter där en officiell handling skulle kunna vara oförenlig med en tidigare dom och giltigheten (i motsats till autenticiteten) hos en officiell handling kan överklagas i domstol i ursprungsstaten på grundval av fel, felaktiga uppgifter osv., även i samband med att den verkställs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att officiella handlingar inte bör kunna verkställas direkt utan möjlighet till prövning i de rättsliga instanserna i den stat som mottar ansökan om verkställighet. Det särskilda förfarande som ska införas bör därför inte begränsas till fall där verkställigheten av ett instrument uppenbarligen strider mot den allmänna ordningen i den mottagande staten, eftersom man kan tänka sig omständigheter där en officiell handling skulle kunna vara oförenlig med en tidigare dom och giltigheten (i motsats till autenticiteten) hos en officiell handling kan överklagas i domstol i ursprungsstaten på grundval av fel, felaktiga uppgifter osv., även i samband med att den verkställs.

Förordningens tillämpningsområde

| 8. | Europaparlamentet anser att underhållsskyldighet av det slag som omfattas av förordning (EG) nr 4/2009 bör undantas från förordningens tillämpningsområde, men upprepar att slutmålet bör bestå i heltäckande lagstiftning som omfattar alla ämnesområden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att underhållsskyldighet av det slag som omfattas av förordning (EG) nr 4/2009 bör undantas från förordningens tillämpningsområde, men upprepar att slutmålet bör bestå i heltäckande lagstiftning som omfattar alla ämnesområden.

| 9. | Europaparlamentet motsätter sig kraftigt ett (även partiellt) avskaffande av att skiljedomar undantas från tillämpningsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet motsätter sig kraftigt ett (även partiellt) avskaffande av att skiljedomar undantas från tillämpningsområdet.

| 10. | Europaparlamentet anser att det måste göras klart i artikel 1.2 d i förordningen att inte bara skiljedomsförfaranden, utan också sådana rättsliga förfaranden där huvudfrågan eller en tillhörande eller preliminär fråga handlar om prövning av skiljedomstolars behörighet eller giltigheten av deras beslut, inte omfattas av denna förordning. Parlamentet anser vidare att artikel 31 bör byggas ut med en punkt om att en dom inte ska erkännas om domstolen i ursprungsmedlemsstaten i denna dom också avgjort en fråga om giltigheten av eller omfånget hos en klausul om skiljeförfarande och i det sammanhanget åsidosatt ett lagstadgande om skiljeförfarande i den medlemsstat där verkställighet söks, om inte domen i den medlemsstaten ger samma resultat som om lagen om skiljeförfarande i den medlemsstat där verkställighet söks hade tillämpats. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det måste göras klart i artikel 1.2 d i förordningen att inte bara skiljedomsförfaranden, utan också sådana rättsliga förfaranden där huvudfrågan eller en tillhörande eller preliminär fråga handlar om prövning av skiljedomstolars behörighet eller giltigheten av deras beslut, inte omfattas av denna förordning. Parlamentet anser vidare att artikel 31 bör byggas ut med en punkt om att en dom inte ska erkännas om domstolen i ursprungsmedlemsstaten i denna dom också avgjort en fråga om giltigheten av eller omfånget hos en klausul om skiljeförfarande och i det sammanhanget åsidosatt ett lagstadgande om skiljeförfarande i den medlemsstat där verkställighet söks, om inte domen i den medlemsstaten ger samma resultat som om lagen om skiljeförfarande i den medlemsstat där verkställighet söks hade tillämpats.

| 11. | Europaparlamentet anser att detta också bör klargöras i ett skäl. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att detta också bör klargöras i ett skäl.

Val av domstol

| 12. | Som en lösning på problemet med s.k. torpedåtgärder förordar Europaparlamentet att man befriar den domstol som utsetts i ett avtal om val om domstol från skyldigheten att uppskjuta förfarandet i enlighet med litispendensregeln. Detta bör kombineras med ett krav på att tvister om domstols behörighet ska avgöras snabbt och som en preliminär åtgärd av den valda domstolen, och detta bör stödjas genom ett skäl där det betonas att parternas autonomi är av största vikt. |
| --- | --- |

12.

Som en lösning på problemet med s.k. torpedåtgärder förordar Europaparlamentet att man befriar den domstol som utsetts i ett avtal om val om domstol från skyldigheten att uppskjuta förfarandet i enlighet med litispendensregeln. Detta bör kombineras med ett krav på att tvister om domstols behörighet ska avgöras snabbt och som en preliminär åtgärd av den valda domstolen, och detta bör stödjas genom ett skäl där det betonas att parternas autonomi är av största vikt.

| 13. | Europaparlamentet anser att förordningen också bör innehålla en ny föreskrift där man tar upp frågan om i vad mån överenskommelser om domstols behörighet ska kunna genomdrivas gentemot tredje part. Parlamentet anser att en sådan föreskrift kunde gå ut på att en person som inte är avtalspart ska vara bunden av en överenskommelse som ingåtts i enlighet med denna förordning och handlar om att endast viss domstol ska ha behörighet endast om följande villkor uppfylls: a) Överenskommelsen ska ingå i en skriftlig handling eller en elektronisk upptagning. b) Personen i fråga ska underrättas på lämpligt sätt och i skälig tid om vilken domstol talan ska väckas inför. c) I avtal om befordran av frakt ska den domstol som valts som behörig finnas på i) bortfraktarens hemort, ii) den mottagningsort som överenskommits i avtalet om befordran av frakt, iii) den leveransort som överenskommits i avtalet om befordran av frakt, eller iv) den hamn där varorna inledningsvis lastas på ett fartyg eller den hamn där varorna slutligen lossas från ett fartyg. Vidare bör det fastställas att tredje part i samtliga övriga fall kan väcka talan inför den domstol som i övrigt är behörig enligt förordningen, om det framkommer att det vore uppenbarligen orättvist att binda denna part vid den valda domstolen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att förordningen också bör innehålla en ny föreskrift där man tar upp frågan om i vad mån överenskommelser om domstols behörighet ska kunna genomdrivas gentemot tredje part. Parlamentet anser att en sådan föreskrift kunde gå ut på att en person som inte är avtalspart ska vara bunden av en överenskommelse som ingåtts i enlighet med denna förordning och handlar om att endast viss domstol ska ha behörighet endast om följande villkor uppfylls: a) Överenskommelsen ska ingå i en skriftlig handling eller en elektronisk upptagning. b) Personen i fråga ska underrättas på lämpligt sätt och i skälig tid om vilken domstol talan ska väckas inför. c) I avtal om befordran av frakt ska den domstol som valts som behörig finnas på i) bortfraktarens hemort, ii) den mottagningsort som överenskommits i avtalet om befordran av frakt, iii) den leveransort som överenskommits i avtalet om befordran av frakt, eller iv) den hamn där varorna inledningsvis lastas på ett fartyg eller den hamn där varorna slutligen lossas från ett fartyg. Vidare bör det fastställas att tredje part i samtliga övriga fall kan väcka talan inför den domstol som i övrigt är behörig enligt förordningen, om det framkommer att det vore uppenbarligen orättvist att binda denna part vid den valda domstolen.

Forum non conveniens

| 14. | För att undvika den typ av problem som aktualiserades i målet Owusu mot Jackson föreslår Europaparlamentet en lösning i anslutning till artikel 15 i förordning (EG) nr 2201/2003, så att domstolarna i en medlemsstat med behörighet i sakfrågan kan uppskjuta förhandlingar, om de anser att en domstol i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland vore mer lämpad att förhandla målet eller en särskild del av detta, varigenom man gör det möjligt för parterna att inge en ansökan till denna domstol eller för den domstol där ärendet anhängiggjorts att med parternas medgivande överföra målet till den domstolen. Parlamentet välkomnar motsvarande förslag i förslaget till förordning om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar och officiella handlingar i samband med arv (21). |
| --- | --- |

14.

För att undvika den typ av problem som aktualiserades i målet Owusu mot Jackson föreslår Europaparlamentet en lösning i anslutning till artikel 15 i förordning (EG) nr 2201/2003, så att domstolarna i en medlemsstat med behörighet i sakfrågan kan uppskjuta förhandlingar, om de anser att en domstol i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland vore mer lämpad att förhandla målet eller en särskild del av detta, varigenom man gör det möjligt för parterna att inge en ansökan till denna domstol eller för den domstol där ärendet anhängiggjorts att med parternas medgivande överföra målet till den domstolen. Parlamentet välkomnar motsvarande förslag i förslaget till förordning om behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar och officiella handlingar i samband med arv (21).

Förordningens funktionssätt i den internationella rättsordningen

| 15. | Europaparlamentet anser å ena sidan att frågan om huruvida bestämmelserna i förordningen bör få ömsesidig verkan inte övervägts tillräckligt; det vore för tidigt att ta detta steg utan omfattande undersökningar, ett brett samråd och en politisk debatt där parlamentet bör spela en ledande roll; parlamentet uppmuntrar kommissionen att ta initiativ i denna riktning. Med tanke på att det finns ett stort antal bilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och tredjeländer och att det föreligger frågor om ömsesidighet och internationell hövlighet, anser parlamentet å andra sidan att problemet är globalt och att man parallellt bör söka en lösning även i Haagkonferensen genom att återuppta förhandlingar om en internationell konvention om domar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det bästa den kan för att återuppliva detta projekt, som representerar den internationella privaträttens högsta dröm. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning 2007 års Luganokonvention (22) skulle kunna fungera som modell och inspiration för en sådan internationell konvention om domar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser å ena sidan att frågan om huruvida bestämmelserna i förordningen bör få ömsesidig verkan inte övervägts tillräckligt; det vore för tidigt att ta detta steg utan omfattande undersökningar, ett brett samråd och en politisk debatt där parlamentet bör spela en ledande roll; parlamentet uppmuntrar kommissionen att ta initiativ i denna riktning. Med tanke på att det finns ett stort antal bilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och tredjeländer och att det föreligger frågor om ömsesidighet och internationell hövlighet, anser parlamentet å andra sidan att problemet är globalt och att man parallellt bör söka en lösning även i Haagkonferensen genom att återuppta förhandlingar om en internationell konvention om domar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra det bästa den kan för att återuppliva detta projekt, som representerar den internationella privaträttens högsta dröm. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning 2007 års Luganokonvention (22) skulle kunna fungera som modell och inspiration för en sådan internationell konvention om domar.

| 16. | Under tiden anser Europaparlamentet att gemenskapsreglerna om exklusiv behörighet när det gäller sakrätt till fast egendom eller nyttjanderätt till fast egendom skulle kunna utvidgas till att även omfatta ärenden som anhängiggjorts i ett tredjeland. |
| --- | --- |

16.

Under tiden anser Europaparlamentet att gemenskapsreglerna om exklusiv behörighet när det gäller sakrätt till fast egendom eller nyttjanderätt till fast egendom skulle kunna utvidgas till att även omfatta ärenden som anhängiggjorts i ett tredjeland.

| 17. | Europaparlamentet förordar att förordningen ska kunna tillåta att ömsesidig verkan ges åt exklusiva klausuler om val av domstol till förmån för domstolar i tredjeland. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förordar att förordningen ska kunna tillåta att ömsesidig verkan ges åt exklusiva klausuler om val av domstol till förmån för domstolar i tredjeland.

| 18. | Europaparlamentet anser att frågan om en bestämmelse som åsidosätter avgörandet i målet Owens Bank mot Bracco bör bli föremål för en särskild översyn. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att frågan om en bestämmelse som åsidosätter avgörandet i målet Owens Bank mot Bracco bör bli föremål för en särskild översyn.

Definition av begreppet hemvist för fysiska och juridiska personer

| 19. | Europaparlamentet anser att en självständig europeisk definition (som i slutändan skulle kunna tillämpas i samtliga europeiska rättsinstrument) av fysiska personers hemvist vore önskvärd, särskilt för att undvika situationer där personer kan ha fler än en hemvist. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att en självständig europeisk definition (som i slutändan skulle kunna tillämpas i samtliga europeiska rättsinstrument) av fysiska personers hemvist vore önskvärd, särskilt för att undvika situationer där personer kan ha fler än en hemvist.

| 20. | Europaparlamentet tillbakavisar tanken på en enda definition av företags hemvist inom Bryssel I-förordningen, eftersom en definition med så vittgående konsekvenser bör göras till föremål för diskussion och beslutsfattande inom ramen för en europeisk bolagslagstiftning stadd i utveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet tillbakavisar tanken på en enda definition av företags hemvist inom Bryssel I-förordningen, eftersom en definition med så vittgående konsekvenser bör göras till föremål för diskussion och beslutsfattande inom ramen för en europeisk bolagslagstiftning stadd i utveckling.

Räntor

| 21. | Europaparlamentet anser att man i förordningen bör fastställa en bestämmelse som ska hindra en verkställande domstol från att avböja att låta de automatiska räntereglerna som gäller enligt domstolen i ursprungsstaten få verkan och från att i stället tillämpa den nationella räntan, från dagen för beslutet om att godkänna verkställighet i enlighet med det särskilda förfarandet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man i förordningen bör fastställa en bestämmelse som ska hindra en verkställande domstol från att avböja att låta de automatiska räntereglerna som gäller enligt domstolen i ursprungsstaten få verkan och från att i stället tillämpa den nationella räntan, från dagen för beslutet om att godkänna verkställighet i enlighet med det särskilda förfarandet.

Immaterialrätt

| 22. | Europaparlamentet anser att den andra domstol där ett ärende anhängiggjorts bör befrias från skyldigheten att uppskjuta förhandlingarna i enlighet med litispendensregeln i de fall då den första domstol där ärendet anhängiggjorts uppenbarligen saknar behörighet, detta i syfte att lösa problemet med s.k. torpedåtgärder. Parlamentet avvisar emellertid tanken att krav på negativ fastställelse helt och hållet bör uteslutas från regeln om vad som skett först, på grundval av att sådana krav kan ha ett rättmätigt kommersiellt syfte, men anser dock att behörighetsfrågor bäst skulle kunna lösas inom ramen för förslagen om att inrätta ett enhetligt system för tvistlösning på patentområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att den andra domstol där ett ärende anhängiggjorts bör befrias från skyldigheten att uppskjuta förhandlingarna i enlighet med litispendensregeln i de fall då den första domstol där ärendet anhängiggjorts uppenbarligen saknar behörighet, detta i syfte att lösa problemet med s.k. torpedåtgärder. Parlamentet avvisar emellertid tanken att krav på negativ fastställelse helt och hållet bör uteslutas från regeln om vad som skett först, på grundval av att sådana krav kan ha ett rättmätigt kommersiellt syfte, men anser dock att behörighetsfrågor bäst skulle kunna lösas inom ramen för förslagen om att inrätta ett enhetligt system för tvistlösning på patentområdet.

| 23. | Europaparlamentet anser att den bristande terminologiska överensstämmelsen mellan förordning (EG) nr 593/2008 (Rom I-förordningen) (23) och förordning (EG) nr 44/2001 bör avlägsnas genom att man i artikel 15.1 i Bryssel I-förordningen för in den definition av begreppet näringsidkare som ingår i artikel 6.1 i Rom I-förordningen och ersätter uttrycket ”avtal om en kombination av resa och inkvartering för ett pris där allt är inkluderat” i artikel 15.3 i Bryssel I-förordningen med en hänvisning till direktiv 90/314/EEG om paketresor (24) på samma sätt som skett i artikel 6.4 b i Rom I-förordningen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den bristande terminologiska överensstämmelsen mellan förordning (EG) nr 593/2008 (Rom I-förordningen) (23) och förordning (EG) nr 44/2001 bör avlägsnas genom att man i artikel 15.1 i Bryssel I-förordningen för in den definition av begreppet näringsidkare som ingår i artikel 6.1 i Rom I-förordningen och ersätter uttrycket ”avtal om en kombination av resa och inkvartering för ett pris där allt är inkluderat” i artikel 15.3 i Bryssel I-förordningen med en hänvisning till direktiv 90/314/EEG om paketresor (24) på samma sätt som skett i artikel 6.4 b i Rom I-förordningen.

Behörighet vid tvister om anställningsavtal

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med beaktande av EU-domstolens rättspraxis, överväga om man inte skulle kunna hitta en lösning som ger ökad rättssäkerhet och lämpligt skydd åt den mest utsatta parten när det gäller anställda som inte utför sitt arbete i en enda medlemsstat (exempelvis långtradarchaufförer och flygpersonal). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med beaktande av EU-domstolens rättspraxis, överväga om man inte skulle kunna hitta en lösning som ger ökad rättssäkerhet och lämpligt skydd åt den mest utsatta parten när det gäller anställda som inte utför sitt arbete i en enda medlemsstat (exempelvis långtradarchaufförer och flygpersonal).

Personliga rättigheter

| 25. | Europaparlamentet anser att domen i målet Shevill måste jämkas. Parlamentet anser därför att man, för att lindra den påstådda tendensen hos domstolar inom vissa rättsområden att acceptera territoriell behörighet där det bara finns ett svagt samband med det land där ärendet anhängiggjorts, bör lägga till ett skäl för att förtydliga att domstolarna i det landet i princip bör acceptera behörighet endast när det föreligger en tillräcklig, innehållslig eller betydande koppling till det landet. Detta vore till nytta för att man bättre ska kunna sammanjämka de intressen som står på spel. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att domen i målet Shevill måste jämkas. Parlamentet anser därför att man, för att lindra den påstådda tendensen hos domstolar inom vissa rättsområden att acceptera territoriell behörighet där det bara finns ett svagt samband med det land där ärendet anhängiggjorts, bör lägga till ett skäl för att förtydliga att domstolarna i det landet i princip bör acceptera behörighet endast när det föreligger en tillräcklig, innehållslig eller betydande koppling till det landet. Detta vore till nytta för att man bättre ska kunna sammanjämka de intressen som står på spel.

Interimistiska åtgärder

| 26. | Europaparlamentet anser, av omsorg om att trygga en bättre tillgång till rättslig prövning, att förelägganden som syftar till att skaffa fram information och bevisning eller bevara bevis bör omfattas av begreppet interimistiska åtgärder och säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser, av omsorg om att trygga en bättre tillgång till rättslig prövning, att förelägganden som syftar till att skaffa fram information och bevisning eller bevara bevis bör omfattas av begreppet interimistiska åtgärder och säkerhetsåtgärder.

| 27. | Europaparlamentet anser att det i förordningen bör fastställas att behörigheten i frågor som berör sådana åtgärder ska tillkomma domstolarna i den medlemsstat där den information eller bevisning som efterfrågas befinner sig, vid sidan om de domstolar som har behörighet i själva sakfrågan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det i förordningen bör fastställas att behörigheten i frågor som berör sådana åtgärder ska tillkomma domstolarna i den medlemsstat där den information eller bevisning som efterfrågas befinner sig, vid sidan om de domstolar som har behörighet i själva sakfrågan.

| 28. | Europaparlamentet anser att begreppet ”interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder” bör definieras i ett skäl, med samma terminologi som i målet St. Paul Dairy. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att begreppet ”interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder” bör definieras i ett skäl, med samma terminologi som i målet St. Paul Dairy.

| 29. | Europaparlamentet anser att man i stället för det tillvägagångssätt som tillämpats i målet Van Uden, nämligen att göra skillnad mellan mål där den domstol som beviljat åtgärden har behörighet respektive mål där domstolen i fråga inte har det, bör se efter om de åtgärder som det ansökts om är avsedda att tjäna som stöd till förfaranden som inletts eller ska inledas i den medlemsstaten eller i ett tredjeland (varvid de begränsningar som anges i artikel 31 inte bör gälla) eller som stöd till förfaranden i en annan medlemsstat (varvid de begränsningar som anges i artikel 31 bör gälla). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man i stället för det tillvägagångssätt som tillämpats i målet Van Uden, nämligen att göra skillnad mellan mål där den domstol som beviljat åtgärden har behörighet respektive mål där domstolen i fråga inte har det, bör se efter om de åtgärder som det ansökts om är avsedda att tjäna som stöd till förfaranden som inletts eller ska inledas i den medlemsstaten eller i ett tredjeland (varvid de begränsningar som anges i artikel 31 inte bör gälla) eller som stöd till förfaranden i en annan medlemsstat (varvid de begränsningar som anges i artikel 31 bör gälla).

| 30. | Europaparlamentet uppmanar med kraft till att det tas med ett skäl för att man ska kunna övervinna de svårigheter som uppstått som ett resultat av kraven som erkänts i domen i målet Van Uden, nämligen att det ska finnas en ”faktisk anknytning” till den territoriella behörigheten för den medlemsstats domstol som beviljat åtgärderna och att man i detta skäl ska göra klart att medlemsstaternas domstolar, i sitt beslutsfattande om huruvida interimistiska åtgärder som beviljats till stöd för förfaranden i en annan medlemsstat ska beviljas, förnyas, ändras eller upphävas, ska ta hänsyn till alla omständigheter, bland dem i) om den medlemsstats domstol vid vilken den huvudsakliga tvistefrågan anhängiggjorts uttalat sig om den ifrågavarande åtgärden eller om åtgärder av liknande slag, ii) om det finns någon faktisk anknytning mellan den åtgärd som det ansökts om och den medlemsstats territorium där åtgärden ansökts och iii) hur åtgärden sannolikt kommer att påverka förfaranden som är anhängiga eller kommer att inledas i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar med kraft till att det tas med ett skäl för att man ska kunna övervinna de svårigheter som uppstått som ett resultat av kraven som erkänts i domen i målet Van Uden, nämligen att det ska finnas en ”faktisk anknytning” till den territoriella behörigheten för den medlemsstats domstol som beviljat åtgärderna och att man i detta skäl ska göra klart att medlemsstaternas domstolar, i sitt beslutsfattande om huruvida interimistiska åtgärder som beviljats till stöd för förfaranden i en annan medlemsstat ska beviljas, förnyas, ändras eller upphävas, ska ta hänsyn till alla omständigheter, bland dem i) om den medlemsstats domstol vid vilken den huvudsakliga tvistefrågan anhängiggjorts uttalat sig om den ifrågavarande åtgärden eller om åtgärder av liknande slag, ii) om det finns någon faktisk anknytning mellan den åtgärd som det ansökts om och den medlemsstats territorium där åtgärden ansökts och iii) hur åtgärden sannolikt kommer att påverka förfaranden som är anhängiga eller kommer att inledas i en annan medlemsstat.

| 31. | Europaparlamentet avvisar kommissionens tanke på att den domstol där huvudförfarandet anhängiggjorts skulle få upphäva, ändra eller anpassa interimistiska åtgärder som beviljats av en domstol i en annan medlemsstat eftersom detta skulle strida mot den anda av ömsesidigt förtroende som förordningen inrättat. Parlamentet anser ytterligare att det är oklart på vilka grunder en domstol skulle kunna se över ett beslut som fattats av en domstol i en annan jurisdiktion och vilken lag som skulle gälla i sådana fall, samt att detta skulle kunna vålla verkliga praktiska problem, till exempel med kostnaderna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet avvisar kommissionens tanke på att den domstol där huvudförfarandet anhängiggjorts skulle få upphäva, ändra eller anpassa interimistiska åtgärder som beviljats av en domstol i en annan medlemsstat eftersom detta skulle strida mot den anda av ömsesidigt förtroende som förordningen inrättat. Parlamentet anser ytterligare att det är oklart på vilka grunder en domstol skulle kunna se över ett beslut som fattats av en domstol i en annan jurisdiktion och vilken lag som skulle gälla i sådana fall, samt att detta skulle kunna vålla verkliga praktiska problem, till exempel med kostnaderna.

Grupptalan

| 32. | Europaparlamentet betonar att kommissionens framtida arbete med instrument för grupptalan kan komma att behöva omfatta särskilda jurisdiktionsregler för grupptalan. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att kommissionens framtida arbete med instrument för grupptalan kan komma att behöva omfatta särskilda jurisdiktionsregler för grupptalan.

Övriga frågor

| 33. | Med tanke på de särskilda svårigheterna inom den internationella privaträtten, betydelsen av unionens lagvalslagstiftning för företagen, medborgarna och parter i internationella tvister samt behovet av en samstämd rättspraxis anser Europaparlamentet att det är på tiden att man inrättar ett särskilt organ inom EU-domstolen med uppgift att arbeta med referenser för förhandsavgöranden i samband med internationell privaträtt. |
| --- | --- |

33.

Med tanke på de särskilda svårigheterna inom den internationella privaträtten, betydelsen av unionens lagvalslagstiftning för företagen, medborgarna och parter i internationella tvister samt behovet av en samstämd rättspraxis anser Europaparlamentet att det är på tiden att man inrättar ett särskilt organ inom EU-domstolen med uppgift att arbeta med referenser för förhandsavgöranden i samband med internationell privaträtt.

*

* *

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2009)0090.

(3)  Mål C-394/07, Gambazzi mot DaimlerChrysler Canada, REG 2009 s. I-2563.

(4)  Yttrande 1/03, REG 2006, s. I-1145.

(5)  Mål C-185/07, Allianz SpA mot West Tankers Inc., REG 2009 s. I-663.

(6)  Mål C-116/02, Gasser GmbH mot MISAT Srl, REG 2003, s. I-14693.

(7)  Mål C-281/02, Owusu mot Jackson, REG 2005, s. I-1383.

(8)  Mål C-68/93, Shevill m.fl. mot Presse Alliance, REG 1995, s. I-415.

(9)  Mål C-129/92, Owens Bank Ltd mot Fulvio Bracco och Bracco Industria Chimica SpA, REG 1994, s. I-117.

(10)  Mål 125/79, Denilauer mot Couchet Frères, REG 1980, s. 1553.

(11)  Mål C-104/03, St Paul Dairy Industries mot Unibel, REG 2005, s. I-3481.

(12)  Mål C-391/95, Van Uden mot Deco-Line, REG 1998, s. I-7091.

(13)  Konsoliderad version, EGT C 27, 26.1.1998, s. 1.

(14)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 15.

(15)  EUT L 399, 30.12.2006, s. 1.

(16)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 1.

(17)  EUT L 7, 10.1.2009, s. 1.

(18)  EUT L 338, 23.12.2003, s. 1.

(19)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 40.

(20)  Se det nionde skälet i ingressen.

(21)  KOM(2009)0154, artikel 5.

(22)  EUT L 147, 10.6.2009, s. 5.

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) (EUT L 177, 4.7.2008, s. 6).

(24)  Rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (EGT L 158, 23.6.1990, s. 59).

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/44

---

Tisdagen den 7 september 2010Social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupper

P7_TA(2010)0305

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om social integrering av kvinnor som tillhör etniska minoritetsgrupper (2010/2041(INI))

2011/C 308 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av andra delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som stadgar om Europeiska unionens skyldighet att bekämpa diskriminering,

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (3) och rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i synnerhet artikel 21,

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (5), FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (6) och FN-förklaringen om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter (7),

med beaktande av Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

med beaktande av Stockholmsprogrammet (8),

med beaktande av Lissabonstrategin och EU 2020-strategin, som håller på att utarbetas,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (9),

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (10),

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2007 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (11),

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2006 om kvinnors invandring: invandrarkvinnors roll och ställning i EU (12),

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2009 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2004–2008 (13),

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (14),

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2009 (15),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0221/2010), och av följande skäl:

| A. | I fördraget om Europeiska unionen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna anges de värderingar som EU grundas på, men i praktiken kan inte alla som lever i EU utnyttja dessa rättigheter till fullo, särskilt inte kvinnor som tillhör etniska minoriteter, däribland kvinnor som har drabbats av våld, människohandel och fattigdom. Dessa värderingar är dessutom gemensamma för samtliga medlemsstaters samhällen, där det råder pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

A.

I fördraget om Europeiska unionen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna anges de värderingar som EU grundas på, men i praktiken kan inte alla som lever i EU utnyttja dessa rättigheter till fullo, särskilt inte kvinnor som tillhör etniska minoriteter, däribland kvinnor som har drabbats av våld, människohandel och fattigdom. Dessa värderingar är dessutom gemensamma för samtliga medlemsstaters samhällen, där det råder pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män.

| B. | Enligt artikel 21 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna är all diskriminering på grund av tillhörighet till en nationell minoritet förbjuden. Många etniska minoritetsgrupper som lever i EU utsätts emellertid fortfarande för diskriminering, social utestängning och segregering. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 21 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna är all diskriminering på grund av tillhörighet till en nationell minoritet förbjuden. Många etniska minoritetsgrupper som lever i EU utsätts emellertid fortfarande för diskriminering, social utestängning och segregering.

| C. | Likabehandling är ingen förmån, utan en grundläggande rättighet för alla medborgare, och tolerans bör vara en allmän inställning i livet, inte en förmån som bara vissa åtnjuter. Alla former av diskriminering måste bekämpas lika kraftfullt. |
| --- | --- |

C.

Likabehandling är ingen förmån, utan en grundläggande rättighet för alla medborgare, och tolerans bör vara en allmän inställning i livet, inte en förmån som bara vissa åtnjuter. Alla former av diskriminering måste bekämpas lika kraftfullt.

| D. | Kvinnor som tillhör etniska minoriteter är missgynnade inte bara i jämförelse med kvinnor från majoritetsbefolkningen, utan även jämfört med män från etniska minoriteter. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor som tillhör etniska minoriteter är missgynnade inte bara i jämförelse med kvinnor från majoritetsbefolkningen, utan även jämfört med män från etniska minoriteter.

| E. | Ett gemensamt angreppssätt i hela EU är av avgörande betydelse för en enhetlig politik för social integration av kvinnor som tillhör etniska minoriteter, vilken bör inbegripa åtgärder för att bekämpa diskriminering och underlätta tillgången till bostäder, sysselsättning, utbildning, sjuk- och hälsovård och sociala tjänster samt för att främja respekten för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Ett gemensamt angreppssätt i hela EU är av avgörande betydelse för en enhetlig politik för social integration av kvinnor som tillhör etniska minoriteter, vilken bör inbegripa åtgärder för att bekämpa diskriminering och underlätta tillgången till bostäder, sysselsättning, utbildning, sjuk- och hälsovård och sociala tjänster samt för att främja respekten för de grundläggande rättigheterna.

| F. | Det finns ingen allmänt vedertagen rättslig definition av etniska minoritetsgrupper. Principerna om lika möjligheter och likabehandling grundad på ömsesidig respekt, förståelse och acceptans bör utgöra en hörnsten i EU:s politik för alla sina invånare oavsett bakgrund. |
| --- | --- |

F.

Det finns ingen allmänt vedertagen rättslig definition av etniska minoritetsgrupper. Principerna om lika möjligheter och likabehandling grundad på ömsesidig respekt, förståelse och acceptans bör utgöra en hörnsten i EU:s politik för alla sina invånare oavsett bakgrund.

| G. | Lika tillgång för alla till utbildning av hög kvalitet främjar delaktighet på arbetsmarknaden och en bättre livskvalitet i allmänhet. I vissa medlemsstater har etniska minoritetsbefolkningar emellertid inga möjligheter att delta fullt ut och på lika villkor i de allmänna utbildningssystemen. För att skapa ett demokratiskt och fördomsfritt samhälle inom EU måste utbildningssystemen förmedla värderingarna tolerans och jämlikhet. |
| --- | --- |

G.

Lika tillgång för alla till utbildning av hög kvalitet främjar delaktighet på arbetsmarknaden och en bättre livskvalitet i allmänhet. I vissa medlemsstater har etniska minoritetsbefolkningar emellertid inga möjligheter att delta fullt ut och på lika villkor i de allmänna utbildningssystemen. För att skapa ett demokratiskt och fördomsfritt samhälle inom EU måste utbildningssystemen förmedla värderingarna tolerans och jämlikhet.

| H. | Integrationspolitiken för tredjelandsmedborgare gynnas av ett ökat jämställdhetsperspektiv, vilket är nödvändigt för att garantera att hänsyn tas till de specifika behoven bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter. |
| --- | --- |

H.

Integrationspolitiken för tredjelandsmedborgare gynnas av ett ökat jämställdhetsperspektiv, vilket är nödvändigt för att garantera att hänsyn tas till de specifika behoven bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter.

| I. | Politiken och lagstiftningen på invandrings- och asylområdet bör främja integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter. |
| --- | --- |

I.

Politiken och lagstiftningen på invandrings- och asylområdet bör främja integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter.

| J. | Det behövs ett specifikt tillvägagångssätt för social integration av kvinnor som tillhör etniska minoriteter i syfte att förhindra diskriminering på flera grunder, stereotypa föreställningar, stigmatisering och etnisk segregation. |
| --- | --- |

J.

Det behövs ett specifikt tillvägagångssätt för social integration av kvinnor som tillhör etniska minoriteter i syfte att förhindra diskriminering på flera grunder, stereotypa föreställningar, stigmatisering och etnisk segregation.

| K. | Skillnader i kultur, tradition och/eller religion får inte hindra integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter. |
| --- | --- |

K.

Skillnader i kultur, tradition och/eller religion får inte hindra integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter.

| L. | Insamling av uppdelade uppgifter är en förutsättning för att man ska kunna skydda och främja kvinnors och etniska minoriteters mänskliga rättigheter. I avsaknad av statistik förblir många problem oupptäckta, vilket i sin tur innebär att det inte genomförs några specifika strategier. |
| --- | --- |

L.

Insamling av uppdelade uppgifter är en förutsättning för att man ska kunna skydda och främja kvinnors och etniska minoriteters mänskliga rättigheter. I avsaknad av statistik förblir många problem oupptäckta, vilket i sin tur innebär att det inte genomförs några specifika strategier.

| M. | Det finns ett stort antal lämpliga instrument och strategier för integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter, men verkställandet brister på nationell nivå och det saknas samordning på EU-nivå. |
| --- | --- |

M.

Det finns ett stort antal lämpliga instrument och strategier för integrationen av kvinnor som tillhör etniska minoriteter, men verkställandet brister på nationell nivå och det saknas samordning på EU-nivå.

| N. | I de flesta fall utsätts kvinnor som tillhör etniska minoriteter för flera olika typer av diskriminering och löper större risk för social utestängning, fattigdom och ytterst allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såsom människohandel och tvångssterilisering, än kvinnor som tillhör majoritetsbefolkningen och män från minoriteter. |
| --- | --- |

N.

I de flesta fall utsätts kvinnor som tillhör etniska minoriteter för flera olika typer av diskriminering och löper större risk för social utestängning, fattigdom och ytterst allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, såsom människohandel och tvångssterilisering, än kvinnor som tillhör majoritetsbefolkningen och män från minoriteter.

| O. | Många minoritetskvinnors lägre socioekonomiska status innebär i praktiken att de begränsas i utövandet sina grundläggande rättigheter och att de saknar tillgång till resurser, däribland resurser för reproduktiv och sexuell hälsa. Detta försvårar även integrationsprocessen. |
| --- | --- |

O.

Många minoritetskvinnors lägre socioekonomiska status innebär i praktiken att de begränsas i utövandet sina grundläggande rättigheter och att de saknar tillgång till resurser, däribland resurser för reproduktiv och sexuell hälsa. Detta försvårar även integrationsprocessen.

| P. | Kvinnornas hälsotillstånd påverkar inte bara deras egen hälsa, utan även deras barns. |
| --- | --- |

P.

Kvinnornas hälsotillstånd påverkar inte bara deras egen hälsa, utan även deras barns.

| Q. | Kvinnornas aktiva deltagande och integration i samhället kommer att ha en positiv inverkan på deras barn och på framtida generationer. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnornas aktiva deltagande och integration i samhället kommer att ha en positiv inverkan på deras barn och på framtida generationer.

| R. | Social utestängning av kvinnor som tillhör etniska minoriteter kan leda till att de får svårt att vara ekonomiskt oberoende, vilket kan medföra direkta och indirekta kostnader för samhället och de offentliga budgeterna. |
| --- | --- |

R.

Social utestängning av kvinnor som tillhör etniska minoriteter kan leda till att de får svårt att vara ekonomiskt oberoende, vilket kan medföra direkta och indirekta kostnader för samhället och de offentliga budgeterna.

| S. | Kvinnor som tillhör etniska minoriteter löper större risk att utsättas för olika former av våld från mäns sida och olika former av utnyttjande när de är mindre integrerade än kvinnor som tillhör majoritetsbefolkningen. |
| --- | --- |

S.

Kvinnor som tillhör etniska minoriteter löper större risk att utsättas för olika former av våld från mäns sida och olika former av utnyttjande när de är mindre integrerade än kvinnor som tillhör majoritetsbefolkningen.

| T. | Den sociala integrationen skulle gynnas av ökade och regelbundna samråd med kvinnor som tillhör etniska minoriteter på lokal, regional, nationell nivå och på EU-nivå. |
| --- | --- |

T.

Den sociala integrationen skulle gynnas av ökade och regelbundna samråd med kvinnor som tillhör etniska minoriteter på lokal, regional, nationell nivå och på EU-nivå.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det inte finns någon allmänt vedertagen rättslig definition av etniska minoritetsgrupper. Detta begrepp täcker en lång rad olika situationer för olika etniska grupper i EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att det inte finns någon allmänt vedertagen rättslig definition av etniska minoritetsgrupper. Detta begrepp täcker en lång rad olika situationer för olika etniska grupper i EU-medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer och grupper i det civila samhället genomföra en regelbunden insamling och analys av uppgifter uppdelade på kön och etnicitet i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser om skydd av personuppgifter rörande frågor som hänger samman med social delaktighet, till exempel tillträde till utbildning, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem, hälso- och sjukvårdssystem och bostäder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer och grupper i det civila samhället genomföra en regelbunden insamling och analys av uppgifter uppdelade på kön och etnicitet i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser om skydd av personuppgifter rörande frågor som hänger samman med social delaktighet, till exempel tillträde till utbildning, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem, hälso- och sjukvårdssystem och bostäder.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att genomföra befintliga lagstiftningen i god tid, varför de berörda direktiven måste införlivas i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det behövs en mer strukturerad samordning mellan EU:s politik och nationell, regional och lokal politik för etniska minoriteter i syfte att uppnå varaktiga effekter och bättre strategier på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar beslutsfattare på alla nivåer att samråda med de kvinnor vars rättigheter det handlar om samt med deras grupper och organisationer som är verksamma på detta område om politik och åtgärder som syftar till att förbättra etniska minoritetskvinnors sociala integration. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att genomföra befintliga lagstiftningen i god tid, varför de berörda direktiven måste införlivas i medlemsstaterna. Parlamentet anser att det behövs en mer strukturerad samordning mellan EU:s politik och nationell, regional och lokal politik för etniska minoriteter i syfte att uppnå varaktiga effekter och bättre strategier på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar beslutsfattare på alla nivåer att samråda med de kvinnor vars rättigheter det handlar om samt med deras grupper och organisationer som är verksamma på detta område om politik och åtgärder som syftar till att förbättra etniska minoritetskvinnors sociala integration.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av att skapa medvetenhet kring acceptans av olika kulturer och följderna av rasism och fördomar. Parlamentet konstaterar att ansvaret för en effektiv integration ligger hos såväl de etniska grupperna som majoritetssamhället. Båda parter måste anstränga sig för att integrera sig med varandra för att social sammanhållning ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker vikten av att skapa medvetenhet kring acceptans av olika kulturer och följderna av rasism och fördomar. Parlamentet konstaterar att ansvaret för en effektiv integration ligger hos såväl de etniska grupperna som majoritetssamhället. Båda parter måste anstränga sig för att integrera sig med varandra för att social sammanhållning ska kunna uppnås.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta åtgärder som syftar till att förhindra kompetensförlusten bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter genom att trygga lika möjligheter till sysselsättning, inbegripet tillgång till högkvalitativ barnomsorg till låga avgifter samt garantier för tillgång till utbildning och fortbildning. Parlamentet efterfrågar ett effektivt genomförande av politik som riktar sig till kvinnor som tillhör etniska minoriteter och som medför tydliga och snabba förfaranden för erkännande av kunskaper och kompetens. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta åtgärder som syftar till att förhindra kompetensförlusten bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter genom att trygga lika möjligheter till sysselsättning, inbegripet tillgång till högkvalitativ barnomsorg till låga avgifter samt garantier för tillgång till utbildning och fortbildning. Parlamentet efterfrågar ett effektivt genomförande av politik som riktar sig till kvinnor som tillhör etniska minoriteter och som medför tydliga och snabba förfaranden för erkännande av kunskaper och kompetens.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det i integrationsträvandena är viktigt med förebilder och stöder utbyte av bästa praxis från medlemsstater som har mer erfarenhet av att förhindra social utestängning. Parlamentet uppmanar beslutsfattare på EU nivå samt nationell, regional och lokal nivå att samråda med organisationer för kvinnor som tillhör minoriteter om politik och åtgärder för social integration av dessa kvinnor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att lägga fram förslag till åtgärder för att främja användandet av interkulturella och sociokulturella medlare inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det i integrationsträvandena är viktigt med förebilder och stöder utbyte av bästa praxis från medlemsstater som har mer erfarenhet av att förhindra social utestängning. Parlamentet uppmanar beslutsfattare på EU nivå samt nationell, regional och lokal nivå att samråda med organisationer för kvinnor som tillhör minoriteter om politik och åtgärder för social integration av dessa kvinnor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att lägga fram förslag till åtgärder för att främja användandet av interkulturella och sociokulturella medlare inom Europeiska unionen.

| 7. | Europaparlamentet anser att integrationsprocessen måste påbörjas redan i ett tidigt skede i livet i syfte att erbjuda effektiva alternativ till fattigdom och social utestängning. Parlamentet anser det därför nödvändigt att skapa en institutionell ram för samhällsgruppsbaserade sociala tjänster och utbildningstjänster för barn och familjer, vilka tillgodoser de regionala och personliga behoven och garanterar lika tillgång till högkvalitativa tjänster. Kommissionen uppmanas därför att ge särskilt stöd åt program för tidig integration. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att integrationsprocessen måste påbörjas redan i ett tidigt skede i livet i syfte att erbjuda effektiva alternativ till fattigdom och social utestängning. Parlamentet anser det därför nödvändigt att skapa en institutionell ram för samhällsgruppsbaserade sociala tjänster och utbildningstjänster för barn och familjer, vilka tillgodoser de regionala och personliga behoven och garanterar lika tillgång till högkvalitativa tjänster. Kommissionen uppmanas därför att ge särskilt stöd åt program för tidig integration.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom Europeiska socialfonden och medlemsstaterna att genom de nationella socialfonderna, främja möjligheter till företagande särskilt inriktade på kvinnor som tillhör etniska minoriteter genom att underlätta seminarier och workshoppar om företagande och ge spridning åt utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom Europeiska socialfonden och medlemsstaterna att genom de nationella socialfonderna, främja möjligheter till företagande särskilt inriktade på kvinnor som tillhör etniska minoriteter genom att underlätta seminarier och workshoppar om företagande och ge spridning åt utvecklingsprojekt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer genomföra informationskampanjer som riktas till såväl kvinnor som tillhör etniska minoriteter som till allmänheten samt att garantera en strik efterlevnad av de relevanta bestämmelserna för att bekämpa diskriminerande kulturella seder och patriarkiska förebilder, förhindra polarisering och komma till rätta med könsstereotyper och social stigmatisering som underblåser våld mot kvinnor samt att slå fast att det inte finns några kulturella, traditionsbundna eller religiösa grunder som rättfärdigar våld. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer genomföra informationskampanjer som riktas till såväl kvinnor som tillhör etniska minoriteter som till allmänheten samt att garantera en strik efterlevnad av de relevanta bestämmelserna för att bekämpa diskriminerande kulturella seder och patriarkiska förebilder, förhindra polarisering och komma till rätta med könsstereotyper och social stigmatisering som underblåser våld mot kvinnor samt att slå fast att det inte finns några kulturella, traditionsbundna eller religiösa grunder som rättfärdigar våld.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det behövs mer tvärvetenskaplig forskning och indikatorer om hur diskriminering och social utestängning påverkar kvinnor som tillhör etniska minoriteter inom EU till grund för riktade integrationsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, särskilt dess generaldirektorat för forskning, att finansiera sådana forskningsprojekt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det behövs mer tvärvetenskaplig forskning och indikatorer om hur diskriminering och social utestängning påverkar kvinnor som tillhör etniska minoriteter inom EU till grund för riktade integrationsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, särskilt dess generaldirektorat för forskning, att finansiera sådana forskningsprojekt.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett aktivt politiskt och socialt deltagande inom alla samhällsområden, inbegripet politiskt ledarskap, utbildning och kultur, bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter för att förebygga den rådande underrepresentationen av dem. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar till ett aktivt politiskt och socialt deltagande inom alla samhällsområden, inbegripet politiskt ledarskap, utbildning och kultur, bland kvinnor som tillhör etniska minoriteter för att förebygga den rådande underrepresentationen av dem.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att kvinnornas ekonomiska oberoende och frigörelse är nyckelfaktorer för deras fullständiga deltagande i majoritetssamhället. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att kvinnornas ekonomiska oberoende och frigörelse är nyckelfaktorer för deras fullständiga deltagande i majoritetssamhället.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera de grundläggande rättigheterna för alla kvinnor, inklusive kvinnor som tillhör etniska minoriteter, särskilt när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, rättslig prövning, rättshjälp, rättslig information och bostäder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera de grundläggande rättigheterna för alla kvinnor, inklusive kvinnor som tillhör etniska minoriteter, särskilt när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, rättslig prövning, rättshjälp, rättslig information och bostäder.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att aktivt förbättra och underlätta tillgången till utbildning, med särskild tonvikt på språkinlärning, framför allt i de officiella språken i landet i fråga, och tillgång till livslångt lärande och högre utbildning för kvinnor och flickor från etniska minoriteter, i syfte att förhindra könsskillnader i utbildningsnivå som kan leda till utestängning från arbetsmarknaden och fattigdom. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att aktivt förbättra och underlätta tillgången till utbildning, med särskild tonvikt på språkinlärning, framför allt i de officiella språken i landet i fråga, och tillgång till livslångt lärande och högre utbildning för kvinnor och flickor från etniska minoriteter, i syfte att förhindra könsskillnader i utbildningsnivå som kan leda till utestängning från arbetsmarknaden och fattigdom.

| 15. | Europaparlamentet understryker att kvinnor från etniska minoriteter behöver hälso- och sjukvårdsinformation på olika språk. Det är viktigt att personalen inom hälso- och sjukvården får interkulturell fortbildning som ges i partnerskap med grupper som representerar kvinnor från etniska minoriteter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att kvinnor från etniska minoriteter behöver hälso- och sjukvårdsinformation på olika språk. Det är viktigt att personalen inom hälso- och sjukvården får interkulturell fortbildning som ges i partnerskap med grupper som representerar kvinnor från etniska minoriteter.

Jämställdhet

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta jämställdhetsaspekten i samband med beslut om politik och åtgärder för social integration. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta jämställdhetsaspekten i samband med beslut om politik och åtgärder för social integration.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att trygga tillgången till stödtjänster som syftar till att förhindra våld mot kvinnor och att skydda kvinnor mot våld oberoende av deras rättsliga status, ras, ålder, sexuella läggning, etniska ursprung eller religion. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att trygga tillgången till stödtjänster som syftar till att förhindra våld mot kvinnor och att skydda kvinnor mot våld oberoende av deras rättsliga status, ras, ålder, sexuella läggning, etniska ursprung eller religion.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för att den befintliga lagstiftningen om jämställdhet och bekämpning av diskriminering tillämpas till fullo genom att frigöra resurser för riktad fortbildning och åtgärder för att öka medvetenheten kring de rättigheter som kvinnor från etniska minoriteter redan har och hur de kan få gottgörelse för överträdelser av deras rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för att den befintliga lagstiftningen om jämställdhet och bekämpning av diskriminering tillämpas till fullo genom att frigöra resurser för riktad fortbildning och åtgärder för att öka medvetenheten kring de rättigheter som kvinnor från etniska minoriteter redan har och hur de kan få gottgörelse för överträdelser av deras rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda personer som drabbas av diskriminering på flera grunder, bland vilka kvinnor från etniska minoriteter utgör en stor grupp, genom att införa uttryckliga klausuler och bindande bestämmelser om diskriminering på flera grunder i rättssystemet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skydda personer som drabbas av diskriminering på flera grunder, bland vilka kvinnor från etniska minoriteter utgör en stor grupp, genom att införa uttryckliga klausuler och bindande bestämmelser om diskriminering på flera grunder i rättssystemet.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på att Europeiska jämställdhetsinstitutet måste medverka aktivt i insamlingen av uppgifter och forskning kring integrationsfrågor beträffande kvinnor som tillhör etniska minoriteter samt att konsekvent tillämpa principen om jämställdhetsintegrering samt verka för vissa prioriteringar på området för social integration. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet insisterar på att Europeiska jämställdhetsinstitutet måste medverka aktivt i insamlingen av uppgifter och forskning kring integrationsfrågor beträffande kvinnor som tillhör etniska minoriteter samt att konsekvent tillämpa principen om jämställdhetsintegrering samt verka för vissa prioriteringar på området för social integration.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att anlägga ett övergripande jämställdhets- och kvinnorättsperspektiv på alla aspekter av den fleråriga ramen och de verksamheter som är kopplade till denna, inbegripet verksamheter som avser etnisk diskriminering och romers grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att anlägga ett övergripande jämställdhets- och kvinnorättsperspektiv på alla aspekter av den fleråriga ramen och de verksamheter som är kopplade till denna, inbegripet verksamheter som avser etnisk diskriminering och romers grundläggande rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att systematiskt samla in uppgifter uppdelade på kön, etnicitet och andra grunder samt att presentera resultaten efter kön och etnicitet. Parlamentet understryker att det behövs ändamålsenliga mekanismer för uppgiftsinsamling och uppgiftsskydd, så att uppgifterna inte kan missbrukas för till exempel rasprofilering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att systematiskt samla in uppgifter uppdelade på kön, etnicitet och andra grunder samt att presentera resultaten efter kön och etnicitet. Parlamentet understryker att det behövs ändamålsenliga mekanismer för uppgiftsinsamling och uppgiftsskydd, så att uppgifterna inte kan missbrukas för till exempel rasprofilering.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella jämställdhetsorganen har en avgörande funktion att fylla när det gäller att ge stöd och bistånd åt personer som utsatts för diskriminering och att informera dem om deras rättigheter och skyldigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella jämställdhetsorganen är effektiva och oberoende samt att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för varje diskrimineringsgrund och diskriminering på flera grunder. Parlamentet uppmanar de nationella jämställdhetsorganen att utforma verktyg och fortbildning om diskriminering på flera grunder, inbegripet kurser om den särskilda situationen för kvinnor som tillhör etniska minoriteter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella jämställdhetsorganen har en avgörande funktion att fylla när det gäller att ge stöd och bistånd åt personer som utsatts för diskriminering och att informera dem om deras rättigheter och skyldigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de nationella jämställdhetsorganen är effektiva och oberoende samt att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser för varje diskrimineringsgrund och diskriminering på flera grunder. Parlamentet uppmanar de nationella jämställdhetsorganen att utforma verktyg och fortbildning om diskriminering på flera grunder, inbegripet kurser om den särskilda situationen för kvinnor som tillhör etniska minoriteter.

*

* *

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(4)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  Antagen genom generalförsamlingens resolution 217A (III) av den 10 december 1948.

(6)  Antagen genom generalförsamlingens resolution 34/180 av den 18 december 1979.

(7)  Antagen genom generalförsamlingens resolution 47/135 av den 18 december 1992.

(8)  Rådets dokument nr 5731/10 av den 3 mars 2010.

(9)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

(10)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(11)  EUT C 219 E, 28.8.2008, s. 317.

(12)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 118.

(13)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 48.

(14)  Antagna texter, P6_TA(2009)0371.

(15)  Antagna texter, P7_TA(2010)0021.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/49

---

Tisdagen den 7 september 2010Kvinnornas roll i ett åldrande samhälle

P7_TA(2010)0306

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (2009/2205(INI))

2011/C 308 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2009 om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning i EU (2009 års åldranderapport) (KOM(2009)0180),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 11 maj 2007”Europas demografiska framtid: fakta och siffror” (SEK(2007)0638),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007”Främja solidariteten mellan generationerna” (KOM(2007)0244),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006”Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter” (KOM(2006)0571),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 mars 2006”En färdplan för jämställdhet 2006–2010” (KOM(2006)0092),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 23 och 25 om jämställdhet mellan kvinnor och män, samt artiklarna 34, 35 och 36, där rätten till socialbidrag och bostadsbidrag fastställs specifikt, liksom rätten till en hög hälsoskyddsnivå för människor och tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse,

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen där värden som är gemensamma för medlemsstaterna betonas, såsom mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män,

med beaktande av artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning ska bekämpas,

med beaktande av den europeiska pakten för jämställdhet som antogs av Europeiska rådet i mars 2006 (1),

med beaktande av ILO:s rekommendation om äldre arbetstagare (R 162, 1980),

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 (2) om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer,

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2009 om införlivandet och tillämpningen av direktiv 2002/73/EG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (3),

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om Europas demografiska framtid (4),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkande från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0237/2010), och av följande skäl:

| A. | Befolkningens åldrande ses alltför ofta som något negativt, eftersom det innebär utmaningar för åldersstrukturen på arbetsmarknaden, för ett hållbart socialt skyddssystem och en hållbar hälso- och sjukvård. De äldre utgör dock även en ekonomisk resurs och en källa till erfarenhet samt ett viktigt stöd för samhället och familjen då de tar hand om omsorgsbehövande personer och i egenskap av arbetsmarknadsrådgivare tack vare sin stora arbetslivserfarenhet. De bidrar också till landsbygdens bevarande. |
| --- | --- |

A.

Befolkningens åldrande ses alltför ofta som något negativt, eftersom det innebär utmaningar för åldersstrukturen på arbetsmarknaden, för ett hållbart socialt skyddssystem och en hållbar hälso- och sjukvård. De äldre utgör dock även en ekonomisk resurs och en källa till erfarenhet samt ett viktigt stöd för samhället och familjen då de tar hand om omsorgsbehövande personer och i egenskap av arbetsmarknadsrådgivare tack vare sin stora arbetslivserfarenhet. De bidrar också till landsbygdens bevarande.

| B. | I färdplanen för jämställdhet 2006–2010 uppmärksammades bristerna i arbetet med att åstadkomma fullkomlig jämställdhet och även om den i vissa fall har medfört ökad jämställdhet har de övergripande framstegen varit få. |
| --- | --- |

B.

I färdplanen för jämställdhet 2006–2010 uppmärksammades bristerna i arbetet med att åstadkomma fullkomlig jämställdhet och även om den i vissa fall har medfört ökad jämställdhet har de övergripande framstegen varit få.

| C. | Dagens ekonomiska och sociala kris innebär särskilt allvarliga konsekvenser för kvinnor, framför allt för äldre kvinnor och de tjänster som erbjuds dem, och leder till ytterligare orättvisa och diskriminering som inte bara grundar sig på kön, utan även på ålder och hälsotillstånd. |
| --- | --- |

C.

Dagens ekonomiska och sociala kris innebär särskilt allvarliga konsekvenser för kvinnor, framför allt för äldre kvinnor och de tjänster som erbjuds dem, och leder till ytterligare orättvisa och diskriminering som inte bara grundar sig på kön, utan även på ålder och hälsotillstånd.

| D. | Äldre människor löper en större risk att drabbas av fattigdom än befolkningen som helhet och 2008 uppgick andelen fattiga bland personer över 65 år till omkring 19 procent i EU-27, medan andelen 2005 var 19 procent och 2000 17 procent. Kvinnor över 65 år löper stor risk att drabbas av fattigdom och andelen som riskerar att drabbas av fattigdom ligger på 22 procent, dvs. 5 procentenheter högre än för män. |
| --- | --- |

D.

Äldre människor löper en större risk att drabbas av fattigdom än befolkningen som helhet och 2008 uppgick andelen fattiga bland personer över 65 år till omkring 19 procent i EU-27, medan andelen 2005 var 19 procent och 2000 17 procent. Kvinnor över 65 år löper stor risk att drabbas av fattigdom och andelen som riskerar att drabbas av fattigdom ligger på 22 procent, dvs. 5 procentenheter högre än för män.

| E. | Enligt beräkningar kommer befolkningen i EU-27 bli äldre och den andel av befolkningen som är 65 år och äldre kommer att öka från 17,1 procent (2008) till 30 procent (2060) och den andel som är 80 år och äldre kommer att öka från 4,4 procent till 12,1 procent under samma period. |
| --- | --- |

E.

Enligt beräkningar kommer befolkningen i EU-27 bli äldre och den andel av befolkningen som är 65 år och äldre kommer att öka från 17,1 procent (2008) till 30 procent (2060) och den andel som är 80 år och äldre kommer att öka från 4,4 procent till 12,1 procent under samma period.

| F. | Eftersom den förvärvsarbetande befolkningen relativt sett beräknas minska blir det allt viktigare att få med de grupper som för närvarande inte är aktiva på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

F.

Eftersom den förvärvsarbetande befolkningen relativt sett beräknas minska blir det allt viktigare att få med de grupper som för närvarande inte är aktiva på arbetsmarknaden.

| G. | Kön är en viktig faktor i åldrandet eftersom den förväntade livslängden för kvinnor är cirka sex år längre än för män. Statistik från 2007 för EU-27 visade att män blir 76 år och kvinnor 82 år. Däremot visar siffror från Eurostat att klyftan mellan förväntade friska levnadsår för män och kvinnor minskar: 61,6 år för män och 62,3 år för kvinnor. |
| --- | --- |

G.

Kön är en viktig faktor i åldrandet eftersom den förväntade livslängden för kvinnor är cirka sex år längre än för män. Statistik från 2007 för EU-27 visade att män blir 76 år och kvinnor 82 år. Däremot visar siffror från Eurostat att klyftan mellan förväntade friska levnadsår för män och kvinnor minskar: 61,6 år för män och 62,3 år för kvinnor.

| H. | Traditionellt sett löper kvinnor större risk för fattigdom och låg pension, särskilt kvinnor över 65 år, vars pensioner ofta är så låga att de knappt täcker existensminimum. Detta av olika orsaker såsom den stora löneklyftan mellan kvinnor och män, som inverkar direkt på pensionsnivån, eller att kvinnan slutat att arbeta eller gjort ett uppehåll i sitt arbete för att ta hand om familjen eller att hon arbetat i makens företag, huvudsakligen inom handel och jordbruk, utan lön och utan att omfattas av socialförsäkringen. I samband med ekonomisk nedgång löper dessa kvinnor ännu större risk att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

H.

Traditionellt sett löper kvinnor större risk för fattigdom och låg pension, särskilt kvinnor över 65 år, vars pensioner ofta är så låga att de knappt täcker existensminimum. Detta av olika orsaker såsom den stora löneklyftan mellan kvinnor och män, som inverkar direkt på pensionsnivån, eller att kvinnan slutat att arbeta eller gjort ett uppehåll i sitt arbete för att ta hand om familjen eller att hon arbetat i makens företag, huvudsakligen inom handel och jordbruk, utan lön och utan att omfattas av socialförsäkringen. I samband med ekonomisk nedgång löper dessa kvinnor ännu större risk att drabbas av fattigdom.

| 1. | Europaparlamentet är positivt till kommissionens meddelande om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning, men beklagar samtidigt att definitionerna, statistiken och de situationer som behandlas inte i tillräcklig utsträckning bygger på en medvetenhet om ojämlikheten mellan könen bland äldre, något som huvudsakligen beror på de könsrelaterade nackdelar som kvinnor har samlat på sig under åren. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är positivt till kommissionens meddelande om hanteringen av effekterna av en åldrande befolkning, men beklagar samtidigt att definitionerna, statistiken och de situationer som behandlas inte i tillräcklig utsträckning bygger på en medvetenhet om ojämlikheten mellan könen bland äldre, något som huvudsakligen beror på de könsrelaterade nackdelar som kvinnor har samlat på sig under åren.

| 2. | Europaparlamentet gläds åt kommissionens fokus på den strategi som man beslutade om vid Europeiska rådet i Stockholm 2001 (5) och som ska fungera som en långsiktig riktlinje för att hantera de utmaningar och möjligheter som åldrande skapar i samhället. Parlamentet stöder också kommissionens förslag om behovet av att anlägga ett mångfasetterat och övergripande synsätt på åldrande och att skapa möjligheter, särskilt på marknader för produkter och tjänster som riktar sig till äldre människors behov och till behoven hos anhörigvårdare. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma skyddet av äldre konsumenters rättigheter eftersom de alltför ofta vilseleds och utnyttjas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet gläds åt kommissionens fokus på den strategi som man beslutade om vid Europeiska rådet i Stockholm 2001 (5) och som ska fungera som en långsiktig riktlinje för att hantera de utmaningar och möjligheter som åldrande skapar i samhället. Parlamentet stöder också kommissionens förslag om behovet av att anlägga ett mångfasetterat och övergripande synsätt på åldrande och att skapa möjligheter, särskilt på marknader för produkter och tjänster som riktar sig till äldre människors behov och till behoven hos anhörigvårdare. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma skyddet av äldre konsumenters rättigheter eftersom de alltför ofta vilseleds och utnyttjas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna att skapa en mer positiv attityd till åldrande och att göra EU:s invånare medvetna om frågor om åldrandet och dess faktiska konsekvenser. Kommissionen uppmanas att göra något åt uppfattningen att åldrande är en börda, bl.a. genom att genomföra en studie om konsekvenserna och möjligheterna av den så kallade silverekonomin där äldre kvinnor är aktiva subjekt. Parlamentet välkomnar varmt kommissionens initiativ att lansera 2012 som året för ett aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna att skapa en mer positiv attityd till åldrande och att göra EU:s invånare medvetna om frågor om åldrandet och dess faktiska konsekvenser. Kommissionen uppmanas att göra något åt uppfattningen att åldrande är en börda, bl.a. genom att genomföra en studie om konsekvenserna och möjligheterna av den så kallade silverekonomin där äldre kvinnor är aktiva subjekt. Parlamentet välkomnar varmt kommissionens initiativ att lansera 2012 som året för ett aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna.

| 4. | En livslång strategi där det görs kopplingar mellan åldrande och kön ses av Europaparlamentet som en väg framåt för en politik om åldrandet. Parlamentet skulle också vilja se en strategi baserad på ålder och kön där ett ålders- och könsperspektiv alltid finns med i utformningen av politik på alla relevanta områden (ekonomi, sociala frågor, sysselsättning, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, konsumenträttigheter, digital agenda, landsbygds- och stadsutveckling m.m.) för att på så sätt skapa mer social delaktighet och sammanhållning. |
| --- | --- |

4.

En livslång strategi där det görs kopplingar mellan åldrande och kön ses av Europaparlamentet som en väg framåt för en politik om åldrandet. Parlamentet skulle också vilja se en strategi baserad på ålder och kön där ett ålders- och könsperspektiv alltid finns med i utformningen av politik på alla relevanta områden (ekonomi, sociala frågor, sysselsättning, folkhälsa, livsmedelssäkerhet, konsumenträttigheter, digital agenda, landsbygds- och stadsutveckling m.m.) för att på så sätt skapa mer social delaktighet och sammanhållning.

Att hantera åldersdiskriminering

| 5. | Europaparlamentet efterfrågar ett så snabbt antagande som möjligt av direktivet om antidiskriminering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterfrågar ett så snabbt antagande som möjligt av direktivet om antidiskriminering.

| 6. | Europaparlamentet anser att åldersdiskriminering också måste bemötas med effektivare rättsliga åtgärder och mer tillgängliga förfaranden, särskilt när det gäller diskriminering i arbetslivet där det finns särskild lagstiftning och där stödet till enskilda och undersökningar av omständigheterna är avgörande. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att den nödvändiga lagstiftningen mot åldersdiskriminering och andra former av diskriminering effektivt genomförs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att åldersdiskriminering också måste bemötas med effektivare rättsliga åtgärder och mer tillgängliga förfaranden, särskilt när det gäller diskriminering i arbetslivet där det finns särskild lagstiftning och där stödet till enskilda och undersökningar av omständigheterna är avgörande. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att den nödvändiga lagstiftningen mot åldersdiskriminering och andra former av diskriminering effektivt genomförs.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser en mera rättighetsbaserad syn på åldrandet så att äldre kan agera som subjekt med inflytande i stället för att ses som objekt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser en mera rättighetsbaserad syn på åldrandet så att äldre kan agera som subjekt med inflytande i stället för att ses som objekt.

| 8. | Europaparlamentet efterfrågar mer resurser, forskning och en utveckling av befintliga övervakningsmekanismer eftersom åldersdiskriminering sällan erkänns eller åtgärdas. Det behövs större medvetenhet i medlemsstaterna och parlamentet skulle därför vilja ha förslag från byrån för grundläggande rättigheter och från det nygrundade Europeiska jämställdhetsinstitutet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterfrågar mer resurser, forskning och en utveckling av befintliga övervakningsmekanismer eftersom åldersdiskriminering sällan erkänns eller åtgärdas. Det behövs större medvetenhet i medlemsstaterna och parlamentet skulle därför vilja ha förslag från byrån för grundläggande rättigheter och från det nygrundade Europeiska jämställdhetsinstitutet.

| 9. | Europaparlamentet framhåller behovet av att erkänna den flerfaldiga diskriminering som äldre kvinnor ofta utsätts för i samhällen där de diskrimineras på grund av ålder, kön, hälsotillstånd och funktionshinder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller behovet av att erkänna den flerfaldiga diskriminering som äldre kvinnor ofta utsätts för i samhällen där de diskrimineras på grund av ålder, kön, hälsotillstånd och funktionshinder.

| 10. | Europaparlamentet känner stor oro inför den omfattande och flerfaldiga diskriminering som drabbar de mest sårbara grupperna av kvinnor: invandrarkvinnor, kvinnor med funktionshinder, homosexuella kvinnor, kvinnor som tillhör minoriteter, kvinnor med låga kvalifikationer och äldre kvinnor, eftersom de diskrimineras på grund av ålder, kön och etnisk bakgrund, sexuell läggning, religion osv., och efterlyser åtgärder för positiv särbehandling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet känner stor oro inför den omfattande och flerfaldiga diskriminering som drabbar de mest sårbara grupperna av kvinnor: invandrarkvinnor, kvinnor med funktionshinder, homosexuella kvinnor, kvinnor som tillhör minoriteter, kvinnor med låga kvalifikationer och äldre kvinnor, eftersom de diskrimineras på grund av ålder, kön och etnisk bakgrund, sexuell läggning, religion osv., och efterlyser åtgärder för positiv särbehandling.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra verkliga informationskampanjer om de äldres avgörande roll i samhället och om vikten att göra det möjligt för äldre kvinnor att spela en aktiv roll, bland annat genom främjande av småskalig handel och småskaligt hantverk. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra verkliga informationskampanjer om de äldres avgörande roll i samhället och om vikten att göra det möjligt för äldre kvinnor att spela en aktiv roll, bland annat genom främjande av småskalig handel och småskaligt hantverk.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till äldre HBT-kvinnors situation. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till äldre HBT-kvinnors situation.

Att förena arbete och omsorg

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa nya typer av ledighet som gör det möjligt med betald ledighet i samband med andra omsorgsförpliktelser än föräldraledighet samt främja en jämnare fördelning av obetalt vård- och omsorgsarbete mellan kvinnor och män, eftersom informell vård i hemmet begränsar möjligheten för anhörigvårdaren att arbeta utanför hemmet. Parlamentet anser att ett sätt att minska fattigdom bland äldre kvinnor är att stödja arrangemang, t.ex. deltidsarbete och arbetsdelning, som möjliggör flexibelt arbete, men påpekar dock i detta sammanhang att det är viktigt att anställningsrättigheterna för arbetstagare med flexibla arbetstidsarrangemang är desamma som för dem som arbetar heltid. Parlamentet betonar att man måste åtgärda arbetslösheten bland äldre kvinnor för att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa nya typer av ledighet som gör det möjligt med betald ledighet i samband med andra omsorgsförpliktelser än föräldraledighet samt främja en jämnare fördelning av obetalt vård- och omsorgsarbete mellan kvinnor och män, eftersom informell vård i hemmet begränsar möjligheten för anhörigvårdaren att arbeta utanför hemmet. Parlamentet anser att ett sätt att minska fattigdom bland äldre kvinnor är att stödja arrangemang, t.ex. deltidsarbete och arbetsdelning, som möjliggör flexibelt arbete, men påpekar dock i detta sammanhang att det är viktigt att anställningsrättigheterna för arbetstagare med flexibla arbetstidsarrangemang är desamma som för dem som arbetar heltid. Parlamentet betonar att man måste åtgärda arbetslösheten bland äldre kvinnor för att nå sysselsättningsmålen i Europa 2020-strategin.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta mekanismer för att garantera att ackumuleringen av pensionsrättigheter är tillräcklig även under perioder när inkomstnivån för anhörigvårdaren är tillfälligt lägre på grund av omsorgsplikter – en situation som främst berör kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om vilka olika effekter medlemsstaternas pensionssystem har på kvinnor och män. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta mekanismer för att garantera att ackumuleringen av pensionsrättigheter är tillräcklig även under perioder när inkomstnivån för anhörigvårdaren är tillfälligt lägre på grund av omsorgsplikter – en situation som främst berör kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om vilka olika effekter medlemsstaternas pensionssystem har på kvinnor och män.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i reformen av pensionssystemen och anpassa pensionsåldern efter skillnaderna mellan kvinnors och mäns arbetsmönster samt efter att äldre kvinnor i högre grad riskerar att utsättas för diskriminering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet i reformen av pensionssystemen och anpassa pensionsåldern efter skillnaderna mellan kvinnors och mäns arbetsmönster samt efter att äldre kvinnor i högre grad riskerar att utsättas för diskriminering på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja former av ömsesidigt stöd som utgör en bro mellan yngre och äldre där de yngres entusiasm och de äldres erfarenhet kan tillvaratas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja former av ömsesidigt stöd som utgör en bro mellan yngre och äldre där de yngres entusiasm och de äldres erfarenhet kan tillvaratas.

Hälsovård, omsorg och socialtjänster

| 17. | Europaparlamentet efterlyser en rättighetsbaserad strategi för att äldre ska kunna ha en aktiv roll när beslut fattas om valet av eller formen på den vård eller socialtjänst liksom de behandlingar som erbjuds dem, när det finns alternativ. Parlamentet anser dessutom att en efterfrågestyrd strategi bör genomföras när det gäller alla former av vård- och omsorgstjänster för att äldre människor ska kunna ha ett eget boende så länge de vill. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser en rättighetsbaserad strategi för att äldre ska kunna ha en aktiv roll när beslut fattas om valet av eller formen på den vård eller socialtjänst liksom de behandlingar som erbjuds dem, när det finns alternativ. Parlamentet anser dessutom att en efterfrågestyrd strategi bör genomföras när det gäller alla former av vård- och omsorgstjänster för att äldre människor ska kunna ha ett eget boende så länge de vill.

| 18. | Europaparlamentet begär att man främjar åtgärder för bidrag till familjer som gör det möjligt att bestämma att själv ta hand om äldre personer eller att ta hjälp av kompletterande sociala tjänster. I båda fallen bör stödsumman vara lika stor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet begär att man främjar åtgärder för bidrag till familjer som gör det möjligt att bestämma att själv ta hand om äldre personer eller att ta hjälp av kompletterande sociala tjänster. I båda fallen bör stödsumman vara lika stor.

| 19. | Europaparlamentet understryker att offentliga och privata tjänster bör vara lättillgängliga, högkvalitativa och överkomliga för äldre och strukturen på offentliga och privata tjänster bör vara inriktad på vård i hemmet så länge som möjligt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att offentliga och privata tjänster bör vara lättillgängliga, högkvalitativa och överkomliga för äldre och strukturen på offentliga och privata tjänster bör vara inriktad på vård i hemmet så länge som möjligt.

| 20. | Europaparlamentet anser att en övergripande stödpolitik behövs för anhörigvårdare, av vilka de flesta är kvinnor, och att politiken bör omfatta deras status, förmåner och socialförsäkringsrättigheter, tillhandahållande av socialtjänster och stödtjänster, tillgång till professionella vård- och omsorgstjänster osv. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att en övergripande stödpolitik behövs för anhörigvårdare, av vilka de flesta är kvinnor, och att politiken bör omfatta deras status, förmåner och socialförsäkringsrättigheter, tillhandahållande av socialtjänster och stödtjänster, tillgång till professionella vård- och omsorgstjänster osv.

| 21. | Europaparlamentet understryker att frivilligarbete eller informell vård och omsorg, som ofta vilar på kvinnan, inte bör kompensera brister inom den sociala sektorn och begär att konkreta sociala åtgärder genomförs för att kvinnor ska kunna ha ett avlönat arbete efter eget val. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att frivilligarbete eller informell vård och omsorg, som ofta vilar på kvinnan, inte bör kompensera brister inom den sociala sektorn och begär att konkreta sociala åtgärder genomförs för att kvinnor ska kunna ha ett avlönat arbete efter eget val.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser olika former av stödpaket på medlemsstatsnivå som bland annat inbegriper åtgärdsprogram för att öka anställbarheten, dämpa konsekvenserna av arbetslösheten och höja sysselsättningsnivån bland personer över 50 år. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser olika former av stödpaket på medlemsstatsnivå som bland annat inbegriper åtgärdsprogram för att öka anställbarheten, dämpa konsekvenserna av arbetslösheten och höja sysselsättningsnivån bland personer över 50 år.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att kvaliteten inom vård och omsorg ska säkras för att åstadkomma en ålderdom med bättre kvalitet och för att undvika det fysiska, sexuella, psykologiska och ekonomiska utnyttjande som äldre ofta utsätts för. Parlamentet framhåller att människor som bor på offentligt eller privat äldreboende bör ha rätt att delta i de beslut som fattas om boendet i styrelsen och i de administrativa strukturerna. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att de som vårdar äldre i den offentliga och privata sektorn får kontinuerlig utbildning och att deras prestationer regelbundet utvärderas och deras arbete värderas högre rent ekonomiskt, bl.a. i fråga om lön, försäkring och arbetsvillkor. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att kvaliteten inom vård och omsorg ska säkras för att åstadkomma en ålderdom med bättre kvalitet och för att undvika det fysiska, sexuella, psykologiska och ekonomiska utnyttjande som äldre ofta utsätts för. Parlamentet framhåller att människor som bor på offentligt eller privat äldreboende bör ha rätt att delta i de beslut som fattas om boendet i styrelsen och i de administrativa strukturerna. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att de som vårdar äldre i den offentliga och privata sektorn får kontinuerlig utbildning och att deras prestationer regelbundet utvärderas och deras arbete värderas högre rent ekonomiskt, bl.a. i fråga om lön, försäkring och arbetsvillkor.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge incitament till utbildning om mental och fysisk omsorg om äldre samt till skapande av lämpliga strukturer för äldreomsorg. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge incitament till utbildning om mental och fysisk omsorg om äldre samt till skapande av lämpliga strukturer för äldreomsorg.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar omvandlingen av vårdhem, som vanligtvis bedrivs som sjukhus, till vänliga inrättningar där en familjemodell tillämpas för att undvika institutionalisering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar omvandlingen av vårdhem, som vanligtvis bedrivs som sjukhus, till vänliga inrättningar där en familjemodell tillämpas för att undvika institutionalisering.

| 26. | Europaparlamentet föreslår att den europeiska handlingsplanen för Alzheimers sjukdom vederbörligen erkänner äldre kvinnors roll inom vård av människor med demens och att handlingsplanen genomförs utan dröjsmål. Dessutom behövs nationella program för att kartlägga vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra livskvaliteten för äldre kvinnor. Parlamentet föreslår att Alzheimerföreningar rådfrågas vid kartläggningen och genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet föreslår att den europeiska handlingsplanen för Alzheimers sjukdom vederbörligen erkänner äldre kvinnors roll inom vård av människor med demens och att handlingsplanen genomförs utan dröjsmål. Dessutom behövs nationella program för att kartlägga vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra livskvaliteten för äldre kvinnor. Parlamentet föreslår att Alzheimerföreningar rådfrågas vid kartläggningen och genomförandet av dessa åtgärder.

| 27. | Europaparlamentet skulle vilja att ett jämställdhetsperspektiv beaktades när medicinska diagnoser ställs för att dessa ska vara exakta och människor ska få lämplig behandling och vård. Parlamentet begär att verktygen för diagnoser samt hälso- och sjukvårdstjänsterna och omsorgen inte ska begränsas bara på grund av patientens ålder och kön, så att exempelvis screening för bröstcancer, livmoderhalscancer, lungcancer och kolorektal cancer samt för hjärt- och kärlsjukdomar bör vara tillgänglig för äldre kvinnor. Parlamentet efterlyser också mer fokus på förebyggande och behandling av sjukdomar som särskilt drabbar kvinnor, t.ex. osteoporos och ledgångsreumatism. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet skulle vilja att ett jämställdhetsperspektiv beaktades när medicinska diagnoser ställs för att dessa ska vara exakta och människor ska få lämplig behandling och vård. Parlamentet begär att verktygen för diagnoser samt hälso- och sjukvårdstjänsterna och omsorgen inte ska begränsas bara på grund av patientens ålder och kön, så att exempelvis screening för bröstcancer, livmoderhalscancer, lungcancer och kolorektal cancer samt för hjärt- och kärlsjukdomar bör vara tillgänglig för äldre kvinnor. Parlamentet efterlyser också mer fokus på förebyggande och behandling av sjukdomar som särskilt drabbar kvinnor, t.ex. osteoporos och ledgångsreumatism.

| 28. | Europaparlamentet skulle vilja att jämställdhets- och åldersperspektivet fanns med i näringsrekommendationer. Dessutom bör jämställdhets- och åldersperspektivet användas i rekommendationer om livsmedelssäkerhet, t.ex. i fråga om livsmedelsmärkning, hälsopåståenden, Reach-förordningen och nya livsmedel. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet skulle vilja att jämställdhets- och åldersperspektivet fanns med i näringsrekommendationer. Dessutom bör jämställdhets- och åldersperspektivet användas i rekommendationer om livsmedelssäkerhet, t.ex. i fråga om livsmedelsmärkning, hälsopåståenden, Reach-förordningen och nya livsmedel.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att både teknik och tekniska förbättringar kan vara viktiga när det gäller att anpassa samhället efter behoven hos en åldrande befolkning. Innovationer som utvecklats i nära samarbete med äldre bör användas i större omfattning, exempelvis förenklade mobiltelefoner och Internetuppkopplingar, smarta sensorer på vissa produkter för att minska antalet olyckor, skolade hundar för att hjälpa människor, t.ex. dem som lider av sjukdomar som påverkar minnet osv. Program som har utformats särskilt för livslångt lärande för äldre bör understödjas av staten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att både teknik och tekniska förbättringar kan vara viktiga när det gäller att anpassa samhället efter behoven hos en åldrande befolkning. Innovationer som utvecklats i nära samarbete med äldre bör användas i större omfattning, exempelvis förenklade mobiltelefoner och Internetuppkopplingar, smarta sensorer på vissa produkter för att minska antalet olyckor, skolade hundar för att hjälpa människor, t.ex. dem som lider av sjukdomar som påverkar minnet osv. Program som har utformats särskilt för livslångt lärande för äldre bör understödjas av staten.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser tester av läkemedel under utveckling för att undersöka vilka följder de har på kroppen, inte bara på män, utan också på kvinnor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser tester av läkemedel under utveckling för att undersöka vilka följder de har på kroppen, inte bara på män, utan också på kvinnor.

| 31. | Europaparlamentet föreslår att det ska genomföras statistiska undersökningar om det ökade våldet mot äldre i syfte att kasta ljus över detta allvarliga problem, som de äldre ofta inte är kapabla att anmäla utan accepterar ett naturligt inslag i ålderdomen och den beroendeställning de befinner sig i. Parlamentet anser även att man från hela samhällets sida måste bekämpa våldet mot äldre på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet föreslår att det ska genomföras statistiska undersökningar om det ökade våldet mot äldre i syfte att kasta ljus över detta allvarliga problem, som de äldre ofta inte är kapabla att anmäla utan accepterar ett naturligt inslag i ålderdomen och den beroendeställning de befinner sig i. Parlamentet anser även att man från hela samhällets sida måste bekämpa våldet mot äldre på ett mer effektivt sätt.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser riktade kultur- och utbildningsprogram och åtgärder för att engagera äldre kvinnor i aktiviteter inom lokalsamhället, i syfte att förebygga att äldre kvinnor utesluts från samhället. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser riktade kultur- och utbildningsprogram och åtgärder för att engagera äldre kvinnor i aktiviteter inom lokalsamhället, i syfte att förebygga att äldre kvinnor utesluts från samhället.

Nästa steg

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2011 föreslå en handlingsplan som innehåller följande:






  — | En undersökning av behovet av mer resurser för forskning om åldrande. |
| --- | --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2011 föreslå en handlingsplan som innehåller följande:

—

En undersökning av behovet av mer resurser för forskning om åldrande.

| — | Åtgärder för att säkra kvaliteten inom vård och omsorg och kvalitativa arbetsvillkor för anhörigvårdare. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att säkra kvaliteten inom vård och omsorg och kvalitativa arbetsvillkor för anhörigvårdare.

| — | Förändringar för att skapa mer enhetlighet på socialförsäkringsområdet, även beträffande pensionssystemen, vård- och omsorgsledigheten och arrangemangen för deltidsarbete. |
| --- | --- |

—

Förändringar för att skapa mer enhetlighet på socialförsäkringsområdet, även beträffande pensionssystemen, vård- och omsorgsledigheten och arrangemangen för deltidsarbete.

| — | Ett genusperspektiv på åldersrelaterade sjukdomar och på åtgärder för hur de bäst kan erkännas och behandlas. |
| --- | --- |

—

Ett genusperspektiv på åldersrelaterade sjukdomar och på åtgärder för hur de bäst kan erkännas och behandlas.

| — | Årliga rapporter, baserade på principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förvaltade av byrån för grundläggande rättigheter på institutionsnivå och av nationella byråer i medlemsstaterna, om brott mot äldre människors rättigheter och om åtgärder som ska vidtas på EU-nivå och nationell nivå för att avskaffa direkt och dold diskriminering. |
| --- | --- |

—

Årliga rapporter, baserade på principerna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förvaltade av byrån för grundläggande rättigheter på institutionsnivå och av nationella byråer i medlemsstaterna, om brott mot äldre människors rättigheter och om åtgärder som ska vidtas på EU-nivå och nationell nivå för att avskaffa direkt och dold diskriminering.

| — | Icke-lagstiftande åtgärder för att få bukt med åldersdiskriminering, exempelvis i form av upplysningskampanjer. |
| --- | --- |

—

Icke-lagstiftande åtgärder för att få bukt med åldersdiskriminering, exempelvis i form av upplysningskampanjer.

| — | Integrering av ett perspektiv som omfattar äldre invandrare och HBT-personer. |
| --- | --- |

—

Integrering av ett perspektiv som omfattar äldre invandrare och HBT-personer.

| — | Åtgärder för att stödja solidaritet mellan generationerna, såsom stödplaner för kvinnor som tar hand om barnbarn medan föräldrarna är frånvarande på grund av arbete. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att stödja solidaritet mellan generationerna, såsom stödplaner för kvinnor som tar hand om barnbarn medan föräldrarna är frånvarande på grund av arbete.

| — | Åtgärder för att dra nytta av de äldres kunskaper och arbetslivserfarenhet genom att till exempel bilda föreningar bestående av äldre som bedömer arbetssökande. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att dra nytta av de äldres kunskaper och arbetslivserfarenhet genom att till exempel bilda föreningar bestående av äldre som bedömer arbetssökande.

| — | Utbyte av god praxis. |
| --- | --- |

—

Utbyte av god praxis.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera och stärka övervakningsmekanismerna för genomförande av grundläggande rättigheter före utgången av 2012. Medvetenheten om dessa mekanismer, som utnyttjas alltför sällan, bör också öka eftersom framför allt äldre kvinnor inte är informerade om sina rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera och stärka övervakningsmekanismerna för genomförande av grundläggande rättigheter före utgången av 2012. Medvetenheten om dessa mekanismer, som utnyttjas alltför sällan, bör också öka eftersom framför allt äldre kvinnor inte är informerade om sina rättigheter.

| 35. | Europaparlamentet understryker att alla män och kvinnor i EU måste ha rätt till adekvata och kvalitativa tjänster inom hälso- och sjukvården samt socialvården till ett rimligt pris, av ett slag som tillgodoser deras särskilda behov och önskemål. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om grundläggande tjänster, som tar hänsyn till nationella förhållanden. Parlamentet betonar att äldre kvinnor är särskilt sårbara och uppmanar kommissionen att överväga ett system där alla män och kvinnor i EU medborgare ges rätt till en grundinkomst som bygger på levnadsstandarden i den medlemsstat som de bor i. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att alla män och kvinnor i EU måste ha rätt till adekvata och kvalitativa tjänster inom hälso- och sjukvården samt socialvården till ett rimligt pris, av ett slag som tillgodoser deras särskilda behov och önskemål. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om grundläggande tjänster, som tar hänsyn till nationella förhållanden. Parlamentet betonar att äldre kvinnor är särskilt sårbara och uppmanar kommissionen att överväga ett system där alla män och kvinnor i EU medborgare ges rätt till en grundinkomst som bygger på levnadsstandarden i den medlemsstat som de bor i.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka se till att EU-medel enkom avsätts till förmån för projekt som inbegriper bland annat ensamstående och äldre kvinnor i socialt missgynnade situationer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försöka se till att EU-medel enkom avsätts till förmån för projekt som inbegriper bland annat ensamstående och äldre kvinnor i socialt missgynnade situationer.

*

* *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EU:s bulletin 3-2006, punkt I.13.

(2)  EUT C 67 E, 12.3.2010, s. 31.

(3)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 95.

(4)  EUT C 184E, 6.8.2009, s. 75.

(5)  Ordförandeskapets slutsatser – Europeiska rådets möte i Stockholm den 23–24 mars 2001.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/55

---

Tisdagen den 7 september 2010Journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i Europa

P7_TA(2010)0307

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om journalistik och nya medier – att skapa en offentlig sfär i Europa (2010/2015(INI))

2011/C 308 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av avdelning II i fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av artiklarna 11, 41 och 42 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring ”Samarbete för kommunikation om Europa”, som undertecknades den 22 oktober 2008 (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2008”Debattera EU: Bygga vidare på erfarenheterna från Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2008)0158),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 april 2008 om kommunikation om Europa med audiovisuella medier (SEK(2008)0506),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 december 2007 med titeln ”Kommunicera om Europa via Internet – Engagera medborgarna” (SEK(2007)1742),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 3 oktober 2007”Förslag till interinstitutionellt avtal om samarbete för kommunikation om Europa” (KOM(2007)0569),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (2),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 februari 2006”Vitbok om EU:s kommunikationspolitik” (KOM(2006)0035),

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2006 om vitboken om EU:s kommunikationspolitik (3),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2005”Kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005)0494),

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2005 om genomförandet av Europeiska unionens informations- och kommunikationsstrategi (4),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0223/2010), och av följande skäl:

| A. | Medborgarnas tillgång till information liksom kommunikationen mellan politiker och väljare är viktiga delar i våra samhällen med demokratisk representation och en grundläggande förutsättning för att allmänheten ska kunna utnyttja sin rätt att fullt ut och på ett välinformerat sätt delta demokratiskt i det offentliga livet på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

A.

Medborgarnas tillgång till information liksom kommunikationen mellan politiker och väljare är viktiga delar i våra samhällen med demokratisk representation och en grundläggande förutsättning för att allmänheten ska kunna utnyttja sin rätt att fullt ut och på ett välinformerat sätt delta demokratiskt i det offentliga livet på nationell nivå och EU-nivå.

| B. | Allmänheten har rätt att få information om EU och om unionens särskilda projekt samt att uttrycka sina egna idéer om EU och bli hörda. Utmaningen för dem som ska föra ut informationen är just att underlätta denna dialog. |
| --- | --- |

B.

Allmänheten har rätt att få information om EU och om unionens särskilda projekt samt att uttrycka sina egna idéer om EU och bli hörda. Utmaningen för dem som ska föra ut informationen är just att underlätta denna dialog.

| C. | I de senaste EU-valen har tendensen med sjunkande valdeltagande fortsatt och det visar hur viktigt det är att fortsätta arbetet för att överbrygga klyftan mellan EU och dess medborgare. |
| --- | --- |

C.

I de senaste EU-valen har tendensen med sjunkande valdeltagande fortsatt och det visar hur viktigt det är att fortsätta arbetet för att överbrygga klyftan mellan EU och dess medborgare.

| D. | Det finns klara belägg för att medborgarna är otillräckligt informerade om EU:s politik och EU-frågor, samtidigt som de uttrycker en önskan att få veta mer. Detta har framkommit i resultaten från flera Eurobarometer-undersökningar. Enligt samma undersökningar är bristen på information ett av de viktigaste skälen till varför medborgare inte röstar och inte vill ha förtroende för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

D.

Det finns klara belägg för att medborgarna är otillräckligt informerade om EU:s politik och EU-frågor, samtidigt som de uttrycker en önskan att få veta mer. Detta har framkommit i resultaten från flera Eurobarometer-undersökningar. Enligt samma undersökningar är bristen på information ett av de viktigaste skälen till varför medborgare inte röstar och inte vill ha förtroende för EU-institutionerna.

| E. | Lissabonfördraget har gett parlamentet större beslutsbefogenheter inom EU, vilket gör det ännu viktigare för EU:s medborgare att känna till det arbete deras valda representanter utför. |
| --- | --- |

E.

Lissabonfördraget har gett parlamentet större beslutsbefogenheter inom EU, vilket gör det ännu viktigare för EU:s medborgare att känna till det arbete deras valda representanter utför.

| F. | I och med Lissabonfördraget införs en ny form av medborgardeltagande vid utarbetandet av EU:s politik, det europeiska medborgarinitiativet. Allmänhetens tillgång till och förmåga att kritiskt ta del av information är viktiga ingredienser för att det europeiska medborgarinitiativet ska lyckas. |
| --- | --- |

F.

I och med Lissabonfördraget införs en ny form av medborgardeltagande vid utarbetandet av EU:s politik, det europeiska medborgarinitiativet. Allmänhetens tillgång till och förmåga att kritiskt ta del av information är viktiga ingredienser för att det europeiska medborgarinitiativet ska lyckas.

| G. | Den offentliga sfären kan sägas vara en plats där alla EU:s medborgare och alla delar av samhället, i all dess mångfald, lättare kan förstå och diskutera den offentliga politiken så att den bättre motsvarar deras förväntningar. Den bör inte bara vara en informationsplats, utan också en plats för samråd som sträcker sig långt över de nationella gränserna och bidrar till att skapa ett gemensamt intresse hos allmänheten inom hela EU. |
| --- | --- |

G.

Den offentliga sfären kan sägas vara en plats där alla EU:s medborgare och alla delar av samhället, i all dess mångfald, lättare kan förstå och diskutera den offentliga politiken så att den bättre motsvarar deras förväntningar. Den bör inte bara vara en informationsplats, utan också en plats för samråd som sträcker sig långt över de nationella gränserna och bidrar till att skapa ett gemensamt intresse hos allmänheten inom hela EU.

| H. | Termen ”nya medier” används för att beskriva de digitala informations- och kommunikationstekniker som utvecklats på nätet. Den nya tekniken främjar informationsspridning och olika uttrycksformer och gör att en bredare deltagardemokrati kan uppstå. Elektroniska sociala medier skapar en ny sorts offentlighet som rent fysiskt är utspridd men som hålls samman av ett gemensamt intresse för samma ämne och därmed möjliggör skapandet av nya transnationella offentliga rum. |
| --- | --- |

H.

Termen ”nya medier” används för att beskriva de digitala informations- och kommunikationstekniker som utvecklats på nätet. Den nya tekniken främjar informationsspridning och olika uttrycksformer och gör att en bredare deltagardemokrati kan uppstå. Elektroniska sociala medier skapar en ny sorts offentlighet som rent fysiskt är utspridd men som hålls samman av ett gemensamt intresse för samma ämne och därmed möjliggör skapandet av nya transnationella offentliga rum.

| I. | Användningen av sociala medieplattformar vid valkampanjen inför EU-valet 2009 ökade antalet aktiva användare, särskilt bland de unga. |
| --- | --- |

I.

Användningen av sociala medieplattformar vid valkampanjen inför EU-valet 2009 ökade antalet aktiva användare, särskilt bland de unga.

| J. | Unga människor uppfattar, använder och drar nytta av massmedierna på ett nytt och annorlunda sätt och de använder också flitigt den nya tekniken som ett kommunikationsmedel. |
| --- | --- |

J.

Unga människor uppfattar, använder och drar nytta av massmedierna på ett nytt och annorlunda sätt och de använder också flitigt den nya tekniken som ett kommunikationsmedel.

| K. | Skapandet av ett europeiskt offentligt rum hänger nära samman med förekomsten av alleuropeiska och gränsöverskridande mediestrukturer. Det finns just nu inget övergripande europeiskt offentligt rum men mycket aktiva nationella offentliga rum och man bör skapa synergier mellan dessa, bland annat med den fransk-tyska tv-kanalen ”Arte” som förebild. |
| --- | --- |

K.

Skapandet av ett europeiskt offentligt rum hänger nära samman med förekomsten av alleuropeiska och gränsöverskridande mediestrukturer. Det finns just nu inget övergripande europeiskt offentligt rum men mycket aktiva nationella offentliga rum och man bör skapa synergier mellan dessa, bland annat med den fransk-tyska tv-kanalen ”Arte” som förebild.

| L. | Enligt Amsterdamfördragets protokoll om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (5) är det medlemsstaternas uppgift att fastställa och utforma public service-företagens uppdrag. |
| --- | --- |

L.

Enligt Amsterdamfördragets protokoll om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna (5) är det medlemsstaternas uppgift att fastställa och utforma public service-företagens uppdrag.

| M. | Lagstiftningen på mediemarknaden skiljer sig kraftigt åt medlemsländerna emellan, vilket bör respekteras. |
| --- | --- |

M.

Lagstiftningen på mediemarknaden skiljer sig kraftigt åt medlemsländerna emellan, vilket bör respekteras.

| N. | Nationella medier, och särskilt public service-företag, har ett särskilt ansvar att ge allmänheten utförlig information om politiska beslut och det politiska systemet, vilket också bör omfatta EU-frågor. |
| --- | --- |

N.

Nationella medier, och särskilt public service-företag, har ett särskilt ansvar att ge allmänheten utförlig information om politiska beslut och det politiska systemet, vilket också bör omfatta EU-frågor.

| O. | Om allmänhetens kunskaper om EU ska öka krävs det att EU ingår som ett ämne i läroplanen. |
| --- | --- |

O.

Om allmänhetens kunskaper om EU ska öka krävs det att EU ingår som ett ämne i läroplanen.

| P. | Journalistiken är ett viktigt mått på demokrati och bör garantera fri tillgång till olika åsikter. Medierna och journalistiken har en mycket viktig roll i den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

P.

Journalistiken är ett viktigt mått på demokrati och bör garantera fri tillgång till olika åsikter. Medierna och journalistiken har en mycket viktig roll i den europeiska integrationsprocessen.

| Q. | I sin strävan att uppnå legitimitet i medborgarnas ögon bör EU främja etablering av gränsöverskridande medier som har möjlighet att tillföra Europa en ny demokratisk och oberoende dimension och samtidigt förbättra mediereglerna för mångfald och mot ägarkoncentration. |
| --- | --- |

Q.

I sin strävan att uppnå legitimitet i medborgarnas ögon bör EU främja etablering av gränsöverskridande medier som har möjlighet att tillföra Europa en ny demokratisk och oberoende dimension och samtidigt förbättra mediereglerna för mångfald och mot ägarkoncentration.

| R. | De nya kommunikationsmöjligheterna har förändrat hela journalistbranschen och medieindustrin och gjort att yrkets traditionella arbetssätt har omvärderats – vem som helst kan skapa och ta del av bloggarnas innehåll. De sociala nätverken har blivit viktiga inslag i Web 2.0 och har förändrat användningen av information och tillfört en ny aspekt till nyhetsförmedlingen. Allt fler journalister använder dessa nätverk som informationskälla eller för att sprida information. De sociala medierna har en viss betydelse för den research och sammanställning som görs inför vissa artiklar. Journalister använder dessa medier för att publicera, sprida och marknadsföra sina artiklar. |
| --- | --- |

R.

De nya kommunikationsmöjligheterna har förändrat hela journalistbranschen och medieindustrin och gjort att yrkets traditionella arbetssätt har omvärderats – vem som helst kan skapa och ta del av bloggarnas innehåll. De sociala nätverken har blivit viktiga inslag i Web 2.0 och har förändrat användningen av information och tillfört en ny aspekt till nyhetsförmedlingen. Allt fler journalister använder dessa nätverk som informationskälla eller för att sprida information. De sociala medierna har en viss betydelse för den research och sammanställning som görs inför vissa artiklar. Journalister använder dessa medier för att publicera, sprida och marknadsföra sina artiklar.

| 1. | Europaparlamentet utgår från att EU-institutionerna måste ha som mål att gemensamt skapa ett offentligt rum i Europa som alla EU-medborgare kan ta del av och som bygger på fri och gratis tillgång till alla offentliga uppgifter om kommissionen, rådet och parlamentet på alla EU-språk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet utgår från att EU-institutionerna måste ha som mål att gemensamt skapa ett offentligt rum i Europa som alla EU-medborgare kan ta del av och som bygger på fri och gratis tillgång till alla offentliga uppgifter om kommissionen, rådet och parlamentet på alla EU-språk.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring ”Samarbete för kommunikation om Europa” och uppmanar EU-institutionerna att respektera och upprätthålla denna förklaring. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring ”Samarbete för kommunikation om Europa” och uppmanar EU-institutionerna att respektera och upprätthålla denna förklaring.

| 3. | Europaparlamentet anser att rapporteringen om EU-nyheter i alla typer av medier, särskilt massmedier, måste vara opartisk, saklig och oberoende, en viktig förutsättning för att kunna skapa en alleuropeisk debatt och ett europeiskt offentligt rum. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att rapporteringen om EU-nyheter i alla typer av medier, särskilt massmedier, måste vara opartisk, saklig och oberoende, en viktig förutsättning för att kunna skapa en alleuropeisk debatt och ett europeiskt offentligt rum.

| 4. | Europaparlamentet noterar att problemet inte är att det saknas nyheter och information om EU och dess institutioner på nätet, utan snarare att det finns en mängd information utan någon egentlig prioriteringsordning, vilket leder till en situation där alltför mycket information skymmer informationen. Alla institutioner har inrättat sina egna nyhetsplattformar, som dock misslyckas med att väcka den breda allmänhetens intresse, eftersom de i många fall inte är tillräckligt tydliga, attraktiva och begripliga, ofta på grund av att man använder alltför mycket facktermer, vilket avskräcker människor som inte är insatta i EU-frågor. Parlamentet anser att det bör finnas en pedagogisk portal till dessa plattformar som på ett lättare sätt tydliggör hur de europeiska institutionerna fungerar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att problemet inte är att det saknas nyheter och information om EU och dess institutioner på nätet, utan snarare att det finns en mängd information utan någon egentlig prioriteringsordning, vilket leder till en situation där alltför mycket information skymmer informationen. Alla institutioner har inrättat sina egna nyhetsplattformar, som dock misslyckas med att väcka den breda allmänhetens intresse, eftersom de i många fall inte är tillräckligt tydliga, attraktiva och begripliga, ofta på grund av att man använder alltför mycket facktermer, vilket avskräcker människor som inte är insatta i EU-frågor. Parlamentet anser att det bör finnas en pedagogisk portal till dessa plattformar som på ett lättare sätt tydliggör hur de europeiska institutionerna fungerar.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att kommunikationen bör grundas på en verklig dialog mellan medborgarna och politikerna, men också på en lugn politisk debatt mellan medborgarna själva. Parlamentet efterfrågar en mer interaktiv kommunikation mindre centrerad på institutionell kommunikation, som ofta är föga inbjudande och ligger långt från medborgarnas vardagsliv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att kommunikationen bör grundas på en verklig dialog mellan medborgarna och politikerna, men också på en lugn politisk debatt mellan medborgarna själva. Parlamentet efterfrågar en mer interaktiv kommunikation mindre centrerad på institutionell kommunikation, som ofta är föga inbjudande och ligger långt från medborgarnas vardagsliv.

| 6. | Europaparlamentet anser att en effektiv kommunikation måste tydliggöra hur politiska beslut som fattas på EU-nivå påverkar det dagliga livet för medborgarna, som fortfarande betraktar EU som alltför avlägset med få möjligheter att påverka deras konkreta problem. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att en effektiv kommunikation måste tydliggöra hur politiska beslut som fattas på EU-nivå påverkar det dagliga livet för medborgarna, som fortfarande betraktar EU som alltför avlägset med få möjligheter att påverka deras konkreta problem.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin kommunikationspolitik och placera den högt på prioriteringslistan då förhandlingen om den fleråriga budgetramen efter 2013 inleds. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin kommunikationspolitik och placera den högt på prioriteringslistan då förhandlingen om den fleråriga budgetramen efter 2013 inleds.

Medlemsstater

| 8. | Europaparlamentet påminner om att enligt den nya artikel 12 i fördraget om Europeiska unionen ska de nationella parlamenten delta i EU:s politiska arbete på ett tidigare stadium än innan och parlamentet uppmuntrar detta deltagande i syfte att öka den politiska debatten på nationell nivå. Parlamentet betonar vikten av att nationella parlamentsledamöter deltar i EU:s politiska arbete och välkomnar initiativ såsom webbutsändningar, varigenom nationella parlamentsledamöter kan delta i parlamentets utskottssammanträden i realtid. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att enligt den nya artikel 12 i fördraget om Europeiska unionen ska de nationella parlamenten delta i EU:s politiska arbete på ett tidigare stadium än innan och parlamentet uppmuntrar detta deltagande i syfte att öka den politiska debatten på nationell nivå. Parlamentet betonar vikten av att nationella parlamentsledamöter deltar i EU:s politiska arbete och välkomnar initiativ såsom webbutsändningar, varigenom nationella parlamentsledamöter kan delta i parlamentets utskottssammanträden i realtid.

| 9. | Europaparlamentet understryker de politiska partiernas betydelse som opinionsbildare kring europeiska frågor. De politiska partierna spelar en avgörande roll för att främja debatten och bidra till det offentliga livet inom EU. De borde lägga större vikt vid europeiska frågor i sina partiprogram. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker de politiska partiernas betydelse som opinionsbildare kring europeiska frågor. De politiska partierna spelar en avgörande roll för att främja debatten och bidra till det offentliga livet inom EU. De borde lägga större vikt vid europeiska frågor i sina partiprogram.

| 10. | Europaparlamentet anser att det civila samhällets organisationer har en viktig funktion att fylla i den europeiska debatten. Denna funktion bör förstärkas genom riktade samarbetsprojekt inom offentlig kommunikation. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det civila samhällets organisationer har en viktig funktion att fylla i den europeiska debatten. Denna funktion bör förstärkas genom riktade samarbetsprojekt inom offentlig kommunikation.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att alla medlemsstater har ett kontor som är specialiserat på EU-frågor, med en person som ansvarar för att förklara EU-politikens effekter på lokal, regional och nationell nivå och till vilken allmänheten direkt ska kunna vända sig i frågor som rör EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar behovet av att alla medlemsstater har ett kontor som är specialiserat på EU-frågor, med en person som ansvarar för att förklara EU-politikens effekter på lokal, regional och nationell nivå och till vilken allmänheten direkt ska kunna vända sig i frågor som rör EU.

| 12. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att pressekreterare vid kommissionens representationer och parlamentets informationskontor i medlemsstaterna är personer med yrkesbakgrund inom media som ska ha till uppgift att spela en aktiv och synlig roll i de nationella debatterna om EU-frågor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att pressekreterare vid kommissionens representationer och parlamentets informationskontor i medlemsstaterna är personer med yrkesbakgrund inom media som ska ha till uppgift att spela en aktiv och synlig roll i de nationella debatterna om EU-frågor.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att man måste föra det europeiska integrationsarbetet närmare unga människor och ber därför medlemsstaterna och regionerna att, i syfte att bekanta eleverna med EU-institutionerna, överväga att i större utsträckning införliva EU som ämne i alla läroplaner, med fokus på EU:s historia, målsättningar och funktionssätt, och uppmuntrar dem att utbyta bästa praxis inom området på EU-nivå. Enligt parlamentets mening är det oerhört viktigt för EU:s kommunikationsstrategi att skolorna involveras fullt ut, så att man når ut till, och engagerar, ungdomarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att man måste föra det europeiska integrationsarbetet närmare unga människor och ber därför medlemsstaterna och regionerna att, i syfte att bekanta eleverna med EU-institutionerna, överväga att i större utsträckning införliva EU som ämne i alla läroplaner, med fokus på EU:s historia, målsättningar och funktionssätt, och uppmuntrar dem att utbyta bästa praxis inom området på EU-nivå. Enligt parlamentets mening är det oerhört viktigt för EU:s kommunikationsstrategi att skolorna involveras fullt ut, så att man når ut till, och engagerar, ungdomarna.

Medierna och EU

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och parlamentets utbildningsplaner för journalister om EU-frågor och uppmanar dem att utöka dessa för att möta det växande behovet. Parlamentet oroas över att budgetposterna för kommissionens kommunikationsstrategier, särskilt budgeten för ”information till medier”, har skurits ned. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och parlamentets utbildningsplaner för journalister om EU-frågor och uppmanar dem att utöka dessa för att möta det växande behovet. Parlamentet oroas över att budgetposterna för kommissionens kommunikationsstrategier, särskilt budgeten för ”information till medier”, har skurits ned.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar hur viktigt det är att Euronews utökar antalet sändningsspråk så att alla EU:s medlemsstater (och fler därtill) omfattas och att kanalen fortsätter att vara en förebild för en oberoende journalistik som stöder en objektiv nyhetsförmedling och som lyfter fram kvalitetsaspekter i politiken och möjligheten till insyn i samband med reklam. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar hur viktigt det är att Euronews utökar antalet sändningsspråk så att alla EU:s medlemsstater (och fler därtill) omfattas och att kanalen fortsätter att vara en förebild för en oberoende journalistik som stöder en objektiv nyhetsförmedling och som lyfter fram kvalitetsaspekter i politiken och möjligheten till insyn i samband med reklam.

| 16. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att respektera mediernas frihet och redaktionella oberoende både på EU-nivå och nationell nivå, särskilt public service-företagens rätt att bestämma över sina egna program eftersom deras självbestämmanderätt hör till Europeiska unionens och dess medielandskaps grundläggande värderingar och är oerhört betydelsefull för att ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att respektera mediernas frihet och redaktionella oberoende både på EU-nivå och nationell nivå, särskilt public service-företagens rätt att bestämma över sina egna program eftersom deras självbestämmanderätt hör till Europeiska unionens och dess medielandskaps grundläggande värderingar och är oerhört betydelsefull för att ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle ska kunna utvecklas.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att sociala medier har en oerhörd potential att nå unga människor och uppmanar därför kommissionen och parlamentet att stärka en redaktionellt oberoende mediebevakning, fri från statlig inblandning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att sociala medier har en oerhörd potential att nå unga människor och uppmanar därför kommissionen och parlamentet att stärka en redaktionellt oberoende mediebevakning, fri från statlig inblandning.

| 18. | Europaparlamentet betonar, med hänsyn till mediernas särskilda förmedlarroll för formandet och utvecklingen av den demokratiska viljan och den allmänna opinionsbildningen, behovet av tillförlitlig politisk information, även i nya medier. Parlamentet understryker att det är viktigt att främja partnerskap mellan public service-medier och privata medier i syfte att nå ut till en bredare publik. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar, med hänsyn till mediernas särskilda förmedlarroll för formandet och utvecklingen av den demokratiska viljan och den allmänna opinionsbildningen, behovet av tillförlitlig politisk information, även i nya medier. Parlamentet understryker att det är viktigt att främja partnerskap mellan public service-medier och privata medier i syfte att nå ut till en bredare publik.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och parlamentet att mer energiskt gå in för att utbilda personalen i kommunikation så att den kan kommunicera med medier och med allmänheten, i syfte att förbättra EU-institutionernas informationsförmedling och kommunikation. Det krävs en ökad rekrytering av fackfolk från medierna för att uppfylla dessa krav. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och parlamentet att mer energiskt gå in för att utbilda personalen i kommunikation så att den kan kommunicera med medier och med allmänheten, i syfte att förbättra EU-institutionernas informationsförmedling och kommunikation. Det krävs en ökad rekrytering av fackfolk från medierna för att uppfylla dessa krav.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara öppen för alla kommunikationssätt, att öka kontakterna med journalister och medier och att stödja alla projekt och initiativ som syftar till att förbättra EU-informationen till allmänheten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara öppen för alla kommunikationssätt, att öka kontakterna med journalister och medier och att stödja alla projekt och initiativ som syftar till att förbättra EU-informationen till allmänheten.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska stödja och finansiera utbyten mellan sändningsföretag och andra yrkesverksamma inom medierna från olika medlemsstater om bästa metoder i bevakningen av EU-frågor, inklusive utbildning av public service-medier och privata sändningsföretag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen ska stödja och finansiera utbyten mellan sändningsföretag och andra yrkesverksamma inom medierna från olika medlemsstater om bästa metoder i bevakningen av EU-frågor, inklusive utbildning av public service-medier och privata sändningsföretag.

| 22. | Europaparlamentet anser att den senaste tidens minskning av antalet ackrediterade journalister i Bryssel är mycket oroande och menar att denna utveckling varken gynnar EU-institutionerna eller den ackrediterade pressen i Bryssel. Parlamentet begär därför att EU-institutionerna – för att stödja dem som för närvarande befinner sig i Bryssel – ska ha ett närmare samarbete med pressens representanter i Bryssel och uppvisa en större öppenhet inför dem. Parlamentet föreslår därför att åtgärder vidtas för att underlätta ackrediteringsförfarandena för journalister. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att den senaste tidens minskning av antalet ackrediterade journalister i Bryssel är mycket oroande och menar att denna utveckling varken gynnar EU-institutionerna eller den ackrediterade pressen i Bryssel. Parlamentet begär därför att EU-institutionerna – för att stödja dem som för närvarande befinner sig i Bryssel – ska ha ett närmare samarbete med pressens representanter i Bryssel och uppvisa en större öppenhet inför dem. Parlamentet föreslår därför att åtgärder vidtas för att underlätta ackrediteringsförfarandena för journalister.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att många medieföretag, särskilt public service-företag, tydligt har satsat på nya, interaktiva och icke-linjära medietjänster, i synnerhet på Internet, med bevakning av nyheter och aktuella frågor, inbegripet EU-frågor, och på så sätt når ut till framför allt en yngre publik. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att många medieföretag, särskilt public service-företag, tydligt har satsat på nya, interaktiva och icke-linjära medietjänster, i synnerhet på Internet, med bevakning av nyheter och aktuella frågor, inbegripet EU-frågor, och på så sätt når ut till framför allt en yngre publik.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att public service-företagen inte är det enda verktyg som kan utnyttjas för att nå ut till medborgarna i EU-frågor. Erfarenheten visar att också privata sändningsföretag är en central resurs för bevakning av EU-nyheter och kan bidra till utvecklingen och främjandet av ett europeiskt offentligt rum. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att public service-företagen inte är det enda verktyg som kan utnyttjas för att nå ut till medborgarna i EU-frågor. Erfarenheten visar att också privata sändningsföretag är en central resurs för bevakning av EU-nyheter och kan bidra till utvecklingen och främjandet av ett europeiskt offentligt rum.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet om forskningsbidrag till gränsöverskridande undersökande journalistik. Parlamentet anser att det är avgörande att urvalskommitténs medlemmar är oberoende så att ett redaktionellt oberoende garanteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar pilotprojektet om forskningsbidrag till gränsöverskridande undersökande journalistik. Parlamentet anser att det är avgörande att urvalskommitténs medlemmar är oberoende så att ett redaktionellt oberoende garanteras.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar till att man på EU-nivå tar initiativ till inrättandet av utbildningsprogram i EU-frågor, särskilt för unga journalister. Parlamentet upprepar att åtgärder bör vidtas för att uppmuntra journalister att regelbundet rapportera om nyheter som rör EU-institutionernas arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i skolornas läroplaner inkludera kurser i journalistik som utnyttjar nya medier. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmuntrar till att man på EU-nivå tar initiativ till inrättandet av utbildningsprogram i EU-frågor, särskilt för unga journalister. Parlamentet upprepar att åtgärder bör vidtas för att uppmuntra journalister att regelbundet rapportera om nyheter som rör EU-institutionernas arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i skolornas läroplaner inkludera kurser i journalistik som utnyttjar nya medier.

Public service-medier

| 27. | Europaparlamentet betonar att det enligt Amsterdamprotokollet hör till medlemsstaternas befogenheter att utforma, organisera och finansiera public service-sändningar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att när så är lämpligt inkludera bevakning av EU-frågor i enlighet med principen om redaktionellt oberoende och journalistikens etiska regler. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att det enligt Amsterdamprotokollet hör till medlemsstaternas befogenheter att utforma, organisera och finansiera public service-sändningar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att när så är lämpligt inkludera bevakning av EU-frågor i enlighet med principen om redaktionellt oberoende och journalistikens etiska regler.

| 28. | Europaparlamentet betonar att nationella och regionala public service-företag har ett särskilt ansvar att informera allmänheten om politik och beslutsfattande på EU-nivå, och understryker att public service-företagen måste betrakta sin egen EU-bevakning med kritisk blick och fullständigt redaktionellt oberoende och sätta upp ambitiösa mål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att nationella och regionala public service-företag har ett särskilt ansvar att informera allmänheten om politik och beslutsfattande på EU-nivå, och understryker att public service-företagen måste betrakta sin egen EU-bevakning med kritisk blick och fullständigt redaktionellt oberoende och sätta upp ambitiösa mål.

| 29. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör se till att public service-företagen är oberoende och att de sistnämnda, inom ramen för sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, har ett ansvar att rapportera om vad som händer inom EU och att informera och stödja medborgarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör se till att public service-företagen är oberoende och att de sistnämnda, inom ramen för sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, har ett ansvar att rapportera om vad som händer inom EU och att informera och stödja medborgarna och det civila samhället.

| 30. | Europaparlamentet poängterar hur viktigt det är att public service-medierna integrerar den kommunikationsteknik som bygger på de nya medierna så att de stärker sin trovärdighet genom att vara öppna för allmänhetens deltagande. Parlamentet uppmuntrar public service-företagen att exempelvis skapa Internetforum med webbutsändningar, där allmänheten kan följa och delta i debatterna i de nationella parlamenten och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet poängterar hur viktigt det är att public service-medierna integrerar den kommunikationsteknik som bygger på de nya medierna så att de stärker sin trovärdighet genom att vara öppna för allmänhetens deltagande. Parlamentet uppmuntrar public service-företagen att exempelvis skapa Internetforum med webbutsändningar, där allmänheten kan följa och delta i debatterna i de nationella parlamenten och Europaparlamentet.

EU/lokalt

| 31. | Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa att EU-institutionerna arbetar parallellt med varandra för att förbättra kommunikationen. EU-institutionerna bör bidra till att decentralisera EU:s kommunikationsstrategi för att ge den en mer lokal och regional dimension för att på så sätt föra olika kommunikationsnivåer närmare varandra, och de bör uppmuntra medlemsstaterna att på ett mer aktivt sätt informera medborgarna om EU-frågor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa att EU-institutionerna arbetar parallellt med varandra för att förbättra kommunikationen. EU-institutionerna bör bidra till att decentralisera EU:s kommunikationsstrategi för att ge den en mer lokal och regional dimension för att på så sätt föra olika kommunikationsnivåer närmare varandra, och de bör uppmuntra medlemsstaterna att på ett mer aktivt sätt informera medborgarna om EU-frågor.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin strategi att agera lokalt för att göra EU mer synligt på den lokala nivån. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin strategi att agera lokalt för att göra EU mer synligt på den lokala nivån.

| 33. | Europaparlamentet noterar kommissionens arbete med, och finansiering av, lokala radio- och tv-nät, och påpekar att sändningsföretagen måste ha full redaktionell frihet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar kommissionens arbete med, och finansiering av, lokala radio- och tv-nät, och påpekar att sändningsföretagen måste ha full redaktionell frihet.

Europaparlamentet

| 34. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en tillfällig arbetsgrupp i Europaparlamentet som ska undersöka de nya medielösningar som finns och ta fram förslag på hur man kan skapa interparlamentariska förbindelser mellan nationella eller regionala parlament och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas en tillfällig arbetsgrupp i Europaparlamentet som ska undersöka de nya medielösningar som finns och ta fram förslag på hur man kan skapa interparlamentariska förbindelser mellan nationella eller regionala parlament och Europaparlamentet.

| 35. | Europaparlamentet noterar de nationella parlamentens ökade betydelse och därmed hur viktiga Europaparlamentets informationskontor i medlemsstaterna är, men påpekar att kontoren för att bli mer synliga måste anpassa sina verksamhetsmål så att dessa även inkluderar stärkta förbindelser med de nationella parlamenten, de lokala och regionala myndigheterna samt med företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar de nationella parlamentens ökade betydelse och därmed hur viktiga Europaparlamentets informationskontor i medlemsstaterna är, men påpekar att kontoren för att bli mer synliga måste anpassa sina verksamhetsmål så att dessa även inkluderar stärkta förbindelser med de nationella parlamenten, de lokala och regionala myndigheterna samt med företrädare för det civila samhället.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att Europaparlamentets informationskontor agerar lokalt och informerar allmänheten om parlamentets beslut och verksamhet på ett målinriktat sätt. Parlamentet föreslår att man ska överväga att ge informationskontoren större frihet att själva bestämma hur de vill kommunicera med allmänheten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att Europaparlamentets informationskontor agerar lokalt och informerar allmänheten om parlamentets beslut och verksamhet på ett målinriktat sätt. Parlamentet föreslår att man ska överväga att ge informationskontoren större frihet att själva bestämma hur de vill kommunicera med allmänheten.

| 37. | Europaparlamentet anser att parlamentets informationskontor i medlemsstaterna på ett mer aktivt sätt bör försöka engagera medierna på nationell, regional och lokal nivå och föreslår en ökad budget för parlamentets informationskontor med det specifika målet att förbättra kommunikationen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att parlamentets informationskontor i medlemsstaterna på ett mer aktivt sätt bör försöka engagera medierna på nationell, regional och lokal nivå och föreslår en ökad budget för parlamentets informationskontor med det specifika målet att förbättra kommunikationen.

| 38. | Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att utvärdera kostnaderna för, och nyttan med, EuroparlTV med utgångspunkt från en heltäckande analys av dess tittarsiffror och publik. Parlamentet anser att EuroparlTV bör effektiviseras genom att kanalen integreras ytterligare i parlamentets Internetstrategi samtidigt som konkreta förändringar av dess rättsliga ställning görs för att garantera dess redaktionella frihet, och genom att dess innehåll tillgängliggörs i så stor utsträckning som möjligt för tv-kanaler och online-medier som vill använda den. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det vore lämpligt att utvärdera kostnaderna för, och nyttan med, EuroparlTV med utgångspunkt från en heltäckande analys av dess tittarsiffror och publik. Parlamentet anser att EuroparlTV bör effektiviseras genom att kanalen integreras ytterligare i parlamentets Internetstrategi samtidigt som konkreta förändringar av dess rättsliga ställning görs för att garantera dess redaktionella frihet, och genom att dess innehåll tillgängliggörs i så stor utsträckning som möjligt för tv-kanaler och online-medier som vill använda den.

| 39. | Europaparlamentet gläds åt att Europaparlamentets journalistpris omfattar kategorin nya medier. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet gläds åt att Europaparlamentets journalistpris omfattar kategorin nya medier.

Journalistik och nya medier

| 40. | Europaparlamentet uppmanar journalister och yrkesverksamma inom medierna att samarbeta för att gemensamt utbyta tankar om den framtida europeiska journalistiken. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar journalister och yrkesverksamma inom medierna att samarbeta för att gemensamt utbyta tankar om den framtida europeiska journalistiken.

| 41. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör sträva efter att hitta fungerade koncept för EU-medier som inte bara handlar om att förmedla information, utan också gör att de kan bidra fullt ut till EU:s språkliga och kulturella mångfald. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör sträva efter att hitta fungerade koncept för EU-medier som inte bara handlar om att förmedla information, utan också gör att de kan bidra fullt ut till EU:s språkliga och kulturella mångfald.

| 42. | Europaparlamentet framhåller att även om de sociala nätverken har visat sig förhållandevis effektiva när det gäller att snabbt sprida information kan deras pålitlighet som källor inte alltid garanteras och de kan inte betraktas som professionella medier. Parlamentet understryker att informationshanteringen på de sociala nätverkens plattformar ofta är riskfylld och kan leda till allvarliga brott mot journalistikens etiska regler. Det gäller därför att använda dessa verktyg med försiktighet. Parlamentet framhåller att det behövs en uppförandekod för nya medier. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet framhåller att även om de sociala nätverken har visat sig förhållandevis effektiva när det gäller att snabbt sprida information kan deras pålitlighet som källor inte alltid garanteras och de kan inte betraktas som professionella medier. Parlamentet understryker att informationshanteringen på de sociala nätverkens plattformar ofta är riskfylld och kan leda till allvarliga brott mot journalistikens etiska regler. Det gäller därför att använda dessa verktyg med försiktighet. Parlamentet framhåller att det behövs en uppförandekod för nya medier.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att det förändrade journalistyrket banar väg för mer öppna och engagerade medier som tjänar ett alltmer välinformerat samhälle, men att åtgärder måste vidtas för att se till att detta ligger i hela journalistikens intresse och att journalisternas status inte påverkas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att det förändrade journalistyrket banar väg för mer öppna och engagerade medier som tjänar ett alltmer välinformerat samhälle, men att åtgärder måste vidtas för att se till att detta ligger i hela journalistikens intresse och att journalisternas status inte påverkas.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av att journalister och yrkesverksamma inom medierna fortsätter att uppmärksamma de ständiga förändringarna inom yrket och utnyttjar de möjligheter som följer med de sociala nätverken för att utöka sina kunskapsnätverk och underlätta en sorts nätövervakning. Inför det oåterkalleliga fenomenet med sociala nätverk noterar parlamentet med intresse att journalistiken behåller sin ställning som nyhetsspridare eftersom journalister med hjälp av dessa nätverk, som är en viktig informationskälla, kan bedriva undersökande journalistik och kontrollera fakta och därmed skapa en ny modell baserad på deltagande journalistik samt främja informationsspridning. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av att journalister och yrkesverksamma inom medierna fortsätter att uppmärksamma de ständiga förändringarna inom yrket och utnyttjar de möjligheter som följer med de sociala nätverken för att utöka sina kunskapsnätverk och underlätta en sorts nätövervakning. Inför det oåterkalleliga fenomenet med sociala nätverk noterar parlamentet med intresse att journalistiken behåller sin ställning som nyhetsspridare eftersom journalister med hjälp av dessa nätverk, som är en viktig informationskälla, kan bedriva undersökande journalistik och kontrollera fakta och därmed skapa en ny modell baserad på deltagande journalistik samt främja informationsspridning.

| 45. | Europaparlamentet understryker den viktiga funktion som journalisterna fyller i dagens moderna samhälle med dess enorma nyhetsflöde, eftersom de är de enda som tack vare sin yrkeskunskap, etik, förmåga och trovärdighet kan skapa ett betydligt mervärde genom att göra nyheterna mer begripliga. Parlamentet påminner om att mediernas kvalitet och oberoende kan garanteras endast genom yrkesmässigt och socialt höga standarder. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker den viktiga funktion som journalisterna fyller i dagens moderna samhälle med dess enorma nyhetsflöde, eftersom de är de enda som tack vare sin yrkeskunskap, etik, förmåga och trovärdighet kan skapa ett betydligt mervärde genom att göra nyheterna mer begripliga. Parlamentet påminner om att mediernas kvalitet och oberoende kan garanteras endast genom yrkesmässigt och socialt höga standarder.

*

* *

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 13, 20.1.2009, s. 3.

(2)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 32.

(3)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 369.

(4)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 403.

(5)  EGT C 340, 10.11.1997, s. 109.

---

Onsdagen den 8 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/62

---

Onsdagen den 8 september 2010Mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra Bahrami

P7_TA(2010)0310

Europaparlamentets resolution av den 8 september 2010 om mänskliga rättigheter i Iran, särskilt fallen Sakineh Mohammadi Ashtiani och Zahra Bahrami

2011/C 308 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt om mänskliga rättigheter och i synnerhet resolutionerna av den 22 oktober 2009 (1) och den 10 februari 2010 (2),

med beaktande av uttalandet av Europaparlamentets talman i samband med Europadagen mot dödsstraff den 9 oktober 2009, liksom uttalandet av den 11 augusti 2010 om domarna mot bahailedarna,

med beaktande av uttalandena av den 14 juni 2010 och den 6 juli 2010 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

med beaktande av rapporten av den 23 september 2009 från FN:s generalsekreterare om människorättsläget i Islamiska republiken Iran och uttalandet av den 4 mars 2010 om Iran av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter,

med beaktande av resolutionerna från FN:s generalförsamling, särskilt resolutionerna 62/149 och 63/168 om ett moratorium för avrättningar i väntan på avskaffande av dödsstraffet,

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och konventionen om barnets rättigheter, som alla har undertecknats av Islamiska republiken Iran,

med beaktande av Wienkonventionen om diplomatiska och konsulära förbindelser från 1963,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Iran har fortfarande den tveksamma äran att vara det land i världen som avrättar flest ungdomsbrottslingar, och enbart under 2010 har omkring 2 000 dödsdomar utfärdats. |
| --- | --- |

A.

Iran har fortfarande den tveksamma äran att vara det land i världen som avrättar flest ungdomsbrottslingar, och enbart under 2010 har omkring 2 000 dödsdomar utfärdats.

| B. | Enligt rapporter har bara under de senaste veckorna över hundra fångar avrättats i Vakilabadfängelset i Mashad, efter anklagelser om drogrelaterade brott, och ytterligare ett hundratal väntar på att avrättas under de kommande dagarna. Dessa kollektiva avrättningar, som dessutom har beslutats i största hemlighet, strider helt uppenbart mot internationell rätt. |
| --- | --- |

B.

Enligt rapporter har bara under de senaste veckorna över hundra fångar avrättats i Vakilabadfängelset i Mashad, efter anklagelser om drogrelaterade brott, och ytterligare ett hundratal väntar på att avrättas under de kommande dagarna. Dessa kollektiva avrättningar, som dessutom har beslutats i största hemlighet, strider helt uppenbart mot internationell rätt.

| C. | Trots bekräftelserna från mycket högt uppsatta personer inom Irans domstolsväsende, tillämpar Iran fortfarande stening som straff, såsom i fallet Sahineh Mohammadi Ashtiani, som anklagas för ”äktenskapsbrott”, vilket uppmärksammades i hennes ”erkännanden” i tv den 11 augusti 2010. |
| --- | --- |

C.

Trots bekräftelserna från mycket högt uppsatta personer inom Irans domstolsväsende, tillämpar Iran fortfarande stening som straff, såsom i fallet Sahineh Mohammadi Ashtiani, som anklagas för ”äktenskapsbrott”, vilket uppmärksammades i hennes ”erkännanden” i tv den 11 augusti 2010.

| D. | Sakineh Mohammadi-Ashtiani, som är anklagad för att ha haft två intima förbindelser utanför äktenskapet efter att hennes man avlidit, dömdes 2006 i Iran till 99 piskrapp som verkställdes samma år. |
| --- | --- |

D.

Sakineh Mohammadi-Ashtiani, som är anklagad för att ha haft två intima förbindelser utanför äktenskapet efter att hennes man avlidit, dömdes 2006 i Iran till 99 piskrapp som verkställdes samma år.

| E. | Hon har även anklagats för medbrottslighet vid mordet på sin man, men frikändes och anklagades därefter för äktenskapsbrott och dömdes till döden genom stening. |
| --- | --- |

E.

Hon har även anklagats för medbrottslighet vid mordet på sin man, men frikändes och anklagades därefter för äktenskapsbrott och dömdes till döden genom stening.

| F. | Steningen, som skulle ha verkställts den 9 juli 2010, sköts upp av de iranska myndigheterna ”av humanitära skäl” till följd av internationella påtryckningar. |
| --- | --- |

F.

Steningen, som skulle ha verkställts den 9 juli 2010, sköts upp av de iranska myndigheterna ”av humanitära skäl” till följd av internationella påtryckningar.

| G. | Steningsdomen är en klar överträdelse av Irans skyldigheter enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och helt nyligen åtog sig Iran, i samband med landets universella periodiska granskning vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, att respektera åtminstone konventionens minimistandard och regler för dödsstraff, så länge detta straff upprätthålls. |
| --- | --- |

G.

Steningsdomen är en klar överträdelse av Irans skyldigheter enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, och helt nyligen åtog sig Iran, i samband med landets universella periodiska granskning vid FN:s råd för mänskliga rättigheter, att respektera åtminstone konventionens minimistandard och regler för dödsstraff, så länge detta straff upprätthålls.

| H. | Den 18-åriga Ebrahim Hammadi dömdes till döden i augusti 2010, anklagad för sodomi när han bara var 16 år gammal, efter ett erkännande som han hävdar framkom under tortyr. |
| --- | --- |

H.

Den 18-åriga Ebrahim Hammadi dömdes till döden i augusti 2010, anklagad för sodomi när han bara var 16 år gammal, efter ett erkännande som han hävdar framkom under tortyr.

| I. | Mohammad Mostafaei, som var försvarsadvokat för båda dessa personer och som försökte uppmärksamma allmänheten på deras situation, var tvungen att fly landet för att inte gripas. Allt fler människorättsadvokater, däribland Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard och Mohammad Seifzadeh och även så framstående personer som nobelpristagaren Shirin Ebadi, utsätts för förföljelser från statens sida i form av extra skattefordringar och hot mot deras liv och familjer. |
| --- | --- |

I.

Mohammad Mostafaei, som var försvarsadvokat för båda dessa personer och som försökte uppmärksamma allmänheten på deras situation, var tvungen att fly landet för att inte gripas. Allt fler människorättsadvokater, däribland Mohammed Ali Dadkah, Mohammad Oliyifard och Mohammad Seifzadeh och även så framstående personer som nobelpristagaren Shirin Ebadi, utsätts för förföljelser från statens sida i form av extra skattefordringar och hot mot deras liv och familjer.

| J. | Nasrin Sotoudeh, en människorättsadvokat som är mycket respekterad för sina insatser för att försvara ungdomar som har dömts till döden och samvetsfångar, anhölls den 4 september 2010, anklagad för ”propaganda mot staten” och ”konspiration och mötesverksamhet till skada för den nationella säkerheten”. |
| --- | --- |

J.

Nasrin Sotoudeh, en människorättsadvokat som är mycket respekterad för sina insatser för att försvara ungdomar som har dömts till döden och samvetsfångar, anhölls den 4 september 2010, anklagad för ”propaganda mot staten” och ”konspiration och mötesverksamhet till skada för den nationella säkerheten”.

| K. | Ett år efter oegentligheterna i samband med presidentvalet och de efterföljande massprotesterna befinner sig hundratals demonstranter, journalister, medborgarrättsaktivister och även vanliga medborgare, såsom den nederländska medborgaren Zahra Bahrami, som förnekar all inblandning i protesterna, fortfarande i fängelse. |
| --- | --- |

K.

Ett år efter oegentligheterna i samband med presidentvalet och de efterföljande massprotesterna befinner sig hundratals demonstranter, journalister, medborgarrättsaktivister och även vanliga medborgare, såsom den nederländska medborgaren Zahra Bahrami, som förnekar all inblandning i protesterna, fortfarande i fängelse.

| L. | Zahra Bahrami, som rest till Iran för att besöka sin familj, greps till följd av protesterna i Achoura den 27 december 2009 och tvingades att i tv bekänna anklagelserna mot henne. |
| --- | --- |

L.

Zahra Bahrami, som rest till Iran för att besöka sin familj, greps till följd av protesterna i Achoura den 27 december 2009 och tvingades att i tv bekänna anklagelserna mot henne.

| M. | Varken internationella människorättsorganisationer eller de nederländska myndigheterna har fått besöka Zahra Bahrami. |
| --- | --- |

M.

Varken internationella människorättsorganisationer eller de nederländska myndigheterna har fått besöka Zahra Bahrami.

| N. | Framtvingade bekännelser, tortyr och misshandel av fångar, förvägrad sömn, isoleringsceller, hemliga fängslanden, tillämpning av grym, omänsklig eller förnedrande behandling, fysiska övergrepp, bl.a. sexuellt våld, samt straffrihet för statstjänstemän förekommer alltjämt i stor omfattning och skapar starka tvivel om huruvida landets rättsliga förfaranden är rättvisa och öppna. |
| --- | --- |

N.

Framtvingade bekännelser, tortyr och misshandel av fångar, förvägrad sömn, isoleringsceller, hemliga fängslanden, tillämpning av grym, omänsklig eller förnedrande behandling, fysiska övergrepp, bl.a. sexuellt våld, samt straffrihet för statstjänstemän förekommer alltjämt i stor omfattning och skapar starka tvivel om huruvida landets rättsliga förfaranden är rättvisa och öppna.

| O. | Det finns allt fler fall där fredliga medborgarrättsaktivister anklagas för ”moharabeh” (Guds fiende), ett brott som kan ge dödsstraff, såsom i fallet Shiva Nazar Ahari, medlem i kommittén för människorättsreportrar (CHRR), som hållits fängslad sedan den 20 december 2009 och vars rättegång är nära förestående. |
| --- | --- |

O.

Det finns allt fler fall där fredliga medborgarrättsaktivister anklagas för ”moharabeh” (Guds fiende), ett brott som kan ge dödsstraff, såsom i fallet Shiva Nazar Ahari, medlem i kommittén för människorättsreportrar (CHRR), som hållits fängslad sedan den 20 december 2009 och vars rättegång är nära förestående.

| P. | Förföljelserna av religiösa och etniska minoriteter fortgår med oförminskad kraft i Iran. I augusti 2010 dömdes de sju bahailedarna Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli och Vahid Tizfahm, som sedan 2008 hållits fängslade enbart på grund av sin religiösa övertygelse, till tjugo års fängelse anklagade för att ha bedrivit propaganda mot staten och för spioneri. |
| --- | --- |

P.

Förföljelserna av religiösa och etniska minoriteter fortgår med oförminskad kraft i Iran. I augusti 2010 dömdes de sju bahailedarna Fariba Kamalabadi, Jamaloddin Khanjani, Afif Naeimi, Saeid Rezaie, Mahvash Sabet, Behrouz Tavakkoli och Vahid Tizfahm, som sedan 2008 hållits fängslade enbart på grund av sin religiösa övertygelse, till tjugo års fängelse anklagade för att ha bedrivit propaganda mot staten och för spioneri.

| Q. | Trakasserierna mot de politiska motståndarna Mir-Hossein Mousavi och Mehdi Karrubi och andra högt uppsatta medlemmar av politiska partier fortsätter. Den tidigare presidentkandidaten Mehdi Karroubis bostad attackerades i början av september 2010 av ett dussintal beväpnade civila styrkor, vilket resulterade i graffiti, vandalism, sönderslagna fönster och skott avfyrade inne i bostaden. Dessa attacker följde efter uttalanden av Mohammad Ali Jafari, chef för revolutionsgardet, om att Irans befolkning skulle komma att döma ”upprorsledarna”, med hänvisning till oppositionsledarna. Polisstyrkorna gjorde inga ansatser att stoppa dessa attacker. |
| --- | --- |

Q.

Trakasserierna mot de politiska motståndarna Mir-Hossein Mousavi och Mehdi Karrubi och andra högt uppsatta medlemmar av politiska partier fortsätter. Den tidigare presidentkandidaten Mehdi Karroubis bostad attackerades i början av september 2010 av ett dussintal beväpnade civila styrkor, vilket resulterade i graffiti, vandalism, sönderslagna fönster och skott avfyrade inne i bostaden. Dessa attacker följde efter uttalanden av Mohammad Ali Jafari, chef för revolutionsgardet, om att Irans befolkning skulle komma att döma ”upprorsledarna”, med hänvisning till oppositionsledarna. Polisstyrkorna gjorde inga ansatser att stoppa dessa attacker.

| R. | I ett försök att sätta likhetstecken mellan politisk opposition och brottsligt beteende har det iranska domstolsväsendet kopplat samman personer som anklagats för att ha begått brott med den politiska oppositionen i landet och den politiska oppositionen har kopplats samman med brott som begåtts. |
| --- | --- |

R.

I ett försök att sätta likhetstecken mellan politisk opposition och brottsligt beteende har det iranska domstolsväsendet kopplat samman personer som anklagats för att ha begått brott med den politiska oppositionen i landet och den politiska oppositionen har kopplats samman med brott som begåtts.

| 1. | Europaparlamentet hyllar modet hos alla de iranska män och kvinnor som kämpar för att försvara de grundläggande friheterna, de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, som aktivt protesterar mot stening och andra former av grymma bestraffningar och som önskar leva i ett samhälle fritt från förtryck och trakasserier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet hyllar modet hos alla de iranska män och kvinnor som kämpar för att försvara de grundläggande friheterna, de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna, som aktivt protesterar mot stening och andra former av grymma bestraffningar och som önskar leva i ett samhälle fritt från förtryck och trakasserier.

| 2. | Europaparlamentet fördömer med eftertryck dödsdomen genom stening av Sakineh Mohammadi Ashtiani och anser att en dödsdom genom stening, oavsett omständigheterna, aldrig kan rättfärdigas eller accepteras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer med eftertryck dödsdomen genom stening av Sakineh Mohammadi Ashtiani och anser att en dödsdom genom stening, oavsett omständigheterna, aldrig kan rättfärdigas eller accepteras.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att riva upp domarna mot Sakineh Mohammadi-Ashtiani och att inleda en ingående granskning av hennes fall. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att riva upp domarna mot Sakineh Mohammadi-Ashtiani och att inleda en ingående granskning av hennes fall.

| 4. | Europaparlamentet insisterar kraftfullt på att Irans regering omprövar fallet Zahra Bahrami, omedelbart ger henne tillgång till advokat och konsulärt bistånd, friger henne eller garanterar henne en korrekt process. Parlamentet uppmanar Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, att ta upp frågan om Zahra Bahramis frihetsberövande med de iranska myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet insisterar kraftfullt på att Irans regering omprövar fallet Zahra Bahrami, omedelbart ger henne tillgång till advokat och konsulärt bistånd, friger henne eller garanterar henne en korrekt process. Parlamentet uppmanar Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, att ta upp frågan om Zahra Bahramis frihetsberövande med de iranska myndigheterna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Irans regering att stoppa avrättningen av Ebrahim Hamidi, en 18-åring som anklagas för sodomi. Parlamentet kräver att Islamiska republiken Iran slutgiltigt avskaffar dödsstraffet för brott som begås före arton års ålder och ändrar sin lagstiftning så att den är i linje med de internationella människorättskonventioner som Iran har ratificerat, inklusive konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Irans regering att stoppa avrättningen av Ebrahim Hamidi, en 18-åring som anklagas för sodomi. Parlamentet kräver att Islamiska republiken Iran slutgiltigt avskaffar dödsstraffet för brott som begås före arton års ålder och ändrar sin lagstiftning så att den är i linje med de internationella människorättskonventioner som Iran har ratificerat, inklusive konventionen om barnets rättigheter och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker stor bestörtning över att Iran, tillsammans med Afghanistan, Somalia, Saudiarabien, Sudan och Nigeria, fortfarande tillhör den mycket lilla grupp länder som alltjämt tillämpar stening. Det iranska parlamentet uppmanas att införa lagstiftning som förbjuder den grymma och omänskliga metoden med stening. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker stor bestörtning över att Iran, tillsammans med Afghanistan, Somalia, Saudiarabien, Sudan och Nigeria, fortfarande tillhör den mycket lilla grupp länder som alltjämt tillämpar stening. Det iranska parlamentet uppmanas att införa lagstiftning som förbjuder den grymma och omänskliga metoden med stening.

| 7. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt motstånd mot dödsstraffet och uppmanar de iranska myndigheterna att i enlighet med FN:s resolutioner 62/149 och 63/168 införa ett moratorium för avrättningar i väntan på att dödsstraffet avskaffas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt motstånd mot dödsstraffet och uppmanar de iranska myndigheterna att i enlighet med FN:s resolutioner 62/149 och 63/168 införa ett moratorium för avrättningar i väntan på att dödsstraffet avskaffas.

| 8. | Europaparlamentet vill att det vid nästa sammanträde i FN:s generalförsamling läggs fram en resolution med en begäran till samtliga länder som fortfarande har kvar dödsstraffet att göra all information om dödsstraff och avrättningar tillgänglig för FN:s generalsekreterare och för allmänheten, så att dödsstraff inte längre ska betraktas som en statshemlighet, vilket är en faktor i samband med många avrättningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet vill att det vid nästa sammanträde i FN:s generalförsamling läggs fram en resolution med en begäran till samtliga länder som fortfarande har kvar dödsstraffet att göra all information om dödsstraff och avrättningar tillgänglig för FN:s generalsekreterare och för allmänheten, så att dödsstraff inte längre ska betraktas som en statshemlighet, vilket är en faktor i samband med många avrättningar.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sitt motstånd mot all kriminalisering av sexuella förbindelser mellan samtyckande vuxna och uppmanar de iranska myndigheterna att avkriminalisera ”äktenskapsbrott” och homosexualitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sitt motstånd mot all kriminalisering av sexuella förbindelser mellan samtyckande vuxna och uppmanar de iranska myndigheterna att avkriminalisera ”äktenskapsbrott” och homosexualitet.

| 10. | Europaparlamentet vädjar till de iranska myndigheterna att både i lagstiftning och i praxis avskaffa alla former av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och att säkra en normal rättsordning och sätta stopp för straffriheten för människorättsbrott. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet vädjar till de iranska myndigheterna att både i lagstiftning och i praxis avskaffa alla former av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och att säkra en normal rättsordning och sätta stopp för straffriheten för människorättsbrott.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Islamiska republiken Iran att underteckna och ratificera konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Islamiska republiken Iran att underteckna och ratificera konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt bristen på rättvisa och öppenhet i den juridiska processen i Iran och uppmanar de iranska myndigheterna att garantera rättvisa och öppna överklagandeförfaranden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar djupt bristen på rättvisa och öppenhet i den juridiska processen i Iran och uppmanar de iranska myndigheterna att garantera rättvisa och öppna överklagandeförfaranden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att ge Röda halvmånen tillträde till alla fångar och att låta internationella människorättsorganisationer övervaka situationen i landet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att ge Röda halvmånen tillträde till alla fångar och att låta internationella människorättsorganisationer övervaka situationen i landet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att omedelbart frige alla personer som fängslats enbart till följd av att de deltagit i fredliga protester och velat utöva sin grundläggande mänskliga rätt till yttrandefrihet, och parlamentet upprepar särskilt sitt krav på att de sju bahailedarna ska friges. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att omedelbart frige alla personer som fängslats enbart till följd av att de deltagit i fredliga protester och velat utöva sin grundläggande mänskliga rätt till yttrandefrihet, och parlamentet upprepar särskilt sitt krav på att de sju bahailedarna ska friges.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är grundläggande rättigheter som under alla omständigheter måste garanteras i enlighet med artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Islamiska republiken Iran har undertecknat och ratificerat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet är grundläggande rättigheter som under alla omständigheter måste garanteras i enlighet med artikel 18 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Islamiska republiken Iran har undertecknat och ratificerat.

| 16. | Europaparlamentet begär att alla fängslade människorättsadvokater omedelbart ska friges. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att alla fängslade människorättsadvokater omedelbart ska friges.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över hur de iranska myndigheterna missbrukar sina rättsliga behörigheter för att komma åt människorättsaktivister och aktivister från det civila samhället, såsom deltagare i kampanjen ”en miljon underskrifter” och centralkommittén för studentorganisationen Advar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över hur de iranska myndigheterna missbrukar sina rättsliga behörigheter för att komma åt människorättsaktivister och aktivister från det civila samhället, såsom deltagare i kampanjen ”en miljon underskrifter” och centralkommittén för studentorganisationen Advar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter ta fram ytterligare åtgärder för att aktivt skydda de iranska människorättsaktivisterna och uppmuntrar medlemsstaterna att stödja det europeiska fristadsprogrammet (Shelter City Programme). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter ta fram ytterligare åtgärder för att aktivt skydda de iranska människorättsaktivisterna och uppmuntrar medlemsstaterna att stödja det europeiska fristadsprogrammet (Shelter City Programme).

| 19. | Europaparlamentet vill se ett återinfört FN-mandat för en särskild rapportör som ska utreda missförhållanden och främja ansvarsskyldighet för dem som begår människorättsbrott i Iran. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet vill se ett återinfört FN-mandat för en särskild rapportör som ska utreda missförhållanden och främja ansvarsskyldighet för dem som begår människorättsbrott i Iran.

| 20. | Europaparlamentet vill att den nuvarande förteckningen över individer och organisationer som är föremål för EU:s reseförbud och frysta tillgångar utvidgas till att omfatta dem som bär ansvaret för brott mot de mänskliga rättigheterna, förtryck och inskränkning av friheten i Iran. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet vill att den nuvarande förteckningen över individer och organisationer som är föremål för EU:s reseförbud och frysta tillgångar utvidgas till att omfatta dem som bär ansvaret för brott mot de mänskliga rättigheterna, förtryck och inskränkning av friheten i Iran.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter, ordföranden för Irans högsta domstol samt Islamiska republiken Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s säkerhetsråd, FN:s råd för mänskliga rättigheter, ordföranden för Irans högsta domstol samt Islamiska republiken Irans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2009)0060.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0016.

---

Torsdagen den 9 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/66

---

Torsdagen den 9 september 2010Bättre lagstiftning

P7_TA(2010)0311

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om ”Bättre lagstiftning” – kommissionens femtonde årsrapport i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (2009/2142(INI))

2011/C 308 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” (1),

med beaktande av den interinstitutionella gemensamma strategin för konsekvensbedömning från november 2005,

med beaktande av sin resolution av den 9 februari 2010 om en översyn av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen under den aktuella valperioden (2),

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2008 om ”Bättre lagstiftning 2006” i enlighet med artikel 9 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (14:e årsrapporten) (3),

med beaktande av sina resolutioner av den 21 oktober 2008 och den 24 april 2009 om kommissionens 24:e respektive 25:e årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (4),

med beaktande av kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet (15:e rapporten om bättre lagstiftning, 2007) (KOM(2008)0586),

med beaktande av kommissionens rapport om subsidiaritet och proportionalitet (15:e rapporten om bättre lagstiftning, 2008) (KOM(2009)0504),

med beaktande av kommissionens meddelande om den tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen (KOM(2009)0015),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om minskning av administrativa bördor i EU med en lägesrapport för 2008 och utsikter för 2009 (KOM(2009)0016),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Tredje lägesrapporten om strategin för förenkling av lagstiftningen” (KOM(2009)0017),

med beaktande av kommissionens arbetsdokument ”Åtgärdsprogram för minskade administrativa bördor i Europeiska unionen – Områdesspecifika planer för minskade bördor och åtgärder under 2009” (KOM(2009)0544),

med beaktande av kommissionens interna riktlinjer för genomförande av konsekvensbedömningar (SEK(2009)0092),

med beaktande av konsekvensbedömningsnämndens rapport för år 2008 (SEK(2009)0055),

med beaktande av konsekvensbedömningsnämndens rapport för år 2009 (SEK(2010)1728),

med beaktande av rapporten från högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor av den 17 september 2009,

med beaktande av rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 4 december 2009,

med beaktande av slutbetänkandet från arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder 2007–2009,

med beaktande av utskottsordförandekonferensens arbetsdokument ”Konsekvensbedömning: Europaparlamentets erfarenhet”,

med beaktande av kommissionens förslag till förordning om medborgarinitiativet (KOM(2010)0119),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0215/2010), och av följande skäl:

| A. | En korrekt tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna krävs för att EU ska fungera korrekt och för att dess institutioners verksamhet på ett lämpligt sätt ska kunna anpassas till förväntningarna från medborgare, företagare verksamma på den inre marknaden samt nationella och lokala förvaltningar, liksom för att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

A.

En korrekt tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna krävs för att EU ska fungera korrekt och för att dess institutioners verksamhet på ett lämpligt sätt ska kunna anpassas till förväntningarna från medborgare, företagare verksamma på den inre marknaden samt nationella och lokala förvaltningar, liksom för att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt.

| B. | Bättre lagstiftning har blivit ett nödvändigt villkor för att EU ska fungera effektivt och kan ge ett viktigt bidrag till arbetet med att komma ur den ekonomiska krisen och uppnå ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Bättre lagstiftning har blivit ett nödvändigt villkor för att EU ska fungera effektivt och kan ge ett viktigt bidrag till arbetet med att komma ur den ekonomiska krisen och uppnå ekonomisk tillväxt.

| C. | Frågan om bättre lagstiftning bör inte uppmärksammas endast i samband med kommissionens program för förenkling av lagstiftningen, utan även ses i ett vidare perspektiv i och med att Lissabonfördraget trätt i kraft. |
| --- | --- |

C.

Frågan om bättre lagstiftning bör inte uppmärksammas endast i samband med kommissionens program för förenkling av lagstiftningen, utan även ses i ett vidare perspektiv i och med att Lissabonfördraget trätt i kraft.

| D. | I och med Lissabonfördraget deltar parlamentet på lika villkor med rådet i lagstiftningsarbetet inom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

D.

I och med Lissabonfördraget deltar parlamentet på lika villkor med rådet i lagstiftningsarbetet inom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| E. | Enligt Lissabonfördraget ska nationella parlament formellt delta i kontrollen av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

E.

Enligt Lissabonfördraget ska nationella parlament formellt delta i kontrollen av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen.

| F. | Bättre lagstiftning prioriterades av den förra kommissionen och bör vara en huvuduppgift även för den nya. |
| --- | --- |

F.

Bättre lagstiftning prioriterades av den förra kommissionen och bör vara en huvuduppgift även för den nya.

| G. | Förbättringen av lagstiftningen i EU omfattar en rad komponenter som t.ex. konsekvensbedömningar, minskning av administrativa bördor samt förenkling och kodifiering av befintlig lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Förbättringen av lagstiftningen i EU omfattar en rad komponenter som t.ex. konsekvensbedömningar, minskning av administrativa bördor samt förenkling och kodifiering av befintlig lagstiftning.

| H. | Samråd med samtliga berörda instanser, i synnerhet arbetsmarknadens parter, är av avgörande betydelse för arbetet med att ta fram lagstiftningsförslag (inklusive konsekvensbedömningar). |
| --- | --- |

H.

Samråd med samtliga berörda instanser, i synnerhet arbetsmarknadens parter, är av avgörande betydelse för arbetet med att ta fram lagstiftningsförslag (inklusive konsekvensbedömningar).

| I. | Enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får parlamentet anmoda kommissionen att lägga fram lämpliga förslag i frågor som enligt parlamentets uppfattning kräver att en unionsrättsakt utarbetas för att fördragen ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

I.

Enligt artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) får parlamentet anmoda kommissionen att lägga fram lämpliga förslag i frågor som enligt parlamentets uppfattning kräver att en unionsrättsakt utarbetas för att fördragen ska kunna genomföras.

| J. | 2005 inleddes åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor till följd av EU-lagstiftningen, med målet att minska dessa med 25 procent fram till 2012. |
| --- | --- |

J.

2005 inleddes åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor till följd av EU-lagstiftningen, med målet att minska dessa med 25 procent fram till 2012.

| K. | En av programmets viktigaste beståndsdelar är en utgångsberäkning av administrativa kostnader med utgångspunkt i den s.k. standardkostnadsmodellen (SCM). |
| --- | --- |

K.

En av programmets viktigaste beståndsdelar är en utgångsberäkning av administrativa kostnader med utgångspunkt i den s.k. standardkostnadsmodellen (SCM).

| L. | Tekniker för omarbetning och kodifiering som förenklar och enhetliggör gällande lagstiftning gör lagändringar läsligare och lagstiftningen mer konsekvent. |
| --- | --- |

L.

Tekniker för omarbetning och kodifiering som förenklar och enhetliggör gällande lagstiftning gör lagändringar läsligare och lagstiftningen mer konsekvent.

| M. | Det är mycket viktigt att medlemsstaterna inför EU-direktiven på rätt sätt och i rätt tid, utan att lägga till ytterligare krav utöver vad som fordras i EU-lagstiftningen (s.k. gold-plating), något som ständigt förekommer. |
| --- | --- |

M.

Det är mycket viktigt att medlemsstaterna inför EU-direktiven på rätt sätt och i rätt tid, utan att lägga till ytterligare krav utöver vad som fordras i EU-lagstiftningen (s.k. gold-plating), något som ständigt förekommer.

| N. | I och med Lissabonfördraget har kommittéförfarandet ersatts av en ny indelning i delegerade åtgärder och genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

N.

I och med Lissabonfördraget har kommittéförfarandet ersatts av en ny indelning i delegerade åtgärder och genomförandeåtgärder.

| O. | I Lissabonfördraget införs det europeiska medborgarinitiativet, som är ett nytt verktyg med vilket medborgarna kan påverka lagstiftningen i EU. |
| --- | --- |

O.

I Lissabonfördraget införs det europeiska medborgarinitiativet, som är ett nytt verktyg med vilket medborgarna kan påverka lagstiftningen i EU.

| P. | Bland de medborgerliga rättigheter som nämns i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna finns rätten till god förvaltning, som kräver en klar och tydlig lagstiftning som är begriplig för medborgarna. |
| --- | --- |

P.

Bland de medborgerliga rättigheter som nämns i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna finns rätten till god förvaltning, som kräver en klar och tydlig lagstiftning som är begriplig för medborgarna.

Principiella anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att man stiftar klara och tydliga lagar som EU:s medborgare lätt kan begripa. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att man stiftar klara och tydliga lagar som EU:s medborgare lätt kan begripa.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU:s institutioner måste respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna när de utarbetar förslag och följa de kriterier som anges i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som är fogat till EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU:s institutioner måste respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna när de utarbetar förslag och följa de kriterier som anges i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som är fogat till EUF-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet understryker att alla lagstiftningsförslag måste innehålla skälen för slutsatsen att målet bättre uppnås genom EU-åtgärder, styrkt av kvalitativa och, om möjligt, kvantitativa indikatorer, i överensstämmelse med ovannämnda protokoll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att alla lagstiftningsförslag måste innehålla skälen för slutsatsen att målet bättre uppnås genom EU-åtgärder, styrkt av kvalitativa och, om möjligt, kvantitativa indikatorer, i överensstämmelse med ovannämnda protokoll.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för processen för bättre lagstiftning, som har till syfte att göra EU-lagstiftningen mer klar och tydlig, effektiv och konsekvent. Parlamentet betonar att kommissionen i egenskap av institution som tar initiativ till lagstiftning har en nyckelroll för att förbereda lagförslag av hög kvalitet. Parlamentet förbinder sig att på alla sätt sträva efter att effektivt behandla sådana förslag i enlighet med korrekt lagstiftningsförfarande. Parlamentet påpekar även att samarbete med medlemsstaterna är viktigt för att säkerställa att lagstiftningen genomförs på rätt sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för processen för bättre lagstiftning, som har till syfte att göra EU-lagstiftningen mer klar och tydlig, effektiv och konsekvent. Parlamentet betonar att kommissionen i egenskap av institution som tar initiativ till lagstiftning har en nyckelroll för att förbereda lagförslag av hög kvalitet. Parlamentet förbinder sig att på alla sätt sträva efter att effektivt behandla sådana förslag i enlighet med korrekt lagstiftningsförfarande. Parlamentet påpekar även att samarbete med medlemsstaterna är viktigt för att säkerställa att lagstiftningen genomförs på rätt sätt.

| 5. | Europaparlamentet noterar kommissionens engagemang i ovannämnda process, vilket framkommer i en rad dokument, särskilt den tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen, samt i dess löpande verksamhet. Parlamentet påpekar dock att programmet fortsatt är okänt för en bredare allmänhet och uppmanar kommissionen att marknadsföra det effektivare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar kommissionens engagemang i ovannämnda process, vilket framkommer i en rad dokument, särskilt den tredje strategiska översynen av programmet ”Bättre lagstiftning” i Europeiska unionen, samt i dess löpande verksamhet. Parlamentet påpekar dock att programmet fortsatt är okänt för en bredare allmänhet och uppmanar kommissionen att marknadsföra det effektivare.

| 6. | Europaparlamentet instämmer i punkterna 3 och 15 i rådets slutsatser av den 4 december 2009 angående gemensamt ansvar för förenkling av lagstiftningen och ett stärkande av detta ansvar hos samtliga institutioner och personer som är engagerade i processen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet instämmer i punkterna 3 och 15 i rådets slutsatser av den 4 december 2009 angående gemensamt ansvar för förenkling av lagstiftningen och ett stärkande av detta ansvar hos samtliga institutioner och personer som är engagerade i processen.

| 7. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén deltar i diskussionen om förenkling av lagstiftningen och minskade administrativa bördor, och Europaparlamentet räknar med ett givande samarbete på detta område. |
| --- | --- |

7.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén deltar i diskussionen om förenkling av lagstiftningen och minskade administrativa bördor, och Europaparlamentet räknar med ett givande samarbete på detta område.

| 8. | Europaparlamentet anser att en förbättring av det interinstitutionella samarbetet på detta vidsträckta område kräver en översyn av det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” från 2003. Parlamentet vill peka på de i sammanhanget relevanta punkterna i resolutionen av den 9 februari 2010 om ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, särskilt de båda institutionernas gemensamma utfästelse om att komma överens om viktiga förändringar som en förberedelse inför framtida förhandlingar med ministerrådet om en anpassning av det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” till de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en förbättring av det interinstitutionella samarbetet på detta vidsträckta område kräver en översyn av det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” från 2003. Parlamentet vill peka på de i sammanhanget relevanta punkterna i resolutionen av den 9 februari 2010 om ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, särskilt de båda institutionernas gemensamma utfästelse om att komma överens om viktiga förändringar som en förberedelse inför framtida förhandlingar med ministerrådet om en anpassning av det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning” till de nya bestämmelserna i Lissabonfördraget.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med den politiska överenskommelse som anges i Europaparlamentets resolution av den 9 februari 2010 om ett reviderat ramavtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, göra sitt yttersta för att parlamentet och rådet ska behandlas likvärdigt i lagstiftningsarbetet, så att den i Lissabonfördraget förankrade principen om likabehandling av parlamentet och rådet genomförs, särskilt genom att underrätta båda institutionerna samtidigt och uttömmande om alla händelser och framsteg som påverkar lagstiftningsprocessen och ge dem likvärdig tillgång till sammanträden och förslag eller andra uppgifter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med den politiska överenskommelse som anges i Europaparlamentets resolution av den 9 februari 2010 om ett reviderat ramavtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, göra sitt yttersta för att parlamentet och rådet ska behandlas likvärdigt i lagstiftningsarbetet, så att den i Lissabonfördraget förankrade principen om likabehandling av parlamentet och rådet genomförs, särskilt genom att underrätta båda institutionerna samtidigt och uttömmande om alla händelser och framsteg som påverkar lagstiftningsprocessen och ge dem likvärdig tillgång till sammanträden och förslag eller andra uppgifter.

| 10. | Europaparlamentet betonar att förenklingen av lagstiftningen inte får leda till en urholkning av befintlig lagstiftning. Processen måste därför inbegripa samråd med alla berörda instanser, inklusive arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att förenklingen av lagstiftningen inte får leda till en urholkning av befintlig lagstiftning. Processen måste därför inbegripa samråd med alla berörda instanser, inklusive arbetsmarknadens parter.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att de nationella parlamenten i högre grad involverats i EU:s lagstiftningsprocess, och i synnerhet i kontrollen av att lagförslagen överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet betonar att de nationella parlamenten måste hålla fristen på åtta veckor för att avge yttranden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att de nationella parlamenten i högre grad involverats i EU:s lagstiftningsprocess, och i synnerhet i kontrollen av att lagförslagen överensstämmer med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet betonar att de nationella parlamenten måste hålla fristen på åtta veckor för att avge yttranden.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att åstadkomma ett effektivt utbyte av information med de nationella parlamenten samt att informera parlamentet och rådet om detta utbyte. Parlamentet uppmanar även de nationella parlamenten att tydligt skilja på yttranden som rör subsidiaritetsprincipen och yttranden som rör kommissionens förslag i sak. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att åstadkomma ett effektivt utbyte av information med de nationella parlamenten samt att informera parlamentet och rådet om detta utbyte. Parlamentet uppmanar även de nationella parlamenten att tydligt skilja på yttranden som rör subsidiaritetsprincipen och yttranden som rör kommissionens förslag i sak.

Konsekvensbedömning

| 13. | Europaparlamentet betonar att kommissionen har det yttersta ansvaret för att konsekvensbedömningar genomförs. Parlamentet efterlyser mekanismer som garanterar analysernas oberoende och trovärdighet. Parlamentet förbinder sig samtidigt att fortsätta att göra konsekvensbedömningar om det väsentligt ändrar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att kommissionen har det yttersta ansvaret för att konsekvensbedömningar genomförs. Parlamentet efterlyser mekanismer som garanterar analysernas oberoende och trovärdighet. Parlamentet förbinder sig samtidigt att fortsätta att göra konsekvensbedömningar om det väsentligt ändrar kommissionens förslag.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detta syfte systematiskt skicka med en sammanfattning på två till fyra sidor av konsekvensbedömningen till parlamentet och rådet, tillsammans med den fullständiga konsekvensbedömningen, när lagstiftningsförslaget läggs fram. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i detta syfte systematiskt skicka med en sammanfattning på två till fyra sidor av konsekvensbedömningen till parlamentet och rådet, tillsammans med den fullständiga konsekvensbedömningen, när lagstiftningsförslaget läggs fram.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla sina utskott att före eventuella debatter om ett lagförslag från kommissionen diskutera konsekvensbedömningen med kommissionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar alla sina utskott att före eventuella debatter om ett lagförslag från kommissionen diskutera konsekvensbedömningen med kommissionen.

| 16. | Europaparlamentet finner i ljuset av tidigare erfarenheter att den interinstitutionella gemensamma strategin för konsekvensbedömning behöver ses över och uppmanar alla institutioner att fullgöra sina åtaganden när det gäller konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmärksammar slutsatserna i utskottsordförandekonferensens arbetsdokument om denna fråga. Parlamentet stöder de initiativ som utskotten tagit och uppmanar kommissionen att lägga fram alla konsekvensbedömningar, så att de ansvariga utskotten ska kunna göra en fullständig granskning av dem redan från början, före den första diskussionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet finner i ljuset av tidigare erfarenheter att den interinstitutionella gemensamma strategin för konsekvensbedömning behöver ses över och uppmanar alla institutioner att fullgöra sina åtaganden när det gäller konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmärksammar slutsatserna i utskottsordförandekonferensens arbetsdokument om denna fråga. Parlamentet stöder de initiativ som utskotten tagit och uppmanar kommissionen att lägga fram alla konsekvensbedömningar, så att de ansvariga utskotten ska kunna göra en fullständig granskning av dem redan från början, före den första diskussionen.

| 17. | Europaparlamentet påminner samtidigt kommissionen om att alla nya förslag bör bedömas med beaktande av samtliga deras konsekvenser, i enlighet med principen om integrerat handlande, enligt vilken både ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter ska analyseras samtidigt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner samtidigt kommissionen om att alla nya förslag bör bedömas med beaktande av samtliga deras konsekvenser, i enlighet med principen om integrerat handlande, enligt vilken både ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter ska analyseras samtidigt.

| 18. | Europaparlamentet betonar särskilt att sociala konsekvenser av lagförslag måste undersökas, bl.a. hur de påverkar den europeiska arbetsmarknaden och levnadsstandarden. Parlamentet understryker ännu en gång hur viktigt det är att noga undersöka lagstiftningens konsekvenser för företagen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar särskilt att sociala konsekvenser av lagförslag måste undersökas, bl.a. hur de påverkar den europeiska arbetsmarknaden och levnadsstandarden. Parlamentet understryker ännu en gång hur viktigt det är att noga undersöka lagstiftningens konsekvenser för företagen.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen gör konsekvensbedömningar för alla förslag som minskar den administrativa bördan, så att eventuella bieffekter av förslagen kan undersökas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen gör konsekvensbedömningar för alla förslag som minskar den administrativa bördan, så att eventuella bieffekter av förslagen kan undersökas.

| 20. | För att kunna göra en objektiv konsekvensbedömning måste kommissionen systematiskt höra samtliga berörda parter, inklusive små och medelstora företag. De berörda parterna måste få bättre information om möjligheten att delta i samråd, och Europaparlamentet begär att fristen på åtta veckor förlängs. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram och offentliggöra en tydlig förteckning över konsekvensbedömningar som planeras under det kommande året, så att berörda parter ges möjlighet att på lämpligt vis förbereda sig för dem. |
| --- | --- |

20.

För att kunna göra en objektiv konsekvensbedömning måste kommissionen systematiskt höra samtliga berörda parter, inklusive små och medelstora företag. De berörda parterna måste få bättre information om möjligheten att delta i samråd, och Europaparlamentet begär att fristen på åtta veckor förlängs. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram och offentliggöra en tydlig förteckning över konsekvensbedömningar som planeras under det kommande året, så att berörda parter ges möjlighet att på lämpligt vis förbereda sig för dem.

| 21. | Europaparlamentet anser att objektiva konsekvensbedömningar utgör ett synnerligen viktigt verktyg när förslag från kommissionen ska utvärderas och förordar därför att ett oberoende organ, som dock bör vara ansvarigt inför parlamentet, kontrollerar konsekvensbedömningarnas genomförande. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att objektiva konsekvensbedömningar utgör ett synnerligen viktigt verktyg när förslag från kommissionen ska utvärderas och förordar därför att ett oberoende organ, som dock bör vara ansvarigt inför parlamentet, kontrollerar konsekvensbedömningarnas genomförande.

| 22. | Europaparlamentet betonar att konsekvensbedömningarnas kvalitet bör kontrolleras fortlöpande. Parlamentet välkomnar konsekvensbedömningsnämndens yttrande om att bedömningarnas kvalitet i allmänhet förbättrats. Parlamentet noterar att nämnden tillämpar strängare bedömningskriterier och påpekar samtidigt att den stora andelen konsekvensbedömningar (över 30 procent) som till en början förkastas av nämnden vittnar om att kommissionen måste fortsätta att förbättra bedömningarnas kvalitet. Parlamentet efterlyser även en ökning av nämndens personalresurser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att konsekvensbedömningarnas kvalitet bör kontrolleras fortlöpande. Parlamentet välkomnar konsekvensbedömningsnämndens yttrande om att bedömningarnas kvalitet i allmänhet förbättrats. Parlamentet noterar att nämnden tillämpar strängare bedömningskriterier och påpekar samtidigt att den stora andelen konsekvensbedömningar (över 30 procent) som till en början förkastas av nämnden vittnar om att kommissionen måste fortsätta att förbättra bedömningarnas kvalitet. Parlamentet efterlyser även en ökning av nämndens personalresurser.

| 23. | Det är glädjande att kommissionen tagit fram nya riktlinjer för konsekvensbedömningar, och särskilt att de innehåller en uppsättning frågor som rör subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Europaparlamentet räknar med att de nya riktlinjerna i hög grad kommer att bidra till en effektivisering av konsekvensbedömningsprocessen och därmed till en högre kvalitet på lagförslagen. |
| --- | --- |

23.

Det är glädjande att kommissionen tagit fram nya riktlinjer för konsekvensbedömningar, och särskilt att de innehåller en uppsättning frågor som rör subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Europaparlamentet räknar med att de nya riktlinjerna i hög grad kommer att bidra till en effektivisering av konsekvensbedömningsprocessen och därmed till en högre kvalitet på lagförslagen.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar särskilt att kommissionen i sina nya riktlinjer för konsekvensbedömningar uppmanar till analys av konsekvenserna av kommande lagstiftning och administrativa initiativ för små och medelstora företag (”småföretagstestet”) och att resultaten av sådana analyser tas med i beräkningen när förslag utarbetas. Parlamentet betonar att det är viktigt för genomförandet av småföretagsakten att kommissionen systematiskt tillämpar småföretagstestet i sina konsekvensbedömningar, något som utgör ett betydelsefullt bidrag till en småföretagarvänlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa småföretagstestet på nationell nivå. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar särskilt att kommissionen i sina nya riktlinjer för konsekvensbedömningar uppmanar till analys av konsekvenserna av kommande lagstiftning och administrativa initiativ för små och medelstora företag (”småföretagstestet”) och att resultaten av sådana analyser tas med i beräkningen när förslag utarbetas. Parlamentet betonar att det är viktigt för genomförandet av småföretagsakten att kommissionen systematiskt tillämpar småföretagstestet i sina konsekvensbedömningar, något som utgör ett betydelsefullt bidrag till en småföretagarvänlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa småföretagstestet på nationell nivå.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera smart regulation-agendan (”smart lagstiftning”) som anges i ordförande Barrosos politiska riktlinjer, i synnerhet hänvisningarna till intensifierade efterhandsbedömningar, och att i denna agenda ta hänsyn till kvantitativa indikatorer, särskilt sådana som är kopplade till den aviserade minskningen av de administrativa bördorna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera smart regulation-agendan (”smart lagstiftning”) som anges i ordförande Barrosos politiska riktlinjer, i synnerhet hänvisningarna till intensifierade efterhandsbedömningar, och att i denna agenda ta hänsyn till kvantitativa indikatorer, särskilt sådana som är kopplade till den aviserade minskningen av de administrativa bördorna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt göra efterhandsbedömningar av antagna lagar, bland annat för att så långt det är möjligt kontrollera hur väl prognoserna i konsekvensbedömningarna av dess förslag stämde med verkligheten. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt göra efterhandsbedömningar av antagna lagar, bland annat för att så långt det är möjligt kontrollera hur väl prognoserna i konsekvensbedömningarna av dess förslag stämde med verkligheten.

| 27. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens initiativ att undersöka systemet för konsekvensbedömningar och ser med intresse fram emot att få ta del av resultaten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens initiativ att undersöka systemet för konsekvensbedömningar och ser med intresse fram emot att få ta del av resultaten.

Minskning av administrativa bördor

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av sänkta kostnader för företagen i EU, så att de kan fungera effektivt i ett svårt ekonomiskt läge och konkurrera globalt. Förfarandena i den offentliga förvaltningen behöver också effektiviseras. Minskningen av den administrativa bördan måste framför allt gälla onödiga informationskrav, och därför stöder parlamentet helhjärtat den engångsprincip som anges i småföretagsakten. Parlamentet betonar att minskningen av administrativa bördor för företag inte får leda till negativa konsekvenser för samhälle eller miljö. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av sänkta kostnader för företagen i EU, så att de kan fungera effektivt i ett svårt ekonomiskt läge och konkurrera globalt. Förfarandena i den offentliga förvaltningen behöver också effektiviseras. Minskningen av den administrativa bördan måste framför allt gälla onödiga informationskrav, och därför stöder parlamentet helhjärtat den engångsprincip som anges i småföretagsakten. Parlamentet betonar att minskningen av administrativa bördor för företag inte får leda till negativa konsekvenser för samhälle eller miljö.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som kommissionen hittills åstadkommit i form av framlagda förslag som efter antagandet gör det möjligt att minska de administrativa bördorna med ända upp till 33 procent fram till 2012, vilket utgör en förbättring jämfört med det tidigare åtagandet på 25 procent. Parlamentet påpekar att besparingarna som därigenom uppnås kan uppgå till över 40 miljarder euro (5). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som kommissionen hittills åstadkommit i form av framlagda förslag som efter antagandet gör det möjligt att minska de administrativa bördorna med ända upp till 33 procent fram till 2012, vilket utgör en förbättring jämfört med det tidigare åtagandet på 25 procent. Parlamentet påpekar att besparingarna som därigenom uppnås kan uppgå till över 40 miljarder euro (5).

| 30. | Europaparlamentet vill särskilt peka på framstegen i arbetet med de av kommissionens förslag som har den största besparingspotentialen (dvs. att undanta mycket små företag, s.k. mikroföretag, från EU:s redovisningskrav samt att ändra momsdirektivet så att elektronisk fakturering underlättas). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta konstruktivt i rådet och att effektivt införliva antagna lagar i den egna lagstiftningen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet vill särskilt peka på framstegen i arbetet med de av kommissionens förslag som har den största besparingspotentialen (dvs. att undanta mycket små företag, s.k. mikroföretag, från EU:s redovisningskrav samt att ändra momsdirektivet så att elektronisk fakturering underlättas). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta konstruktivt i rådet och att effektivt införliva antagna lagar i den egna lagstiftningen.

| 31. | Utgångsberäkningar av administrativa bördor har visat sig vara ett användbart men kostsamt system, och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga alternativa metoder för beräkning av administrativa bördor, som t.ex. att samråda med de berörda parterna, vilket gör att bördorna snabbt kan avlägsnas i konkreta fall. |
| --- | --- |

31.

Utgångsberäkningar av administrativa bördor har visat sig vara ett användbart men kostsamt system, och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga alternativa metoder för beräkning av administrativa bördor, som t.ex. att samråda med de berörda parterna, vilket gör att bördorna snabbt kan avlägsnas i konkreta fall.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det inte har gjorts någon oberoende utvärdering av standardkostnadsmodellen (SCM) för beräkning av administrativa bördor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det inte har gjorts någon oberoende utvärdering av standardkostnadsmodellen (SCM) för beräkning av administrativa bördor.

| 33. | Europaparlamentet noterar samtidigt att antalet onlineförslag som kommit in via den webbplats som inrättats för detta ändamål är relativt litet (148 stycken under 2008). Parlamentet anser att kommissionen bör sprida kunskap om möjligheten för berörda parter att anmäla orimliga administrationskostnader som orsakas av EU-regler eller nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar samtidigt att antalet onlineförslag som kommit in via den webbplats som inrättats för detta ändamål är relativt litet (148 stycken under 2008). Parlamentet anser att kommissionen bör sprida kunskap om möjligheten för berörda parter att anmäla orimliga administrationskostnader som orsakas av EU-regler eller nationell lagstiftning.

| 34. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att elektroniska kommunikationsmedier är ett ypperligt instrument för att minska de administrativa bördorna. Kommissionen uppmanas att göra verklighet av föresatserna i meddelandet om e-kommissionen 2006-2010 samt i2010-strategin, som syftar till att modernisera förvaltningen i EU. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att elektroniska kommunikationsmedier är ett ypperligt instrument för att minska de administrativa bördorna. Kommissionen uppmanas att göra verklighet av föresatserna i meddelandet om e-kommissionen 2006-2010 samt i2010-strategin, som syftar till att modernisera förvaltningen i EU.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att genomföra de områdesspecifika planerna för minskade administrativa bördor och förbinder sig att behandla relevanta lagförslag effektivt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att genomföra de områdesspecifika planerna för minskade administrativa bördor och förbinder sig att behandla relevanta lagförslag effektivt.

| 36. | Europaparlamentet noterar det positiva bidrag som högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor lämnat till det program för minskning av dessa bördor som genomförs av kommissionen. Parlamentet betonar dock att gruppens sammansättning behöver bli bättre balanserad genom att den utökas med fler experter som företräder det civila samhället samt med experter från andra medlemsstater. Parlamentet begär att uppdraget för en sådan utökad grupp förlängs till 2013. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar det positiva bidrag som högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor lämnat till det program för minskning av dessa bördor som genomförs av kommissionen. Parlamentet betonar dock att gruppens sammansättning behöver bli bättre balanserad genom att den utökas med fler experter som företräder det civila samhället samt med experter från andra medlemsstater. Parlamentet begär att uppdraget för en sådan utökad grupp förlängs till 2013.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att medborgarna inte skiljer på administrativa bördor som orsakas av EU-regler och sådana som kommer av nationell lagstiftning, och att de nationella administrativa bördorna bidrar till att försämra EU:s image. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att medborgarna inte skiljer på administrativa bördor som orsakas av EU-regler och sådana som kommer av nationell lagstiftning, och att de nationella administrativa bördorna bidrar till att försämra EU:s image.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen, för att minskningen av administrativa bördor ska lyckas, måste samarbeta aktivt med medlemsstaterna för att undvika skilda tolkningar och att medlemsstaterna gör egna tillägg till lagstiftningen (s.k. gold-plating). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen, för att minskningen av administrativa bördor ska lyckas, måste samarbeta aktivt med medlemsstaterna för att undvika skilda tolkningar och att medlemsstaterna gör egna tillägg till lagstiftningen (s.k. gold-plating).

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att konsekvent genomföra sina egna nationella mål för minskning av administrativa bördor och ser fram emot ett fruktbart samarbete med de nationella parlamenten i denna sak. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att konsekvent genomföra sina egna nationella mål för minskning av administrativa bördor och ser fram emot ett fruktbart samarbete med de nationella parlamenten i denna sak.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor i EU så att det omfattar nya prioriterade områden och andra rättsakter, på grundval av samråd med samtliga berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och efterhandsbedömningar av befintlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med åtgärdsprogrammet efter 2012. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor i EU så att det omfattar nya prioriterade områden och andra rättsakter, på grundval av samråd med samtliga berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och efterhandsbedömningar av befintlig lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med åtgärdsprogrammet efter 2012.

Institutionella anmärkningar och förfaranden

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för kommissionens arbete med att ta fram förslag till förenkling och kodifiering av EU-lagstiftningen, men erinrar om vikten av att bevara ett gott interinstitutionellt samarbete på detta område, särskilt när kommissionen drar tillbaka lagstiftningsförslag som anses överflödiga. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för kommissionens arbete med att ta fram förslag till förenkling och kodifiering av EU-lagstiftningen, men erinrar om vikten av att bevara ett gott interinstitutionellt samarbete på detta område, särskilt när kommissionen drar tillbaka lagstiftningsförslag som anses överflödiga.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att tillämpa kodifiering av rättsakter och att lägga fram den rapport som utlovats till 2009 och som beskriver vad hela programmet för kodifiering av lagstiftningen uppnått (6). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att tillämpa kodifiering av rättsakter och att lägga fram den rapport som utlovats till 2009 och som beskriver vad hela programmet för kodifiering av lagstiftningen uppnått (6).

| 43. | Europaparlamentet betonar att en ändring av gällande lag alltid bör ske genom omarbetning. Parlamentet erkänner och respekterar samtidigt kommissionens rättigheter i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att en ändring av gällande lag alltid bör ske genom omarbetning. Parlamentet erkänner och respekterar samtidigt kommissionens rättigheter i lagstiftningsprocessen.

| 44. | Europaparlamentet erinrar om att övriga initiativ för förenkling av lagstiftning omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet och de tidsfrister som gäller i detta. Parlamentet försäkrar här att det på alla sätt strävar efter att kommissionens förslag ska behandlas så skyndsamt som möjligt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet erinrar om att övriga initiativ för förenkling av lagstiftning omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet och de tidsfrister som gäller i detta. Parlamentet försäkrar här att det på alla sätt strävar efter att kommissionens förslag ska behandlas så skyndsamt som möjligt.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att EUF-fördraget (7) uttryckligen utesluter att parlamentet och rådet antar rättsakter som inte föreskrivs i de bestämmelser i fördraget som rör det aktuella området. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att EUF-fördraget (7) uttryckligen utesluter att parlamentet och rådet antar rättsakter som inte föreskrivs i de bestämmelser i fördraget som rör det aktuella området.

| 46. | Europaparlamentet varnar för att avstå från behövlig lagstiftning till förmån för självreglering, samreglering eller andra alternativ till lagstiftning. Parlamentet anser att konsekvenserna av sådana val bör analyseras noggrant i varje enskilt fall, med respekt för fördragsrätten och de olika institutionernas roller. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet varnar för att avstå från behövlig lagstiftning till förmån för självreglering, samreglering eller andra alternativ till lagstiftning. Parlamentet anser att konsekvenserna av sådana val bör analyseras noggrant i varje enskilt fall, med respekt för fördragsrätten och de olika institutionernas roller.

| 47. | Europaparlamentet betonar samtidigt att icke-bindande instrument (s.k. soft law) bör tillämpas med största försiktighet, i vederbörligen motiverade fall och efter att parlamentet hörts, så som underströks i resolutionen om en översyn av ramavtalet, så att de inte skadar den rättsliga förutsebarheten och tydligheten i gällande lag. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar samtidigt att icke-bindande instrument (s.k. soft law) bör tillämpas med största försiktighet, i vederbörligen motiverade fall och efter att parlamentet hörts, så som underströks i resolutionen om en översyn av ramavtalet, så att de inte skadar den rättsliga förutsebarheten och tydligheten i gällande lag.

| 48. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att utbytet av information och handlingar rörande genomförandeåtgärder (kommittéförfarandet) effektiviserats, och i synnerhet att det nya föreskrivande förfarandet med kontroll tillämpas. Parlamentet uttrycker samtidigt förhoppningen att övergången till det nya system som införts genom Lissabonfördraget kommer att ske på ett effektivt sätt och utan onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att utbytet av information och handlingar rörande genomförandeåtgärder (kommittéförfarandet) effektiviserats, och i synnerhet att det nya föreskrivande förfarandet med kontroll tillämpas. Parlamentet uttrycker samtidigt förhoppningen att övergången till det nya system som införts genom Lissabonfördraget kommer att ske på ett effektivt sätt och utan onödigt dröjsmål.

| 49. | Europaparlamentet noterar dessutom en rad andra institutionella förändringar som införs genom Lissabonfördraget och som kommer att påverka lagstiftningen i EU. Parlamentet betonar särskilt betydelsen av det europeiska medborgarinitiativet, som kan bli ett viktigt inslag i den offentliga debatten i EU, och välkomnar kommissionens förslag till en förordning om detta. Det behövs ett nära samarbete mellan parlamentet och kommissionen för att skapa ett ändamålsenligt och lättbegripligt verktyg som innehåller tydliga kriterier för tillåtlighet och som står i överensstämmelse med goda lagstiftningsrutiner i EU. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar dessutom en rad andra institutionella förändringar som införs genom Lissabonfördraget och som kommer att påverka lagstiftningen i EU. Parlamentet betonar särskilt betydelsen av det europeiska medborgarinitiativet, som kan bli ett viktigt inslag i den offentliga debatten i EU, och välkomnar kommissionens förslag till en förordning om detta. Det behövs ett nära samarbete mellan parlamentet och kommissionen för att skapa ett ändamålsenligt och lättbegripligt verktyg som innehåller tydliga kriterier för tillåtlighet och som står i överensstämmelse med goda lagstiftningsrutiner i EU.

| 50. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att i förväg undersöka tillåtligheten hos ett föreslaget medborgarinitiativ, redan efter att en tredjedel av de erforderliga underskrifterna samlats in, för att undvika besvikelse från medborgarnas sida om initiativet skulle anses vara otillåtligt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att i förväg undersöka tillåtligheten hos ett föreslaget medborgarinitiativ, redan efter att en tredjedel av de erforderliga underskrifterna samlats in, för att undvika besvikelse från medborgarnas sida om initiativet skulle anses vara otillåtligt.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid sidan av tidsfristen för dess granskning av ett initiativ som formellt har lämnats in, även fastställa en tidsfrist inom vilken den åtar sig att lägga fram ett lagstiftningsförslag för det fall att initiativet anses vara tillåtligt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid sidan av tidsfristen för dess granskning av ett initiativ som formellt har lämnats in, även fastställa en tidsfrist inom vilken den åtar sig att lägga fram ett lagstiftningsförslag för det fall att initiativet anses vara tillåtligt.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utfästelse angående de tidsfrister inom vilka den kommer att tillmötesgå de krav som parlamentet ställt på grundval av artikel 225 i EUF-fördraget. Här avses i synnerhet kommissionens åtagande enligt ramavtalet att inom tre månader efter antagandet av ett betänkande som rör ett lagstiftningsinitiativ utarbeta en rapport om uppföljningen av varje begäran om lagstiftningsinitiativ och inom högst ett år lägga fram ett förslag till rättsakt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utfästelse angående de tidsfrister inom vilka den kommer att tillmötesgå de krav som parlamentet ställt på grundval av artikel 225 i EUF-fördraget. Här avses i synnerhet kommissionens åtagande enligt ramavtalet att inom tre månader efter antagandet av ett betänkande som rör ett lagstiftningsinitiativ utarbeta en rapport om uppföljningen av varje begäran om lagstiftningsinitiativ och inom högst ett år lägga fram ett förslag till rättsakt.

| 53. | I ljuset av sina tidigare resolutioner om kontroll av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att till fullo utnyttja sina rättigheter enligt artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget, i synnerhet när det gäller medlemsstater som inte anmäler införlivande av direktiven. |
| --- | --- |

53.

I ljuset av sina tidigare resolutioner om kontroll av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att till fullo utnyttja sina rättigheter enligt artiklarna 258 och 260 i EUF-fördraget, i synnerhet när det gäller medlemsstater som inte anmäler införlivande av direktiven.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att frågan om bättre lagstiftning direkt är kopplad till frågan om övervakningen av genomförandet av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att frågan om bättre lagstiftning direkt är kopplad till frågan om övervakningen av genomförandet av EU-lagstiftningen.

| 55. | Europaparlamentet följer noga genomförandet av EU:s pilotprojekt för denna övervakning. Parlamentet uttrycker sin oro för att den metod för behandling av klagomål som föreslagits inom projektet skulle kunna leda till att kommissionen blir alltför beroende av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet följer noga genomförandet av EU:s pilotprojekt för denna övervakning. Parlamentet uttrycker sin oro för att den metod för behandling av klagomål som föreslagits inom projektet skulle kunna leda till att kommissionen blir alltför beroende av medlemsstaterna.

*

* *

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0009.

(3)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 16.

(4)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 21 och EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 114.

(5)  Se sidan 6 i ”Åtgärdsprogram för minskning av administrativa bördor i Europeiska unionen – Områdesspecifika planer för minskade bördor och åtgärder under 2009” (KOM(2009)0544).

(6)  Se punkt 5 i den tredje lägesrapporten om strategin för förenkling av lagstiftningen (KOM(2009)0017).

(7)  Artikel 296.3 i EUF-fördraget.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/73

---

Torsdagen den 9 september 2010Romernas situation i Europa

P7_TA(2010)0312

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om romernas situation och fri rörlighet i Europeiska unionen

2011/C 308 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 8, 20, 21, 19, 24, 25, 35 och 45,

med beaktande av internationell människorättslagstiftning, framför allt den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och FN-konventionen om barnets rättigheter,

med beaktande av europeiska konventioner till skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, framför allt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt därtill hörande rättspraxis från Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna, Europeiska sociala stadgan samt därtill hörande rekommendationer från Europeiska kommittén för sociala rättigheter och Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter,

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen, i vilka de grundläggande rättigheter och principer som gäller i unionen fastställs, inbegripet principerna om icke-diskriminering och fri rörlighet,

med beaktande av artiklarna 8, 9, 10, 16, 18, 19, 20, 21, 151, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av sina resolutioner av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (1), av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2), av den 15 november 2007 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (3), av den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer (4), av den 10 juli 2008 om folkräkningen av romerna i Italien på grundval av etniskt ursprung (5), av den 11 mars 2009 om romernas sociala situation och bättre tillgång för romer till EU:s arbetsmarknad (6) samt av den 25 mars 2010 om det andra toppmötet om romer (7),

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (8), rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (9), rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (10), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (11) samt direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (12),

med beaktande av rapporterna om romer, rasism och främlingsfientlighet i medlemsstaterna 2009, som offentliggjordes av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (13), och rapporterna från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Thomas Hammarberg,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2007 och i juni 2008, slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte i december 2008 samt slutsatserna från rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) om romernas integrering, vilka antogs i Luxemburg den 8 juni 2009,

med beaktande av att ett antal EU-medlemsstater, kandidatländer och andra länder, där unionens institutioner har en omfattande närvaro, 2005 utropade ett ”decennium för integrering av romer” och inrättade en utbildningsfond för romer,

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2006 om kvinnors invandring: invandrarkvinnors roll och ställning i EU (14),

med beaktande av slutsatserna från det första europeiska toppmötet om romer (Bryssel, 16 september 2008) och av det andra europeiska toppmötet om romer (Córdoba, 8 april 2010),

med beaktande av det betänkande om en EU-strategi för integrering av romer som utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor förväntas lägga fram i slutet av 2010,

med beaktande av rekommendationerna från FN:s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering vid dess 77:e session (den 2–27 augusti 2010),

med beaktande av den fjärde rapporten om Frankrike från Europarådets kommission mot rasism och intolerans (ECRI), vilken offentliggjordes den 15 juni 2010,

med beaktande av de tio gemensamma grundläggande principerna för romers integrering,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är grundad på de principer som skrivits in i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i fördragen, däribland principerna om icke-diskriminering, de specifika rättigheter som definierar EU-medborgarskapet samt rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är grundad på de principer som skrivits in i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i fördragen, däribland principerna om icke-diskriminering, de specifika rättigheter som definierar EU-medborgarskapet samt rätten till skydd av personuppgifter.

| B. | Dessa principer genomförs genom ovannämnda direktiv 2000/43/EG, 2000/78/EG, 2004/38/EG och 95/46/EG. |
| --- | --- |

B.

Dessa principer genomförs genom ovannämnda direktiv 2000/43/EG, 2000/78/EG, 2004/38/EG och 95/46/EG.

| C. | Europas 10–12 miljoner romer utsätts fortfarande för allvarlig och systematisk diskriminering inom utbildning (särskilt genom segregering), boende (särskilt genom vräkningar och undermåliga levnadsvillkor, ofta i slumområden), sysselsättning (genom särskilt hög arbetslöshet bland romerna) samt i fråga om lika tillgång till sjukvård och andra offentliga tjänster. Deltagandet i det politiska livet är också anmärkningsvärt lågt bland romerna. |
| --- | --- |

C.

Europas 10–12 miljoner romer utsätts fortfarande för allvarlig och systematisk diskriminering inom utbildning (särskilt genom segregering), boende (särskilt genom vräkningar och undermåliga levnadsvillkor, ofta i slumområden), sysselsättning (genom särskilt hög arbetslöshet bland romerna) samt i fråga om lika tillgång till sjukvård och andra offentliga tjänster. Deltagandet i det politiska livet är också anmärkningsvärt lågt bland romerna.

| D. | Majoriteten av Europas romer blev EU-medborgare efter utvidgningarna 2004 och 2007 och har i denna egenskap rätt att med sina familjer flytta och bosätta sig fritt inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

D.

Majoriteten av Europas romer blev EU-medborgare efter utvidgningarna 2004 och 2007 och har i denna egenskap rätt att med sina familjer flytta och bosätta sig fritt inom medlemsstaternas territorium.

| E. | Många romer och romska grupper som har valt att slå sig ned i en annan medlemsstat än den där de är medborgare befinner sig i en särskilt utsatt situation. |
| --- | --- |

E.

Många romer och romska grupper som har valt att slå sig ned i en annan medlemsstat än den där de är medborgare befinner sig i en särskilt utsatt situation.

| F. | Romer har skickats tillbaka från flera medlemsstater, nyligen från Frankrike, där regeringen under perioden mars–augusti 2010 antingen har utvisat eller ”frivilligt” låtit återsända hundratals romer som är EU-medborgare. |
| --- | --- |

F.

Romer har skickats tillbaka från flera medlemsstater, nyligen från Frankrike, där regeringen under perioden mars–augusti 2010 antingen har utvisat eller ”frivilligt” låtit återsända hundratals romer som är EU-medborgare.

| G. | Frankrikes myndigheter har bjudit in inrikesministrarna från Italien, Tyskland, Storbritannien, Spanien, Grekland, Kanada och USA, och sedermera också Belgiens inrikesminister samt företrädare för Europeiska kommissionen, att vid en sammankomst i Paris i september diskutera ”invandring” och frågor om fri rörlighet som faller inom EU:s behörighet. Inga andra medlemsstater har bjudits in. Vidare har Italiens inrikesminister meddelat sin avsikt att försöka få till stånd striktare unionsbestämmelser för invandring och fri rörlighet, i synnerhet för romer. |
| --- | --- |

G.

Frankrikes myndigheter har bjudit in inrikesministrarna från Italien, Tyskland, Storbritannien, Spanien, Grekland, Kanada och USA, och sedermera också Belgiens inrikesminister samt företrädare för Europeiska kommissionen, att vid en sammankomst i Paris i september diskutera ”invandring” och frågor om fri rörlighet som faller inom EU:s behörighet. Inga andra medlemsstater har bjudits in. Vidare har Italiens inrikesminister meddelat sin avsikt att försöka få till stånd striktare unionsbestämmelser för invandring och fri rörlighet, i synnerhet för romer.

| H. | Detta uppträdande har åtföljts av en stigmatisering av romerna och en allmän antiziganism i den politiska retoriken. |
| --- | --- |

H.

Detta uppträdande har åtföljts av en stigmatisering av romerna och en allmän antiziganism i den politiska retoriken.

| I. | Förvaltningsdomstolen i Lille har bekräftat ett tidigare domstolsutslag av den 27 augusti 2010 genom att underkänna ett utvisningsbeslut gällande sju romer, eftersom myndigheterna inte kunde påvisa att de var ett ”hot mot den allmänna ordningen”. |
| --- | --- |

I.

Förvaltningsdomstolen i Lille har bekräftat ett tidigare domstolsutslag av den 27 augusti 2010 genom att underkänna ett utvisningsbeslut gällande sju romer, eftersom myndigheterna inte kunde påvisa att de var ett ”hot mot den allmänna ordningen”.

| J. | Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen uppmanat kommissionen att utarbeta en EU-strategi för romer som ska främja principerna om lika möjligheter och social integrering i hela Europa. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet har vid ett flertal tillfällen uppmanat kommissionen att utarbeta en EU-strategi för romer som ska främja principerna om lika möjligheter och social integrering i hela Europa.

| K. | EU förfogar över en rad instrument som kan användas för att bekämpa romernas utanförskap, till exempel den nya möjlighet som ges inom ramen för strukturfonderna att avsätta upp till två procent av det totala anslaget från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till bostäder till förmån för marginaliserade grupper och som kommer att börja gälla under 2010, och de befintliga möjligheterna inom ramen för Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

K.

EU förfogar över en rad instrument som kan användas för att bekämpa romernas utanförskap, till exempel den nya möjlighet som ges inom ramen för strukturfonderna att avsätta upp till två procent av det totala anslaget från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) till bostäder till förmån för marginaliserade grupper och som kommer att börja gälla under 2010, och de befintliga möjligheterna inom ramen för Europeiska socialfonden.

| L. | Kampen mot diskriminering av romer genom att garantera deras rätt till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, bostäder och fri rörlighet i medlemsstaterna har gett blandat resultat och arbetet har gått långsamt. Romernas representation inom regeringsstrukturer och offentlig förvaltning i medlemsstaterna bör utökas. |
| --- | --- |

L.

Kampen mot diskriminering av romer genom att garantera deras rätt till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, bostäder och fri rörlighet i medlemsstaterna har gett blandat resultat och arbetet har gått långsamt. Romernas representation inom regeringsstrukturer och offentlig förvaltning i medlemsstaterna bör utökas.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen framför allt är en gemenskap som bygger på värderingar och principer som syftar till att upprätthålla och främja ett öppet samhälle för alla och EU-medborgarskap, särskilt genom förbud mot alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen framför allt är en gemenskap som bygger på värderingar och principer som syftar till att upprätthålla och främja ett öppet samhälle för alla och EU-medborgarskap, särskilt genom förbud mot alla former av diskriminering.

| 2. | Europaparlamentet understryker att alla EU-medborgare och deras familjer har rätt att röra sig fritt och bosätta sig i hela EU. Detta utgör en pelare i EU-medborgarskapet, såsom det definieras i fördragen och genomförs genom direktiv 2004/38/EG, vilket alla medlemsstater förväntas tillämpa och följa. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att alla EU-medborgare och deras familjer har rätt att röra sig fritt och bosätta sig i hela EU. Detta utgör en pelare i EU-medborgarskapet, såsom det definieras i fördragen och genomförs genom direktiv 2004/38/EG, vilket alla medlemsstater förväntas tillämpa och följa.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de åtgärder som de franska myndigheterna och andra medlemsstaters myndigheter har vidtagit mot romer och resande i syfte att utvisa dem. Parlamentet uppmanar dessa myndigheter att omedelbart ställa in alla utvisningar av romer och uppmanar samtidigt kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ingripa och ställa samma krav. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de åtgärder som de franska myndigheterna och andra medlemsstaters myndigheter har vidtagit mot romer och resande i syfte att utvisa dem. Parlamentet uppmanar dessa myndigheter att omedelbart ställa in alla utvisningar av romer och uppmanar samtidigt kommissionen, rådet och medlemsstaterna att ingripa och ställa samma krav.

| 4. | Europaparlamentet understryker att kollektiva utvisningar är förbjudna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att dessa åtgärder strider mot EU:s fördrag och lagstiftning, eftersom de är liktydiga med diskriminering på grundval av ras och etnisk tillhörighet och bryter mot direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet för medborgare och deras familjemedlemmar i EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att kollektiva utvisningar är förbjudna enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att dessa åtgärder strider mot EU:s fördrag och lagstiftning, eftersom de är liktydiga med diskriminering på grundval av ras och etnisk tillhörighet och bryter mot direktiv 2004/38/EG om fri rörlighet för medborgare och deras familjemedlemmar i EU.

| 5. | Europaparlamentet är djupt oroat särskilt över den hätska och öppet diskriminerande retorik som har präglat den politiska debatten i samband med återsändandet av romerna och som skapar grogrund för rasistiska uttalanden och handlingar från högerextremistiska grupper. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna att ta sitt ansvar och ta avstånd från alla uttalanden som kopplar samman minoriteter och invandrare med kriminalitet och frammanar diskriminerande stereotyper. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är djupt oroat särskilt över den hätska och öppet diskriminerande retorik som har präglat den politiska debatten i samband med återsändandet av romerna och som skapar grogrund för rasistiska uttalanden och handlingar från högerextremistiska grupper. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna att ta sitt ansvar och ta avstånd från alla uttalanden som kopplar samman minoriteter och invandrare med kriminalitet och frammanar diskriminerande stereotyper.

| 6. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att direktiv 2004/38/EG endast medger begränsningar av den fria rörligheten och utvisningar av EU-medborgare i undantagsfall och inom mycket bestämda och tydliga ramar. Beslut om utvisning måste bedömas och fattas från fall till fall, med beaktande av personliga omständigheter och rättssäkerhetsgarantier, och tillgång till domstolsprövning måste säkerställas (artiklarna 28, 30 och 31). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att direktiv 2004/38/EG endast medger begränsningar av den fria rörligheten och utvisningar av EU-medborgare i undantagsfall och inom mycket bestämda och tydliga ramar. Beslut om utvisning måste bedömas och fattas från fall till fall, med beaktande av personliga omständigheter och rättssäkerhetsgarantier, och tillgång till domstolsprövning måste säkerställas (artiklarna 28, 30 och 31).

| 7. | Europaparlamentet understryker också att bristande ekonomiska resurser, enligt direktiv 2004/38/EG, inte under några omständigheter berättigar automatisk utvisning av EU-medborgare (skäl 16 och artikel 14), och att all begränsning av den fria rörligheten och den fria bosättningen med hänvisning till offentliga föreskrifter, den allmänna ordningen samt allmänhetens hälsa och säkerhet uteslutande måste grunda sig på de berörda personernas eget beteende och inte på allmänna överväganden för förebyggande åtgärder eller på etniskt eller nationellt ursprung. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker också att bristande ekonomiska resurser, enligt direktiv 2004/38/EG, inte under några omständigheter berättigar automatisk utvisning av EU-medborgare (skäl 16 och artikel 14), och att all begränsning av den fria rörligheten och den fria bosättningen med hänvisning till offentliga föreskrifter, den allmänna ordningen samt allmänhetens hälsa och säkerhet uteslutande måste grunda sig på de berörda personernas eget beteende och inte på allmänna överväganden för förebyggande åtgärder eller på etniskt eller nationellt ursprung.

| 8. | Europaparlamentet understryker vidare att det är olagligt att ta fingeravtryck av de utvisade romerna och att detta strider mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artiklarna 21.1 och 21.2) samt mot fördragen och EU:s lagstiftning, framför allt direktiv 2004/38/EG och 2000/43/EG, och innebär diskriminering på grundval av etniskt eller nationellt ursprung. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker vidare att det är olagligt att ta fingeravtryck av de utvisade romerna och att detta strider mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artiklarna 21.1 och 21.2) samt mot fördragen och EU:s lagstiftning, framför allt direktiv 2004/38/EG och 2000/43/EG, och innebär diskriminering på grundval av etniskt eller nationellt ursprung.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att strikt fullgöra sina skyldigheter enligt EU:s lagstiftning och att undvika inkonsekvens i tillämpningen av kraven i direktivet om fri rörlighet. Parlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till medlemsstaterna om att de bör se över och avskaffa lagar och politik som innebär direkt eller indirekt diskriminering av romer på grundval av ras eller etnisk tillhörighet. Parlamentet upprepar också sin uppmaning till rådet och kommissionen om att de bör övervaka hur medlemsstaterna tillämpar fördragen och direktiven om åtgärder mot diskriminering och om fri rörlighet, särskilt i förbindelse med romer, och att nödvändiga åtgärder bör vidtas om så inte är fallet, i synnerhet med hjälp av överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att strikt fullgöra sina skyldigheter enligt EU:s lagstiftning och att undvika inkonsekvens i tillämpningen av kraven i direktivet om fri rörlighet. Parlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till medlemsstaterna om att de bör se över och avskaffa lagar och politik som innebär direkt eller indirekt diskriminering av romer på grundval av ras eller etnisk tillhörighet. Parlamentet upprepar också sin uppmaning till rådet och kommissionen om att de bör övervaka hur medlemsstaterna tillämpar fördragen och direktiven om åtgärder mot diskriminering och om fri rörlighet, särskilt i förbindelse med romer, och att nödvändiga åtgärder bör vidtas om så inte är fallet, i synnerhet med hjälp av överträdelseförfaranden.

| 10. | Europaparlamentet anser att romernas situation i Europa inte på något sätt får påverka Rumäniens och Bulgariens framtida tillträde till Schengenområdet, eller deras medborgares rättigheter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att romernas situation i Europa inte på något sätt får påverka Rumäniens och Bulgariens framtida tillträde till Schengenområdet, eller deras medborgares rättigheter.

| 11. | Europaparlamentet beklagar djupt den sena och begränsade reaktionen från kommissionen, i egenskap av fördragens väktare, i fråga om behovet av att kontrollera att medlemsstaternas åtgärder överensstämmer med EU:s primärrätt och lagstiftning, i synnerhet de ovannämnda direktiven om icke-diskriminering, den fria rörligheten och rätten till skydd av personuppgifter. Parlamentet upprepar sina farhågor angående konsekvenserna av den nuvarande fördelningen mellan kommissionens ledamöter av ansvaret för politiken för romer, och efterlyser en stark övergripande samordning i syfte att säkra snabba och effektiva reaktioner i framtiden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar djupt den sena och begränsade reaktionen från kommissionen, i egenskap av fördragens väktare, i fråga om behovet av att kontrollera att medlemsstaternas åtgärder överensstämmer med EU:s primärrätt och lagstiftning, i synnerhet de ovannämnda direktiven om icke-diskriminering, den fria rörligheten och rätten till skydd av personuppgifter. Parlamentet upprepar sina farhågor angående konsekvenserna av den nuvarande fördelningen mellan kommissionens ledamöter av ansvaret för politiken för romer, och efterlyser en stark övergripande samordning i syfte att säkra snabba och effektiva reaktioner i framtiden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte vika från de värderingar och principer som är inskrivna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i fördragen och att snabbt göra en fullständig analys av situationen i Frankrike och i alla medlemsstater när det gäller frågan om huruvida politiken för romerna är förenlig med EU:s lagstiftning, även på grundval av uppgifter från icke-statliga organisationer och företrädare för romer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte vika från de värderingar och principer som är inskrivna i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i fördragen och att snabbt göra en fullständig analys av situationen i Frankrike och i alla medlemsstater när det gäller frågan om huruvida politiken för romerna är förenlig med EU:s lagstiftning, även på grundval av uppgifter från icke-statliga organisationer och företrädare för romer.

| 13. | Med tanke på frågans brådskande karaktär är Europaparlamentet djupt oroat över att kommissionen hittills inte har svarat på parlamentets uppmaningar från januari 2008 och mars 2010 om att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta en EU-strategi för romerna. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen att utveckla en övergripande EU-strategi för integrering av romerna. |
| --- | --- |

13.

Med tanke på frågans brådskande karaktär är Europaparlamentet djupt oroat över att kommissionen hittills inte har svarat på parlamentets uppmaningar från januari 2008 och mars 2010 om att i samarbete med medlemsstaterna utarbeta en EU-strategi för romerna. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen att utveckla en övergripande EU-strategi för integrering av romerna.

| 14. | Europaparlamentet anser att EU och alla medlemsstaterna delar ansvaret för romernas integrering, något som kräver ett helhetsgrepp på EU-nivå i form av en EU-strategi för romer på grundval av utfästelserna från det andra toppmötet om romer i Córdoba.






  — | Frågor som berör romerna måste integreras i all europeisk och nationell politik om grundläggande rättigheter och skydd mot rasism, fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att EU och alla medlemsstaterna delar ansvaret för romernas integrering, något som kräver ett helhetsgrepp på EU-nivå i form av en EU-strategi för romer på grundval av utfästelserna från det andra toppmötet om romer i Córdoba.

—

Frågor som berör romerna måste integreras i all europeisk och nationell politik om grundläggande rättigheter och skydd mot rasism, fattigdom och socialt utanförskap.

| — | Färdplanen i den integrerade plattformen för romers integrering måste utformas bättre och de främsta målen och resultaten prioriteras. |
| --- | --- |

—

Färdplanen i den integrerade plattformen för romers integrering måste utformas bättre och de främsta målen och resultaten prioriteras.

| — | EU:s befintliga finansiella instrument måste komma romerna till del, och deras integrering i samhället måste underlättas genom övervakning av resursutnyttjandet. Vidare måste man införa en ny villkorlighet, så att resurserna används på ett sätt som bättre tar hänsyn till romernas situation. |
| --- | --- |

—

EU:s befintliga finansiella instrument måste komma romerna till del, och deras integrering i samhället måste underlättas genom övervakning av resursutnyttjandet. Vidare måste man införa en ny villkorlighet, så att resurserna används på ett sätt som bättre tar hänsyn till romernas situation.

| 15. | Europaparlamentet beklagar djupt den brist på politisk vilja som medlemsstaterna visade vid det andra toppmötet för romer, i vilket endast tre ministrar deltog, och uppmanar medlemsstaterna att stödja konkreta åtgärder för att genomföra de åtaganden som ordförandeskapstrion gjorde i den gemensamma förklaringen från toppmötet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar djupt den brist på politisk vilja som medlemsstaterna visade vid det andra toppmötet för romer, i vilket endast tre ministrar deltog, och uppmanar medlemsstaterna att stödja konkreta åtgärder för att genomföra de åtaganden som ordförandeskapstrion gjorde i den gemensamma förklaringen från toppmötet.

| 16. | Europaparlamentet anser att det måste till ett sammansatt utvecklingsprogram som riktar sig till alla berörda politikområden på samma gång och som möjliggör omedelbara ingripanden i slumområden där man kämpar med allvarliga strukturella problem. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas se till att bestämmelser om lika möjligheter strikt respekteras under hela genomförandet av verksamhetsprogrammen, så att projekten inte, vare sig direkt eller indirekt, ökar romernas segregering och utanförskap. Den 10 februari 2010 antog parlamentet ett betänkande om stödberättigade bostadsinsatser till förmån för marginaliserade befolkningsgrupper, i vilket det fastställs åtgärder för bostadsinsatser för utsatta grupper inom ramen för Eruf. Parlamentet vill se ett snabbt genomförande av den ändrade förordningen så att medlemsstaterna aktivt kan dra nytta av denna möjlighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det måste till ett sammansatt utvecklingsprogram som riktar sig till alla berörda politikområden på samma gång och som möjliggör omedelbara ingripanden i slumområden där man kämpar med allvarliga strukturella problem. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas se till att bestämmelser om lika möjligheter strikt respekteras under hela genomförandet av verksamhetsprogrammen, så att projekten inte, vare sig direkt eller indirekt, ökar romernas segregering och utanförskap. Den 10 februari 2010 antog parlamentet ett betänkande om stödberättigade bostadsinsatser till förmån för marginaliserade befolkningsgrupper, i vilket det fastställs åtgärder för bostadsinsatser för utsatta grupper inom ramen för Eruf. Parlamentet vill se ett snabbt genomförande av den ändrade förordningen så att medlemsstaterna aktivt kan dra nytta av denna möjlighet.

| 17. | Europaparlamentet kräver ett effektivt genomförande av den politik som inriktar sig på romska kvinnor, som är utsatta för dubbel diskriminering, både som romer och som kvinnor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer genomföra informationskampanjer som riktas till såväl romska kvinnor som till allmänheten samt garantera en strikt efterlevnad av de relevanta bestämmelserna för att bekämpa diskriminerande kulturella seder och patriarkiska förebilder, förhindra polarisering och komma till rätta med könsstereotyper och social stigmatisering som underblåser våld mot kvinnor samt att slå fast att det inte finns några kulturella, traditionsbundna eller religiösa grunder som rättfärdigar våld. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver ett effektivt genomförande av den politik som inriktar sig på romska kvinnor, som är utsatta för dubbel diskriminering, både som romer och som kvinnor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer genomföra informationskampanjer som riktas till såväl romska kvinnor som till allmänheten samt garantera en strikt efterlevnad av de relevanta bestämmelserna för att bekämpa diskriminerande kulturella seder och patriarkiska förebilder, förhindra polarisering och komma till rätta med könsstereotyper och social stigmatisering som underblåser våld mot kvinnor samt att slå fast att det inte finns några kulturella, traditionsbundna eller religiösa grunder som rättfärdigar våld.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att romer tvångsåtersänds till länder på västra Balkan där de riskerar att stå utan tak över huvudet och att diskrimineras. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att garantera respekten för deras grundläggande rättigheter, bland annat genom att tillhandahålla lämpligt stöd och genomföra kontroller. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att romer tvångsåtersänds till länder på västra Balkan där de riskerar att stå utan tak över huvudet och att diskrimineras. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att garantera respekten för deras grundläggande rättigheter, bland annat genom att tillhandahålla lämpligt stöd och genomföra kontroller.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck rådet att anta en gemensam ståndpunkt om strukturfonderna och föranslutningsstödet som återspeglar EU:s politiska åtagande att främja integreringen av romer och att se till att de gemensamma grundläggande principerna för romers integrering beaktas vid all översyn av de relevanta operativa programmen, även inför nästa programperiod. Kommissionen uppmanas att analysera och utvärdera de sociala konsekvenserna hittills av det föranslutningsstöd och de strukturfonder som använts till förmån för utsatta grupper, att dra slutsatser av detta samt att utarbeta nya strategier och bestämmelser om det anses vara nödvändigt på detta område. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck rådet att anta en gemensam ståndpunkt om strukturfonderna och föranslutningsstödet som återspeglar EU:s politiska åtagande att främja integreringen av romer och att se till att de gemensamma grundläggande principerna för romers integrering beaktas vid all översyn av de relevanta operativa programmen, även inför nästa programperiod. Kommissionen uppmanas att analysera och utvärdera de sociala konsekvenserna hittills av det föranslutningsstöd och de strukturfonder som använts till förmån för utsatta grupper, att dra slutsatser av detta samt att utarbeta nya strategier och bestämmelser om det anses vara nödvändigt på detta område.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till projekt för integrering av romer och kontrollera hur dessa medel fördelas till medlemsstaterna och hur de används, säkra att projekten genomförs korrekt och utvärdera deras genomslagskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram en rapport om detta tillsammans med lämpliga förslag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel till projekt för integrering av romer och kontrollera hur dessa medel fördelas till medlemsstaterna och hur de används, säkra att projekten genomförs korrekt och utvärdera deras genomslagskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram en rapport om detta tillsammans med lämpliga förslag.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att se till att romska grupper, från gräsrotsnivå till icke-statliga organisationer på internationell nivå, engageras i arbetet med att utveckla en omfattande EU-strategi för romerna. De bör engageras i samtliga aspekter som rör planering, genomförande och kontroll. EU-institutionerna uppmanas också att dra lärdom av erfarenheterna från programmet ”Decennium för integrering av romer 2005-2015”, OSSE:s handlingsplan och rekommendationerna från Europarådet, FN och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att se till att romska grupper, från gräsrotsnivå till icke-statliga organisationer på internationell nivå, engageras i arbetet med att utveckla en omfattande EU-strategi för romerna. De bör engageras i samtliga aspekter som rör planering, genomförande och kontroll. EU-institutionerna uppmanas också att dra lärdom av erfarenheterna från programmet ”Decennium för integrering av romer 2005-2015”, OSSE:s handlingsplan och rekommendationerna från Europarådet, FN och Europaparlamentet.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt sitt ansvariga utskott att, tillsammans med de nationella parlamenten och efter samråd med byrån för grundläggande rättigheter, vilken ska utarbeta en rapport, och icke-statliga organisationer och organ som arbetar med mänskliga rättigheter och frågor i anslutning till romerna, följa upp frågan och att utgående från parlamentets tidigare resolutioner och betänkanden utarbeta ett betänkande om romernas situation i Europa. Parlamentet anser att en mekanism för inbördes utvärdering bör inrättas i EU för att kontrollera och säkerställa att medlemsstaterna följer det som beslutats. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt sitt ansvariga utskott att, tillsammans med de nationella parlamenten och efter samråd med byrån för grundläggande rättigheter, vilken ska utarbeta en rapport, och icke-statliga organisationer och organ som arbetar med mänskliga rättigheter och frågor i anslutning till romerna, följa upp frågan och att utgående från parlamentets tidigare resolutioner och betänkanden utarbeta ett betänkande om romernas situation i Europa. Parlamentet anser att en mekanism för inbördes utvärdering bör inrättas i EU för att kontrollera och säkerställa att medlemsstaterna följer det som beslutats.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att rigoröst fullgöra sina skyldigheter enligt den internationella konventionen om avskaffande av all slags rasdiskriminering genom att omedelbart godkänna de rekommendationer som antogs av FN:s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering vid dess 77:e session. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att rigoröst fullgöra sina skyldigheter enligt den internationella konventionen om avskaffande av all slags rasdiskriminering genom att omedelbart godkänna de rekommendationer som antogs av FN:s kommitté för avskaffande av rasdiskriminering vid dess 77:e session.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, den europeiska datatillsynsmannen, Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, den europeiska datatillsynsmannen, Europarådet och OSSE.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(3)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 428.

(4)  EUT C 68 E, 21.3.2009, s. 31.

(5)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 54.

(6)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 60.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2010)0085.

(8)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(9)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(10)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(11)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(12)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(13)  Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2009; European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in Focus Report: The Roma in 2009; The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States; and Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report.

(14)  EUT C 313 E, 20.12.2006, s. 118.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/79

---

Torsdagen den 9 september 2010Långvård för äldre

P7_TA(2010)0313

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om långtidsvård för äldre

2011/C 308 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av förslaget till direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008)0426),

med beaktande av frågan till kommissionen av den 30 juni 2010 om långvård för äldre (O-0102/2010 – B7-0457/2010),

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de demografiska förändringarna under de senaste åren, särskilt den åldrande befolkningen, som har lett till ett ökat tryck på de offentliga finanserna och större efterfrågan på bättre infrastruktur för vård och omsorg. Medlemsstaterna uppmuntras att motverka social utestängning av äldre och alla former av åldersdiskriminering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de demografiska förändringarna under de senaste åren, särskilt den åldrande befolkningen, som har lett till ett ökat tryck på de offentliga finanserna och större efterfrågan på bättre infrastruktur för vård och omsorg. Medlemsstaterna uppmuntras att motverka social utestängning av äldre och alla former av åldersdiskriminering.

| 2. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att en grundläggande princip i den europeiska solidaritetsmodellen är att garantera god hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att en grundläggande princip i den europeiska solidaritetsmodellen är att garantera god hälso- och sjukvård.

| 3. | Europaparlamentet erkänner vikten av kvalitativ och kontinuerlig vård och uppmanar medlemsstaterna att förbättra, underlätta och uppmuntra specialistutbildning och åtgärder för att underlätta återinträde på arbetsmarknaden för alla personer med långsiktigt vårdansvar för äldre, inklusive informella vårdgivare och de som behöver yrkeskompetens. Parlamentet anser att en sådan utbildning också kan bidra till att höja statusen på detta viktiga arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med problemen med låga löner inom vårdyrket, personalbrist och brist på utbildning eller otillräcklig utbildning, som tillsammans innebär påfrestningar för vårdsektorn. Parlamentet noterar det betydelsefulla arbete som görs inom det civila samhället, kyrkan och välgörenhetsorganisationer när det gäller vård och omsorg. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner vikten av kvalitativ och kontinuerlig vård och uppmanar medlemsstaterna att förbättra, underlätta och uppmuntra specialistutbildning och åtgärder för att underlätta återinträde på arbetsmarknaden för alla personer med långsiktigt vårdansvar för äldre, inklusive informella vårdgivare och de som behöver yrkeskompetens. Parlamentet anser att en sådan utbildning också kan bidra till att höja statusen på detta viktiga arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med problemen med låga löner inom vårdyrket, personalbrist och brist på utbildning eller otillräcklig utbildning, som tillsammans innebär påfrestningar för vårdsektorn. Parlamentet noterar det betydelsefulla arbete som görs inom det civila samhället, kyrkan och välgörenhetsorganisationer när det gäller vård och omsorg.

| 4. | Europaparlamentet noterar vikten av att ”e-hälsan” utvecklas ytterligare, i syfte att förbättra produktiviteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården och ge stöd åt såväl informella vårdgivare som de äldre. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar vikten av att ”e-hälsan” utvecklas ytterligare, i syfte att förbättra produktiviteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvården och ge stöd åt såväl informella vårdgivare som de äldre.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta de informella vårdgivarnas behov, eftersom de står för en väsentlig del av vård- och äldreomsorgen, och att vidta konkreta åtgärder för att stödja och bevara denna viktiga resurs genom att tillhandahålla utbildning, avlastning och möjligheter att förena arbets- och familjeliv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta de informella vårdgivarnas behov, eftersom de står för en väsentlig del av vård- och äldreomsorgen, och att vidta konkreta åtgärder för att stödja och bevara denna viktiga resurs genom att tillhandahålla utbildning, avlastning och möjligheter att förena arbets- och familjeliv.

| 6. | Europaparlamentet står fast vid att alla medlemsstater ska skydda de grundläggande rättigheterna för personer i långtidsvård och uppmanar därför medlemsstaterna att lägga mer kraft på tillämpning och iakttagande av kvalitetskriterier inom vården. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet står fast vid att alla medlemsstater ska skydda de grundläggande rättigheterna för personer i långtidsvård och uppmanar därför medlemsstaterna att lägga mer kraft på tillämpning och iakttagande av kvalitetskriterier inom vården.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja äldre på alla sätt så att de kan klara sig själva i sina egna hem och att tillhandahålla olika former av stöd så att de kan fungera bättre i den miljön, eftersom detta är det bästa alternativet till institutionell vård. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja äldre på alla sätt så att de kan klara sig själva i sina egna hem och att tillhandahålla olika former av stöd så att de kan fungera bättre i den miljön, eftersom detta är det bästa alternativet till institutionell vård.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning reglera kvalifikationskraven för vårdare av äldre och utarbeta och införa system för högre utbildning, i syfte att höja utbildningsnivån hos dem som arbetar inom äldreomsorgen och därmed förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning reglera kvalifikationskraven för vårdare av äldre och utarbeta och införa system för högre utbildning, i syfte att höja utbildningsnivån hos dem som arbetar inom äldreomsorgen och därmed förbättra kvaliteten på de tjänster som erbjuds.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar besviket att finansieringen och tillhandahållandet av specialiserad geriatrisk vård har dragits ner genom åren och att andra specialister på äldrefrågor inte har fått tillräcklig utbildning. Parlamentet noterar att detta i många fall har lett till en försämrad vård- och äldreomsorg och ibland resulterar i en orättvis särbehandling av äldre, och uppmanar därför medlemsstaterna att noga övervaka situationen för att kunna öka resurserna på området om så behövs. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar besviket att finansieringen och tillhandahållandet av specialiserad geriatrisk vård har dragits ner genom åren och att andra specialister på äldrefrågor inte har fått tillräcklig utbildning. Parlamentet noterar att detta i många fall har lett till en försämrad vård- och äldreomsorg och ibland resulterar i en orättvis särbehandling av äldre, och uppmanar därför medlemsstaterna att noga övervaka situationen för att kunna öka resurserna på området om så behövs.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera stöd till inrättandet av enheter för palliativ vård i hemmet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera stöd till inrättandet av enheter för palliativ vård i hemmet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter om och göra en sammanfattning av varje medlemsstats infrastruktur för den institutionella och kommunala vården och omsorgen av äldre och för vården i hemmet av äldre. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter om och göra en sammanfattning av varje medlemsstats infrastruktur för den institutionella och kommunala vården och omsorgen av äldre och för vården i hemmet av äldre.

| 12. | Europaparlamentet efterfrågar minimistandarder för alla kontrakt inom vård- och omsorgssektorn, inbegripet minimilön. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterfrågar minimistandarder för alla kontrakt inom vård- och omsorgssektorn, inbegripet minimilön.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att fastställa hur många äldre i långtidsvården som har dött till följd av undernäring eller vätskebrist. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra mer för att fastställa hur många äldre i långtidsvården som har dött till följd av undernäring eller vätskebrist.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en informationspolitik och vidta förebyggande åtgärder som riktar sig till äldre och som särskilt fokuserar på kostvanor och förebyggande av uttorkning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en informationspolitik och vidta förebyggande åtgärder som riktar sig till äldre och som särskilt fokuserar på kostvanor och förebyggande av uttorkning.

| 15. | Europaparlamentet noterar att EU:s strategi för äldre grundas på principen om ett samhälle för alla, vilket innebär att medlemsstaterna ska se till att människor i olika åldrar har möjlighet att till fullo delta aktivt i samhället, oavsett ålder. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att EU:s strategi för äldre grundas på principen om ett samhälle för alla, vilket innebär att medlemsstaterna ska se till att människor i olika åldrar har möjlighet att till fullo delta aktivt i samhället, oavsett ålder.

| 16. | Europaparlamentet förespråkar att man inför program som tillhandahåller vård och omsorg i hemmet för äldre och att man i de länder där detta redan förekommer fortsätter att utveckla denna vård och omsorg som ska förvaltas av lokala myndigheter inom deras respektive behörighetsområde. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förespråkar att man inför program som tillhandahåller vård och omsorg i hemmet för äldre och att man i de länder där detta redan förekommer fortsätter att utveckla denna vård och omsorg som ska förvaltas av lokala myndigheter inom deras respektive behörighetsområde.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en grönbok om övergrepp mot och skydd av äldre i samhället och i alla vårdsituationer, med fokus på bland annat patientrörlighet och uppgifter om bästa praxis som redan finns i de 27 medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en grönbok om övergrepp mot och skydd av äldre i samhället och i alla vårdsituationer, med fokus på bland annat patientrörlighet och uppgifter om bästa praxis som redan finns i de 27 medlemsstaterna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie som ska ge en tydligare bild av de ökade kraven för vård och omsorg av äldre och en uppskattning av behovet av specialister för perioden fram till 2020. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie som ska ge en tydligare bild av de ökade kraven för vård och omsorg av äldre och en uppskattning av behovet av specialister för perioden fram till 2020.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom den öppna samarbetsmetoden utbyta information om och uppslag till strategier och bästa metoder för tillhandahållande av långtidsvård för äldre, särskilt avseende åtgärder och lägsta yrkesmässiga krav, som syftar till att:






  a) | minska ojämlikhet i hälsa och skydda äldre i samhället och i vårdsituationer, |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom den öppna samarbetsmetoden utbyta information om och uppslag till strategier och bästa metoder för tillhandahållande av långtidsvård för äldre, särskilt avseende åtgärder och lägsta yrkesmässiga krav, som syftar till att:

a)

minska ojämlikhet i hälsa och skydda äldre i samhället och i vårdsituationer,

| b) | bekämpa övergrepp mot äldre, |
| --- | --- |

b)

bekämpa övergrepp mot äldre,

| c) | anta strategier för att åtgärda personalbrist och |
| --- | --- |

c)

anta strategier för att åtgärda personalbrist och

| d) | hjälpa till att sprida information och kommunikationsteknik för att främja (vård av äldre inom familjen och) äldre människors självständighet. |
| --- | --- |

d)

hjälpa till att sprida information och kommunikationsteknik för att främja (vård av äldre inom familjen och) äldre människors självständighet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att garantera acceptabla hälso- och sjukvårdsstandarder för alla europeiska medborgare, oavsett deras materiella omständigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att garantera acceptabla hälso- och sjukvårdsstandarder för alla europeiska medborgare, oavsett deras materiella omständigheter.

| 21. | Med hänsyn till att EU:s befolkning blir allt äldre uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen till samarbete i alla former i syfte att ta fram hållbara finansieringssystem för tillhandahållande av långtidsvård, så att man i framtiden får ett hållbart system för finansiering av vård och omsorg av äldre och att de vårdtjänster som behövs finns tillgängliga. |
| --- | --- |

21.

Med hänsyn till att EU:s befolkning blir allt äldre uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna och kommissionen till samarbete i alla former i syfte att ta fram hållbara finansieringssystem för tillhandahållande av långtidsvård, så att man i framtiden får ett hållbart system för finansiering av vård och omsorg av äldre och att de vårdtjänster som behövs finns tillgängliga.

| 22. | Europaparlamentet efterfrågar ett utbyte av bästa praxis för att så effektivt som möjligt utveckla relationer mellan generationerna, så att familjemedlemmar kan involveras mer i olika arrangemang för långtidsvård. Detta skulle enligt parlamentet medföra flera fördelar och göra det möjligt att bättre tillfredsställa vårdmottagarnas individuella behov. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterfrågar ett utbyte av bästa praxis för att så effektivt som möjligt utveckla relationer mellan generationerna, så att familjemedlemmar kan involveras mer i olika arrangemang för långtidsvård. Detta skulle enligt parlamentet medföra flera fördelar och göra det möjligt att bättre tillfredsställa vårdmottagarnas individuella behov.

| 23. | Europaparlamentet efterfrågar en integrerad strategi för ett aktivt åldrande för att få äldre att delta i sociala och kulturella sammanhang. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterfrågar en integrerad strategi för ett aktivt åldrande för att få äldre att delta i sociala och kulturella sammanhang.

| 24. | Europaparlamentet efterfrågar åtgärder till följd av det kraftigt stigande antalet äldre, i syfte att garantera att de har lika tillgång till välfärdstjänster. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterfrågar åtgärder till följd av det kraftigt stigande antalet äldre, i syfte att garantera att de har lika tillgång till välfärdstjänster.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska bördan för dem som vårdar äldre eller personer med funktionsnedsättningar och att inrätta integrerade vårdsystem för att göra det möjligt för vårdare att ta anställning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att minska bördan för dem som vårdar äldre eller personer med funktionsnedsättningar och att inrätta integrerade vårdsystem för att göra det möjligt för vårdare att ta anställning.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/81

---

Torsdagen den 9 september 2010Situationen gällande Jordanfloden och särskilt det nedre Jordanflodsområdet

P7_TA(2010)0314

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om situationen i Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet

2011/C 308 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern,

med beaktande av 1994 års fredsfördrag mellan staten Israel och Hashemitiska konungariket Jordanien,

med beaktande av den gemensamma förklaringen om Medelhavsområdet från toppmötet i Paris den 13 juli 2008,

med beaktande av det israelisk-palestinska interimsavtalet om Västbanken och Gazaremsan från 1995 (Oslo II-avtalet), särskilt artiklarna 12 och 40 i bilaga III,

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949,

med beaktande av Unescokonventionen om skydd av världens kultur- och naturarv, som undertecknades den 16 november 1972,

med beaktande av rekommendationen om situationen i Jordandalen från det tillfälliga utskottet för energi, miljö och vatten i parlamentariska församlingen EU-Medelhavsområdet, som antogs under församlingens sjätte sammanträdesperiod i Amman den 12–14 mars 2010,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Jordanfloden, i synnerhet det nedre flodområdet, är ett kulturlandskap av universellt värde och stor historisk, symbolisk, religiös, ekologisk, jordbruksmässig och ekonomisk betydelse för Mellanöstern och kringliggande regioner. |
| --- | --- |

A.

Jordanfloden, i synnerhet det nedre flodområdet, är ett kulturlandskap av universellt värde och stor historisk, symbolisk, religiös, ekologisk, jordbruksmässig och ekonomisk betydelse för Mellanöstern och kringliggande regioner.

| B. | Jordanfloden har förstörts av överexploatering, förorening, vanskötsel och brist på regionalt samarbete. Uppskattningsvis har 98 procent av flodens färskvattenresurser omdirigerats av Israel, Jordanien och Syrien, vilket har lett till att 50 procent av den biologiska mångfalden har gått förlorad. |
| --- | --- |

B.

Jordanfloden har förstörts av överexploatering, förorening, vanskötsel och brist på regionalt samarbete. Uppskattningsvis har 98 procent av flodens färskvattenresurser omdirigerats av Israel, Jordanien och Syrien, vilket har lett till att 50 procent av den biologiska mångfalden har gått förlorad.

| C. | Nya reningsverk för avloppsvatten, vars syfte är att få bort det förorenade avloppsvatten som just nu finns i nedre Jordanfloden, ska tas i drift mot slutet av 2011. Om man inte utvecklar en förnuftig och hållbar vattenförvaltning och om nedre Jordanfloden inte får färskvattenresurser parallellt med att dessa reningsverk tas i bruk, kommer långa sträckor av floden antagligen att torka ut mot slutet av 2011. |
| --- | --- |

C.

Nya reningsverk för avloppsvatten, vars syfte är att få bort det förorenade avloppsvatten som just nu finns i nedre Jordanfloden, ska tas i drift mot slutet av 2011. Om man inte utvecklar en förnuftig och hållbar vattenförvaltning och om nedre Jordanfloden inte får färskvattenresurser parallellt med att dessa reningsverk tas i bruk, kommer långa sträckor av floden antagligen att torka ut mot slutet av 2011.

| D. | Det är mycket viktigt att återställa Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet, för israeliska, jordanska och palestinska lokalsamhällen som brottas med samma vattenproblem. Ett återställande skulle ge enorma ekonomiska och förtroendeskapande fördelar. Aktivt samarbete mellan regeringar, civila organisationer och lokalsamhällen kan på ett avgörande sätt bidra till regionala fredsskapande insatser. |
| --- | --- |

D.

Det är mycket viktigt att återställa Jordanfloden, särskilt det nedre flodområdet, för israeliska, jordanska och palestinska lokalsamhällen som brottas med samma vattenproblem. Ett återställande skulle ge enorma ekonomiska och förtroendeskapande fördelar. Aktivt samarbete mellan regeringar, civila organisationer och lokalsamhällen kan på ett avgörande sätt bidra till regionala fredsskapande insatser.

| E. | Vattenbristen för den palestinska befolkningen på Västbanken är allvarlig. Palestinska jordbrukare lider allvarlig brist på vatten för bevattning, eftersom detta vatten till största delen används av Israel och israeliska bosättare på Västbanken. Tillräckliga vattenresurser är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat. |
| --- | --- |

E.

Vattenbristen för den palestinska befolkningen på Västbanken är allvarlig. Palestinska jordbrukare lider allvarlig brist på vatten för bevattning, eftersom detta vatten till största delen används av Israel och israeliska bosättare på Västbanken. Tillräckliga vattenresurser är av avgörande betydelse för en framtida fungerande palestinsk stat.

| F. | EU-stöd har bidragit till insatser för att minska miljöproblemen i området kring nedre Jordanfloden. |
| --- | --- |

F.

EU-stöd har bidragit till insatser för att minska miljöproblemen i området kring nedre Jordanfloden.

| 1. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på och uttrycker oro över förstörelsen av Jordanfloden, särskilt dess nedre del. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på och uttrycker oro över förstörelsen av Jordanfloden, särskilt dess nedre del.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i länderna längs Jordanfloden att samarbeta och återställa floden genom att utarbeta och genomföra strategier inriktade på att uppnå konkreta resultat när det gäller hantering av hushållens och jordbrukens efterfrågan på vatten, vattenvård samt hantering av avloppsvatten och jordbruks- och industriutsläpp och på att säkerställa ett tillräckligt inflöde av färskvatten i nedre Jordanfloden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i länderna längs Jordanfloden att samarbeta och återställa floden genom att utarbeta och genomföra strategier inriktade på att uppnå konkreta resultat när det gäller hantering av hushållens och jordbrukens efterfrågan på vatten, vattenvård samt hantering av avloppsvatten och jordbruks- och industriutsläpp och på att säkerställa ett tillräckligt inflöde av färskvatten i nedre Jordanfloden.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan israeliska, jordanska och palestinska lokalsamhällen som brottas med samma vattenproblem i området kring nedre Jordanfloden. Parlamentet uppmanar Israel och Jordanien att till fullo respektera fredsfördragets åtaganden om återställande av Jordanfloden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan israeliska, jordanska och palestinska lokalsamhällen som brottas med samma vattenproblem i området kring nedre Jordanfloden. Parlamentet uppmanar Israel och Jordanien att till fullo respektera fredsfördragets åtaganden om återställande av Jordanfloden.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det israeliska miljöministeriets initiativ om en handlingsplan för landskapsutveckling i området kring nedre Jordanfloden. Parlamentet uppmanar Jordaniens regering och den palestinska myndigheten att komma med liknande initiativ för att få till stånd handlingsplaner för återställandet av de delar av Jordanfloden som flyter genom respektive lands territorium. Det är viktigt att alla berörda parter har tillgång till floden, och sådana handlingsplaner skulle kunna ligga till grund för en omfattande regional plan för återställande och skydd av området kring nedre Jordanfloden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det israeliska miljöministeriets initiativ om en handlingsplan för landskapsutveckling i området kring nedre Jordanfloden. Parlamentet uppmanar Jordaniens regering och den palestinska myndigheten att komma med liknande initiativ för att få till stånd handlingsplaner för återställandet av de delar av Jordanfloden som flyter genom respektive lands territorium. Det är viktigt att alla berörda parter har tillgång till floden, och sådana handlingsplaner skulle kunna ligga till grund för en omfattande regional plan för återställande och skydd av området kring nedre Jordanfloden.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de avancerade metoder och tekniker för vattenförvaltning som används i Israel, och vill att dessa metoder används på ett rättvist sätt och att teknikerna överförs till alla länder i regionen. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, inklusive EU, att öka insatserna för att ge ytterligare ekonomiskt och tekniskt stöd åt samarbetsprojekt på detta område. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de avancerade metoder och tekniker för vattenförvaltning som används i Israel, och vill att dessa metoder används på ett rättvist sätt och att teknikerna överförs till alla länder i regionen. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, inklusive EU, att öka insatserna för att ge ytterligare ekonomiskt och tekniskt stöd åt samarbetsprojekt på detta område.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Israel och Jordanien samt den palestinska myndigheten att i en anda av samarbete verka för att rädda nedre Jordanfloden och att med stöd från EU tillsätta en kommission för Jordanområdet, som skulle vara öppen för andra länder längs floden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Israel och Jordanien samt den palestinska myndigheten att i en anda av samarbete verka för att rädda nedre Jordanfloden och att med stöd från EU tillsätta en kommission för Jordanområdet, som skulle vara öppen för andra länder längs floden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att uppmuntra och stödja en omfattande plan för att komma till rätta med förstörelsen av Jordanfloden och att fortsätta med sitt ekonomiska och tekniska stöd för att återställa floden, i synnerhet dess nedre del, även inom unionen för Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och EU:s medlemsstater att uppmuntra och stödja en omfattande plan för att komma till rätta med förstörelsen av Jordanfloden och att fortsätta med sitt ekonomiska och tekniska stöd för att återställa floden, i synnerhet dess nedre del, även inom unionen för Medelhavsområdet.

| 8. | Europaparlamentet framhåller på nytt att frågan om vattenförvaltning, särskilt om en rättvis vattenfördelning som tar hänsyn till behoven hos alla människor i regionen, är ytterst viktig för varaktig fred och stabilitet i Mellanöstern. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller på nytt att frågan om vattenförvaltning, särskilt om en rättvis vattenfördelning som tar hänsyn till behoven hos alla människor i regionen, är ytterst viktig för varaktig fred och stabilitet i Mellanöstern.

| 9. | Europaparlamentet anser samtidigt att en tydlig och konkret hänvisning till återställningsprocessen för området bör ingå i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner med Israel, Jordanien och den palestinska myndigheten. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att dra igång en gemensam studie av Jordanfloden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser samtidigt att en tydlig och konkret hänvisning till återställningsprocessen för området bör ingå i den europeiska grannskapspolitikens handlingsplaner med Israel, Jordanien och den palestinska myndigheten. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att dra igång en gemensam studie av Jordanfloden.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, kvartettens särskilda sändebud till Mellanöstern, Knesset och Israels regering, Jordaniens parlament och regering, Libanons parlament och regering, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet samt Syriens parlament och regering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, kvartettens särskilda sändebud till Mellanöstern, Knesset och Israels regering, Jordaniens parlament och regering, Libanons parlament och regering, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet samt Syriens parlament och regering.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/83

---

Torsdagen den 9 september 2010Kenya: Underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-Bashir

P7_TA(2010)0315

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om Kenyas underlåtenhet att gripa Sudans president Omar al-Bashir

2011/C 308 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Darfurkrisen i Sudan,

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens (ICC) arresteringsorder mot Sudans president Omar al-Bashir för brott mot mänskligheten och folkmord,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1593/2005,

med beaktande av uttalandena från den 22 juli respektive den 20 augusti 2010 av Catherine Ashton, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, där Tchad respektive Kenya uppmanades att samarbeta med ICC,

med beaktande av beslut nr ICC-02/05-01/09 av den 27 augusti 2010 från ICC:s förundersökningskammare, där FN:s säkerhetsråd och församlingen för parterna i Romstadgan informerades om att Omar al-Bashir befann sig på Republiken Kenyas territorium,

med beaktande av Romstadgan,

med beaktande av de olika partnerskapsavtalen, såsom Cotonouavtalet, mellan EU och afrikanska stater, där det slås fast att handel och bistånd är förenade med villkor som rör rättsstatsprincipen,

med beaktande av artikel 4 i grundfördraget för Afrikanska unionen, där straffrihet avvisas,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kenyas regering bjöd in Sudans president Omar al-Bashir till ceremonin för kungörandet av den nya konstitutionen den 27 augusti 2010, i vetskap om att han har åtalats av ICC. |
| --- | --- |

A.

Kenyas regering bjöd in Sudans president Omar al-Bashir till ceremonin för kungörandet av den nya konstitutionen den 27 augusti 2010, i vetskap om att han har åtalats av ICC.

| B. | ICC utfärdade den 4 mars 2009 en internationell arresteringsorder mot president al-Bashir för brott mot mänskligheten (mord, utrotning, deportation, tortyr och våldtäkt) och krigsförbrytelser (förberedelse till angrepp mot civila och plundring), och den 12 juli 2010 åtalades han för ”folkmord genom mord, tillfogande av svår kroppslig eller själslig skada samt uppsåtligt påtvingande av levnadsvillkor avsedda att medföra gruppens fysiska undergång”. |
| --- | --- |

B.

ICC utfärdade den 4 mars 2009 en internationell arresteringsorder mot president al-Bashir för brott mot mänskligheten (mord, utrotning, deportation, tortyr och våldtäkt) och krigsförbrytelser (förberedelse till angrepp mot civila och plundring), och den 12 juli 2010 åtalades han för ”folkmord genom mord, tillfogande av svår kroppslig eller själslig skada samt uppsåtligt påtvingande av levnadsvillkor avsedda att medföra gruppens fysiska undergång”.

| C. | Kenya har tillsammans med 31 andra afrikanska länder undertecknat Romstadgan, vilket innebär att dessa stater är skyldiga att gripa alla personer som är eftersökta av ICC och överlämna dem till domstolen eller att förvägra dem tillträde till sina territorier. |
| --- | --- |

C.

Kenya har tillsammans med 31 andra afrikanska länder undertecknat Romstadgan, vilket innebär att dessa stater är skyldiga att gripa alla personer som är eftersökta av ICC och överlämna dem till domstolen eller att förvägra dem tillträde till sina territorier.

| D. | De länder som har ratificerat FN:s folkmordskonvention från 1948 är skyldiga att samarbeta med ICC, även om de inte har undertecknat Romstadgan. |
| --- | --- |

D.

De länder som har ratificerat FN:s folkmordskonvention från 1948 är skyldiga att samarbeta med ICC, även om de inte har undertecknat Romstadgan.

| E. | Sudan, som är medlem av FN, har envist vägrat att samarbeta med ICC och därmed förvägrat de miljontals offren för krigsförbrytelser i Sudan, särskilt i Darfur, sanning och rättvisa. |
| --- | --- |

E.

Sudan, som är medlem av FN, har envist vägrat att samarbeta med ICC och därmed förvägrat de miljontals offren för krigsförbrytelser i Sudan, särskilt i Darfur, sanning och rättvisa.

| F. | Kenyas premiärminister har erkänt att det var ett misstag att bjuda in president al-Bashir och att de kenyanska myndigheternas underlåtenhet att gripa honom utgör ett allvarligt brott mot Kenyas internationella förpliktelser, inte bara enligt Romstadgan, utan också enligt landets nationella lagstiftning, inklusive den nya konstitutionen, där internationell rätt erkänns vara direkt tillämplig. |
| --- | --- |

F.

Kenyas premiärminister har erkänt att det var ett misstag att bjuda in president al-Bashir och att de kenyanska myndigheternas underlåtenhet att gripa honom utgör ett allvarligt brott mot Kenyas internationella förpliktelser, inte bara enligt Romstadgan, utan också enligt landets nationella lagstiftning, inklusive den nya konstitutionen, där internationell rätt erkänns vara direkt tillämplig.

| G. | Kofi Annan, FN:s före detta generalsekreterare och den nuvarande medlaren i den kenyanska krisen, har begärt att Kenya ska klargöra sin hållning i fråga om ICC och bekräfta sitt åtagande gentemot domstolen. |
| --- | --- |

G.

Kofi Annan, FN:s före detta generalsekreterare och den nuvarande medlaren i den kenyanska krisen, har begärt att Kenya ska klargöra sin hållning i fråga om ICC och bekräfta sitt åtagande gentemot domstolen.

| H. | Kenya har en tydlig skyldighet att samarbeta med ICC för att verkställa sådana arresteringsordrar. Denna skyldighet härrör såväl från FN:s säkerhetsråds resolution 1593, där säkerhetsrådet uppmanar alla stater och berörda regionala och internationella organisationer att till fullo samarbeta med ICC, som från artikel 87 i Romstadgan, som Kenya är part i. |
| --- | --- |

H.

Kenya har en tydlig skyldighet att samarbeta med ICC för att verkställa sådana arresteringsordrar. Denna skyldighet härrör såväl från FN:s säkerhetsråds resolution 1593, där säkerhetsrådet uppmanar alla stater och berörda regionala och internationella organisationer att till fullo samarbeta med ICC, som från artikel 87 i Romstadgan, som Kenya är part i.

| I. | President al-Bashir har besökt Tchad, ett land som också har undertecknat Romstadgan men inte uppfyller sina förpliktelser. |
| --- | --- |

I.

President al-Bashir har besökt Tchad, ett land som också har undertecknat Romstadgan men inte uppfyller sina förpliktelser.

| J. | Efter åtalet mot honom har Sudans president även besökt Egypten, Libyen, Saudiarabien, Eritrea, Qatar, Zimbabwe och Etiopien. |
| --- | --- |

J.

Efter åtalet mot honom har Sudans president även besökt Egypten, Libyen, Saudiarabien, Eritrea, Qatar, Zimbabwe och Etiopien.

| K. | I juli 2009 tillkännagav Afrikanska unionen att dess medlemsstater skulle vägra att samarbeta enligt kravet i artikel 98 i Romstadgan. AU upprepade denna ståndpunkt efter att Omar al-Bashir åtalades för folkmord och uppmanade därefter i en resolution, enhälligt antagen den 27 juli 2010 vid toppmötet i Kampala, FN:s säkerhetsråd att upphäva åtalet mot Sudans president i enlighet med artikel 16 i Romstadgan. |
| --- | --- |

K.

I juli 2009 tillkännagav Afrikanska unionen att dess medlemsstater skulle vägra att samarbeta enligt kravet i artikel 98 i Romstadgan. AU upprepade denna ståndpunkt efter att Omar al-Bashir åtalades för folkmord och uppmanade därefter i en resolution, enhälligt antagen den 27 juli 2010 vid toppmötet i Kampala, FN:s säkerhetsråd att upphäva åtalet mot Sudans president i enlighet med artikel 16 i Romstadgan.

| L. | Beklagligt nog har Afrikanska unionen inte velat låta ICC etablera ett kontor hos AU och har hotat att straffa de afrikanska stater som inte respekterar AU:s beslut. |
| --- | --- |

L.

Beklagligt nog har Afrikanska unionen inte velat låta ICC etablera ett kontor hos AU och har hotat att straffa de afrikanska stater som inte respekterar AU:s beslut.

| M. | Folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser får inte förbli ostraffade, och hur man handskas med fallet med president al-Bashir kommer att skapa ett viktigt prejudikat för kampen mot straffriheten för statschefer i tjänst. |
| --- | --- |

M.

Folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser får inte förbli ostraffade, och hur man handskas med fallet med president al-Bashir kommer att skapa ett viktigt prejudikat för kampen mot straffriheten för statschefer i tjänst.

| 1. | Europaparlamentet beklagar Kenyas beslut att bjuda in president Omar al-Bashir till undertecknandet av den nya konstitutionen, som innebär startpunkten för en ny tid av demokratiskt styre i landet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar Kenyas beslut att bjuda in president Omar al-Bashir till undertecknandet av den nya konstitutionen, som innebär startpunkten för en ny tid av demokratiskt styre i landet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemmarna i världssamfundet, inklusive alla afrikanska länder, att se till att fullt ansvar utkrävs för brott mot internationell rätt, framför allt dem som begåtts i Sudan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemmarna i världssamfundet, inklusive alla afrikanska länder, att se till att fullt ansvar utkrävs för brott mot internationell rätt, framför allt dem som begåtts i Sudan.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de afrikanska stats- och regeringschefer som har undertecknat Romstadgan att leva upp till sina åtaganden och samarbeta med ICC i dess utredningar av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de afrikanska stats- och regeringschefer som har undertecknat Romstadgan att leva upp till sina åtaganden och samarbeta med ICC i dess utredningar av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord.

| 4. | Europaparlamentet understryker att ICC har en skyldighet att utöva sin domsrätt opartiskt och universellt, även i västländer, och att respekt för domstolens beslut är avgörande för dess trovärdighet och framtida verksamhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att ICC har en skyldighet att utöva sin domsrätt opartiskt och universellt, även i västländer, och att respekt för domstolens beslut är avgörande för dess trovärdighet och framtida verksamhet.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemmar av FN:s säkerhetsråd inte har undertecknat Romstadgan om inrättandet av ICC. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att vissa medlemmar av FN:s säkerhetsråd inte har undertecknat Romstadgan om inrättandet av ICC.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt Afrikanska unionens och Arabförbundets beslut att vägra att samarbeta med ICC och uppmanar Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna fråga tas upp vid nästa toppmöte mellan EU och AU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar djupt Afrikanska unionens och Arabförbundets beslut att vägra att samarbeta med ICC och uppmanar Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att denna fråga tas upp vid nästa toppmöte mellan EU och AU.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att ompröva sin inställning och stå upp mot straffrihet, orättvisor, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Afrikanska unionen att ompröva sin inställning och stå upp mot straffrihet, orättvisor, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord.

| 8. | Europaparlamentet kräver ett slut på straffriheten för alla brott som begåtts under kriget i Sudan och hoppas att president al-Bashir snart ska ställas inför rätta vid ICC i Haag, där han kommer att kunna åtnjuta sina rättigheter enligt internationell rätt. Detta är nödvändigt för att skipa rättvisa, upprätthålla rättsstatsprincipen och ge brottsoffren upprättelse. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver ett slut på straffriheten för alla brott som begåtts under kriget i Sudan och hoppas att president al-Bashir snart ska ställas inför rätta vid ICC i Haag, där han kommer att kunna åtnjuta sina rättigheter enligt internationell rätt. Detta är nödvändigt för att skipa rättvisa, upprätthålla rättsstatsprincipen och ge brottsoffren upprättelse.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Kenyas president och regering att på nytt bekräfta sitt engagemang för och samarbetsvilja med ICC, även i fråga om de våldshandlingar som följde på valen 2007 och 2008. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Kenyas president och regering att på nytt bekräfta sitt engagemang för och samarbetsvilja med ICC, även i fråga om de våldshandlingar som följde på valen 2007 och 2008.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens institutioner, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, Internationella brottmålsdomstolen, Kenyas regering samt alla parlament och regeringar i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens institutioner, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, Internationella brottmålsdomstolen, Kenyas regering samt alla parlament och regeringar i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad).

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/86

---

Torsdagen den 9 september 2010Mänskliga rättigheter i Syrien, särskilt fallet Haythan al-Maleh

P7_TA(2010)0316

Europaparlamentets resolution av den 9 september 2010 om de mänskliga rättigheterna i Syrien, särskilt fallet Haythan al-Maleh

2011/C 308 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, särskilt resolutionerna av den 8 september 2005 om politiska fångar i Syrien (1), den 15 juni 2006 om de mänskliga rättigheterna i Syrien (2), den 24 maj 2007 om de mänskliga rättigheterna i Syrien (3) och den 17 september 2009 om Syrien: fallet Muhannad al-Hassani (4),

med beaktande av sitt betänkande om Europaparlamentets rekommendation till rådet beträffande ingående av ett Europa–Medelhavsavtal, som f.n. förhandlas, om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Syrien, å andra sidan, som antogs den 10 oktober 2006,

med beaktande av sitt betänkande om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare, som antogs den 17 juni 2010,

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

med beaktande av 1966 års internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som Syrien har anslutit sig till,

med beaktande av 1975 års FN-konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som ratificerades av Syrien den 18 september 2004,

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna från 1998,

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

med beaktande av den gemensamma förklaringen om Medelhavsområdet från toppmötet i Paris den 13 juli 2008,

med beaktande av uttalandet den 27 juli 2010 av den höga representanten Catherine Ashton om människorättsfall i Syrien,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mellan EU och Syrien finns viktiga politiska, ekonomiska och kulturella band. |
| --- | --- |

A.

Mellan EU och Syrien finns viktiga politiska, ekonomiska och kulturella band.

| B. | Haythan al-Maleh, en 80-årig syrisk människorättsadvokat, greps den 14 oktober 2009 av anställda vid den allmänna underrättelsetjänsten och satt sedan frihetsberövad utan möjlighet till kontakt med omvärlden fram till sitt förhör med en militäråklagare den 20 oktober 2009. Den 4 juli 2010 dömdes han av Damaskus andra militärdomstol till tre års fängelse för att ha ”spridit falska och överdrivna uppgifter som försvagar de nationella stämningarna”, i enlighet med artiklarna 285 och 286 i Syriens strafflag, detta trots att militärdomstolar inte bör vara behöriga att döma civilpersoner. |
| --- | --- |

B.

Haythan al-Maleh, en 80-årig syrisk människorättsadvokat, greps den 14 oktober 2009 av anställda vid den allmänna underrättelsetjänsten och satt sedan frihetsberövad utan möjlighet till kontakt med omvärlden fram till sitt förhör med en militäråklagare den 20 oktober 2009. Den 4 juli 2010 dömdes han av Damaskus andra militärdomstol till tre års fängelse för att ha ”spridit falska och överdrivna uppgifter som försvagar de nationella stämningarna”, i enlighet med artiklarna 285 och 286 i Syriens strafflag, detta trots att militärdomstolar inte bör vara behöriga att döma civilpersoner.

| C. | Enligt rapporter från delegationer som övervakat rättegångar på uppdrag av internationella civilsamhällesorganisationer var rättegången mot Haythan al-Maleh inte förenlig med internationella rättvisenormer, exempelvis principen om oskuldspresumtion och rätten till försvar. |
| --- | --- |

C.

Enligt rapporter från delegationer som övervakat rättegångar på uppdrag av internationella civilsamhällesorganisationer var rättegången mot Haythan al-Maleh inte förenlig med internationella rättvisenormer, exempelvis principen om oskuldspresumtion och rätten till försvar.

| D. | Haythan al-Maleh, som lider av artrit, diabetes och sköldkörtelproblem, förvägras regelbunden tillgång till medicinering, och hans hälsotillstånd försämrades kraftigt under sommaren 2010. |
| --- | --- |

D.

Haythan al-Maleh, som lider av artrit, diabetes och sköldkörtelproblem, förvägras regelbunden tillgång till medicinering, och hans hälsotillstånd försämrades kraftigt under sommaren 2010.

| E. | Andra framstående syriska människorättsförsvarare, som Muhannad al-Hassani och Ali al-Abdullah, sitter alltjämt i fängelse i landet. |
| --- | --- |

E.

Andra framstående syriska människorättsförsvarare, som Muhannad al-Hassani och Ali al-Abdullah, sitter alltjämt i fängelse i landet.

| F. | Haythan al-Maleh åtalades och dömdes för sina offentliga uttalanden om det juridiska och politiska systemet i Syrien, och Muhannad al-Hassani för sin yrkesverksamhet som advokat, bland annat sina observationer och rapporter om offentliga förhör i Domstolen för statens säkerhet. Detta innebär en form av bestraffning av utövandet av deras legitima rätt att yttra sig fritt enligt konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilken Syrien har anslutit sig. |
| --- | --- |

F.

Haythan al-Maleh åtalades och dömdes för sina offentliga uttalanden om det juridiska och politiska systemet i Syrien, och Muhannad al-Hassani för sin yrkesverksamhet som advokat, bland annat sina observationer och rapporter om offentliga förhör i Domstolen för statens säkerhet. Detta innebär en form av bestraffning av utövandet av deras legitima rätt att yttra sig fritt enligt konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, till vilken Syrien har anslutit sig.

| G. | Trakasserier, inskränkningar av rörelsefriheten och godtyckliga frihetsberövanden är metoder som de syriska myndigheterna ofta tillämpar mot människorättsförsvarare i landet. Dessa metoder är oförenliga med Syriens viktiga roll i regionen. |
| --- | --- |

G.

Trakasserier, inskränkningar av rörelsefriheten och godtyckliga frihetsberövanden är metoder som de syriska myndigheterna ofta tillämpar mot människorättsförsvarare i landet. Dessa metoder är oförenliga med Syriens viktiga roll i regionen.

| H. | Den fortsatta tillämpningen av undantagslagen begränsar effektivt medborgarna i utövandet av deras yttrande-, förenings- och mötesfrihet. |
| --- | --- |

H.

Den fortsatta tillämpningen av undantagslagen begränsar effektivt medborgarna i utövandet av deras yttrande-, förenings- och mötesfrihet.

| I. | Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken Syrien å andra sidan väntar fortfarande på att undertecknas. Undertecknandet har på Syriens begäran skjutits upp sedan oktober 2009. En viktig aspekt av detta avtal är respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Arabrepubliken Syrien å andra sidan väntar fortfarande på att undertecknas. Undertecknandet har på Syriens begäran skjutits upp sedan oktober 2009. En viktig aspekt av detta avtal är respekten för de mänskliga rättigheterna.

| J. | Partnerskapet mellan de deltagande länderna i unionen för Medelhavsområdet baseras på ett åtagande att fullt ut respektera demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

J.

Partnerskapet mellan de deltagande länderna i unionen för Medelhavsområdet baseras på ett åtagande att fullt ut respektera demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med internationell människorättslagstiftning.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin allra djupaste oro över situationen för Haythan al-Maleh och uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige honom och att under alla omständigheter garantera hans fysiska och psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin allra djupaste oro över situationen för Haythan al-Maleh och uppmanar de syriska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige honom och att under alla omständigheter garantera hans fysiska och psykiska välbefinnande.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den syriska regeringen att i enlighet med den nationella författningen och landets internationella åtaganden ompröva alla fall rörande samvetsfångar och att omedelbart frige alla samvetsfångar, däribland Muhannad al-Hassani, Ali al-Abdullah, Anour al-Bunni och Kamal Labwani. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar den syriska regeringen att i enlighet med den nationella författningen och landets internationella åtaganden ompröva alla fall rörande samvetsfångar och att omedelbart frige alla samvetsfångar, däribland Muhannad al-Hassani, Ali al-Abdullah, Anour al-Bunni och Kamal Labwani.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att upphöra med alla former av förföljelse och trakasserier av människorättsförsvarare och deras familjer och att se till att människorättsförsvarare tillåts bedriva sin verksamhet utan hinder eller hot. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att upphöra med alla former av förföljelse och trakasserier av människorättsförsvarare och deras familjer och att se till att människorättsförsvarare tillåts bedriva sin verksamhet utan hinder eller hot.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att följa internationella människorättsnormer och de internationella åtaganden som landet frivilligt ingått och som garanterar åsikts- och yttrandefrihet och rätt till en rättvis rättegång, samt att se till att fångar behandlas väl och inte utsätts för tortyr eller annan misshandel och att de får omedelbar, regelbunden och obegränsad tillgång till sina familjer, advokater och läkare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att följa internationella människorättsnormer och de internationella åtaganden som landet frivilligt ingått och som garanterar åsikts- och yttrandefrihet och rätt till en rättvis rättegång, samt att se till att fångar behandlas väl och inte utsätts för tortyr eller annan misshandel och att de får omedelbar, regelbunden och obegränsad tillgång till sina familjer, advokater och läkare.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att garantera insyn i rättsväsendet, med särskilt avseende på Högsta domstolen för statens säkerhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att garantera insyn i rättsväsendet, med särskilt avseende på Högsta domstolen för statens säkerhet.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett hävande av undantagstillståndet i Syrien, som infördes för mer än 40 år sedan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett hävande av undantagstillståndet i Syrien, som infördes för mer än 40 år sedan.

| 7. | Europaparlamentet ser utsikterna att underteckna associeringsavtalet som ett viktigt tillfälle att ta upp aktuella brott mot de mänskliga rättigheterna och stärka reformprocessen i Syrien. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fullt ut använda sig av denna viktiga påtryckningsmöjlighet genom att anta en bilateral handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati med tydliga uppgifter om vilka konkreta förbättringar på människorättsområdet man förväntar sig av de syriska myndigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser utsikterna att underteckna associeringsavtalet som ett viktigt tillfälle att ta upp aktuella brott mot de mänskliga rättigheterna och stärka reformprocessen i Syrien. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fullt ut använda sig av denna viktiga påtryckningsmöjlighet genom att anta en bilateral handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati med tydliga uppgifter om vilka konkreta förbättringar på människorättsområdet man förväntar sig av de syriska myndigheterna.

| 8. | Europaparlamentet ska enligt artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt hållas fullständigt underrättat i alla skeden av förhandlingarna om internationella avtal. Därför uppmanas kommissionen att rapportera till parlamentet om hur diskussionerna med de syriska myndigheterna om ett undertecknande av associeringsavtalet fortskrider. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ska enligt artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt hållas fullständigt underrättat i alla skeden av förhandlingarna om internationella avtal. Därför uppmanas kommissionen att rapportera till parlamentet om hur diskussionerna med de syriska myndigheterna om ett undertecknande av associeringsavtalet fortskrider.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den fortlöpande dialogen mellan EU och Syrien och hoppas att de pågående ansträngningarna kommer att leda till förbättringar inte bara vad gäller den ekonomiska och sociala situationen i Syrien, vilket redan är fallet, utan även politiskt och på människorättsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den fortlöpande dialogen mellan EU och Syrien och hoppas att de pågående ansträngningarna kommer att leda till förbättringar inte bara vad gäller den ekonomiska och sociala situationen i Syrien, vilket redan är fallet, utan även politiskt och på människorättsområdet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Arabrepubliken Syriens regering och parlament.

---

(1)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 349.

(2)  EUT C 300 E, 9.12.2006, s. 519.

(3)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 485.

(4)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 32.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/88

---

Torsdagen den 9 september 2010Bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta)

P7_TA(2010)0317

Europaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om bristen på en transparent process och eventuellt tvivelaktigt innehåll när det gäller handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta)

2011/C 308 E/17

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Just nu pågår förhandlingar om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning. |
| --- | --- |

A.

Just nu pågår förhandlingar om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning.

| B. | Europaparlamentet garanteras genom Lissabonfördraget medbeslutanderätt i handelsfrågor samt tillgång till förhandlingsdokument. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet garanteras genom Lissabonfördraget medbeslutanderätt i handelsfrågor samt tillgång till förhandlingsdokument.

| 1. | Europaparlamentet anser att det föreslagna avtalet inte indirekt bör införa en harmonisering av EU:s lagstiftning gällande upphovsrätt, patent eller varumärken. Subsidiaritetsprincipen bör respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det föreslagna avtalet inte indirekt bör införa en harmonisering av EU:s lagstiftning gällande upphovsrätt, patent eller varumärken. Subsidiaritetsprincipen bör respekteras.

| 2. | Europaparlamentet förklarar att kommissionen omedelbart bör göra alla dokument, som är relaterade till de pågående förhandlingarna, tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förklarar att kommissionen omedelbart bör göra alla dokument, som är relaterade till de pågående förhandlingarna, tillgängliga för allmänheten.

| 3. | Europarlamentet anser att det föreslagna avtalet inte bör medföra inskränkningar av rättsäkerheten eller försvaga grundläggande rättigheter såsom yttrandefriheten och rätten till integritet. |
| --- | --- |

3.

Europarlamentet anser att det föreslagna avtalet inte bör medföra inskränkningar av rättsäkerheten eller försvaga grundläggande rättigheter såsom yttrandefriheten och rätten till integritet.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de ekonomiska och innovationsrelaterade riskerna måste utvärderas före införandet av straffrättsliga påföljder om civilrättsliga åtgärder redan finns. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att de ekonomiska och innovationsrelaterade riskerna måste utvärderas före införandet av straffrättsliga påföljder om civilrättsliga åtgärder redan finns.

| 5. | Europaparlamentet anser att leverantörer av Internettjänster inte ska hållas ansvariga för de uppgifter som de överför eller mottar via sina tjänster i en sådan utsträckning att det innebär att sådana uppgifter måste granskas i förväg eller filtreras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att leverantörer av Internettjänster inte ska hållas ansvariga för de uppgifter som de överför eller mottar via sina tjänster i en sådan utsträckning att det innebär att sådana uppgifter måste granskas i förväg eller filtreras.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att åtgärder som syftar till att stärka befogenheterna för gränsöverskridande inspektioner och beslagtagande av varor inte får ha en negativ inverkan på den globala tillgången till lagliga och säkra läkemedel till överkomliga priser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar att åtgärder som syftar till att stärka befogenheterna för gränsöverskridande inspektioner och beslagtagande av varor inte får ha en negativ inverkan på den globala tillgången till lagliga och säkra läkemedel till överkomliga priser.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (1) på undertecknarna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (1) på undertecknarna till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 9 september 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN1)).

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/89

---

Torsdagen den 9 september 2010Inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor

P7_TA(2010)0318

Europaparlamentets förklaring av den 9 september 2010 om inrättandet av ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor

2011/C 308 E/18

Europaparlamentet avger denna förklaring

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Begreppet ”våld mot kvinnor” innefattar varje könsbetingad våldshandling som resulterar i eller sannolikt kommer att resultera i fysisk, sexuell eller psykisk skada eller lidande för kvinnor, liksom hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig det sker offentligt eller privat. |
| --- | --- |

A.

Begreppet ”våld mot kvinnor” innefattar varje könsbetingad våldshandling som resulterar i eller sannolikt kommer att resultera i fysisk, sexuell eller psykisk skada eller lidande för kvinnor, liksom hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig det sker offentligt eller privat.

| B. | Våld mot kvinnor utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten mellan kvinnor och män och är en av de mest utbredda formerna av kränkning av de mänskliga rättigheterna, oavsett geografiska, ekonomiska, kulturella eller sociala faktorer. |
| --- | --- |

B.

Våld mot kvinnor utgör ett allvarligt hinder för jämställdheten mellan kvinnor och män och är en av de mest utbredda formerna av kränkning av de mänskliga rättigheterna, oavsett geografiska, ekonomiska, kulturella eller sociala faktorer.

| C. | Våld mot kvinnor utgör ett allvarligt problem i EU där 20–25 procent av kvinnorna utsätts för fysiskt våld som vuxna och där mer än 10 procent av dem utsätts för sexuellt våld. |
| --- | --- |

C.

Våld mot kvinnor utgör ett allvarligt problem i EU där 20–25 procent av kvinnorna utsätts för fysiskt våld som vuxna och där mer än 10 procent av dem utsätts för sexuellt våld.

| D. | Europaparlamentet har upprepade gånger krävt att ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor inrättas, bland annat i samband med antagandet av Europaparlamentets resolution om jämställdhet mellan kvinnor och män 2009. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har upprepade gånger krävt att ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor inrättas, bland annat i samband med antagandet av Europaparlamentets resolution om jämställdhet mellan kvinnor och män 2009.

| 1. | Europaparlamentet anser att kampen mot våld mot kvinnor utgör en viktig faktor för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att kampen mot våld mot kvinnor utgör en viktig faktor för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 2. | Europaparlamentet anmodar kommissionen att inom de närmaste fem åren inrätta ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anmodar kommissionen att inom de närmaste fem åren inrätta ett europeiskt år för kampen mot våld mot kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna (1) till kommissionen.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 2 till protokollet av den 9 september 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN2)).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/90 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/90

---

Tisdagen den 7 september 2010Begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten för Viktor Uspaskich

P7_TA(2010)0296

Europaparlamentets beslut av den 7 september 2010 om begäran om upphävande av Viktor Uspaskichs immunitet (2009/2147(IMM))

2011/C 308 E/19

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

med beaktande av den begäran av den 14 juli 2009 om upphävande av Viktor Uspaskichs immunitet som översänts av Litauens rättsliga myndigheter, och som tillkännagavs i kammaren den 7 oktober 2009,

efter att ha hört Viktor Uspaskich i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokollet (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, vilket är fogat till fördragen,

med beaktande av dåvarande EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och den 10 juli 1986 (1),

med beaktande av artikel 62 i Republiken Litauens konstitution,

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0244/2010), och av följande skäl:

| A. | Straffrättsliga förfaranden har inletts mot Viktor Uspaskich, ledamot av Europaparlamentet, som i det mål som behandlas i den regionala brottmålsdomstolen i Vilnius står åtalad för brott enligt artikel 24.4 jämförd med artikel 222.1, artikel 220.1, artikel 24.4 jämförd med artikel 220.1, artikel 205.1 och artikel 24.4 jämförd med artikel 205.1 i den litauiska brottsbalken. |
| --- | --- |

A.

Straffrättsliga förfaranden har inletts mot Viktor Uspaskich, ledamot av Europaparlamentet, som i det mål som behandlas i den regionala brottmålsdomstolen i Vilnius står åtalad för brott enligt artikel 24.4 jämförd med artikel 222.1, artikel 220.1, artikel 24.4 jämförd med artikel 220.1, artikel 205.1 och artikel 24.4 jämförd med artikel 205.1 i den litauiska brottsbalken.

| B. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet under Europaparlamentets sessioner åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, medan immuniteten inte kan åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och inte heller kan hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av sina ledamöters immunitet. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet under Europaparlamentets sessioner åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, medan immuniteten inte kan åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och inte heller kan hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av sina ledamöters immunitet.

| C. | Anklagelserna mot Uspaskich rör inte yttranden han gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

C.

Anklagelserna mot Uspaskich rör inte yttranden han gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| D. | Enligt artikel 62 i Republiken Litauens konstitution får en ledamot av det nationella parlamentet (Seimas) inte göras straffrättsligt ansvarig, anhållas eller utsättas för åtgärder som på annat sätt begränsar hans eller hennes frihet utan Seimas samtycke. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 62 i Republiken Litauens konstitution får en ledamot av det nationella parlamentet (Seimas) inte göras straffrättsligt ansvarig, anhållas eller utsättas för åtgärder som på annat sätt begränsar hans eller hennes frihet utan Seimas samtycke.

| E. | Vidare får en ledamot av Seimas enligt artikel 62 inte åtalas för röster som han eller hon avlagt eller yttranden som han eller hon gjort i Seimas. Ledamoten får emellertid hållas ansvarig för personlig kränkning eller förtal i enlighet med det allmänna förfarandet. |
| --- | --- |

E.

Vidare får en ledamot av Seimas enligt artikel 62 inte åtalas för röster som han eller hon avlagt eller yttranden som han eller hon gjort i Seimas. Ledamoten får emellertid hållas ansvarig för personlig kränkning eller förtal i enlighet med det allmänna förfarandet.

| F. | Uspaskich står under åtal i huvudsak för bokföringsbrott i samband med finansieringen av ett politiskt parti under en viss period innan han valdes till ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

F.

Uspaskich står under åtal i huvudsak för bokföringsbrott i samband med finansieringen av ett politiskt parti under en viss period innan han valdes till ledamot av Europaparlamentet.

| G. | Inga övertygande bevis har anförts för att någon typ av fumus persecutionis skulle föreligga, och de brott som Uspaskich anklagas för har ingen koppling till utövandet av hans ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

G.

Inga övertygande bevis har anförts för att någon typ av fumus persecutionis skulle föreligga, och de brott som Uspaskich anklagas för har ingen koppling till utövandet av hans ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| H. | Det är därför lämpligt att upphäva hans immunitet. |
| --- | --- |

H.

Det är därför lämpligt att upphäva hans immunitet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Viktor Uspaskichs immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Viktor Uspaskichs immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Litauen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Litauen.

---

(1)  Mål 101/63, Albert Wagner mot Jean Fohrmann och Antoine Krier, REG 195, och mål 149/85 Roger Wybot mot Edgar Faure m.fl., REG 2391.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 7 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/92

---

Tisdagen den 7 september 2010Arbetskraftens fria rörlighet inom unionen - kodifierad text ***I

P7_TA(2010)0291

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

2011/C 308 E/20

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0204),

med beaktande av artiklarna 294.2 och 46 i EUF-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0112/2010),

med beaktande av artikel 294.3 i EUF-fördraget,

med beaktande av de motiverade yttrandena från nationella parlament till talmannen om huruvida förslaget till akt är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 juli 2010,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 86 och 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0222/2010), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

Tisdagen den 7 september 2010P7_TC1-COD(2010)0110

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr .../2011.)

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/93

---

Tisdagen den 7 september 2010Äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation ***I

P7_TA(2010)0292

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

2011/C 308 E/21

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0459),

med beaktande av artikel 123.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0207/2009),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), med addendum (KOM(2010)0147),

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 133 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 16 november 2009 (1),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0212/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 284, 25.11.2009, s. 6.

---

Tisdagen den 7 september 2010P7_TC1-COD(2009)0128

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet avEuropaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om äkthetskontroll av euromynt och hantering av euromynt som inte är lämpliga för cirkulation

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1210/2010.)

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/94

---

Tisdagen den 7 september 2010Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***I

P7_TA(2010)0293

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

2011/C 308 E/22

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2010)0302),

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0144/2010),

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0242/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt.

---

Tisdagen den 7 september 2010P7_TC1-COD(2010)0162

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 september 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2010/EU om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv nr 938/2010/EU.)

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/95

---

Tisdagen den 7 september 2010Tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för Madeira och Azorerna *

P7_TA(2010)0294

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om förslaget till rådets förordning om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för importer av vissa industriprodukter till de autonoma regionerna Madeira och Azorerna (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

2011/C 308 E/23

(Särskilt lagstiftningsförfarande – nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets utkast (09109/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0370),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 20 januari 2010 (1),

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet på nytt hört parlamentet (C7-0106/2010),

med beaktande av artiklarna 55 och 59.3 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0232/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och de nationella parlamenten parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Utkast till förordning


  Artikel 6a – punkt 2 |
| 2.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt, ska kommissionen delge rådet denna. | 2.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt, ska kommissionen delge
  Europaparlamentet och
  rådet denna. |
| Ändring 2 |
| Utkast till förordning


  Artikel 6b – punkt 2 |
| 2.   När rådet har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas, ska rådet sträva efter att informera kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilken delegerad befogenhet som kan komma att återkallas samt skälen för återkallandet. | 2.   När rådet har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas, ska rådet sträva efter att informera
  Europaparlamentet och
  kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilken delegerad befogenhet som kan komma att återkallas samt skälen för återkallandet. |
| Ändring 3 |
| Utkast till förordning


  Artikel 6c – punkt 1 |
| 1.   Rådet får invända mot delegerade akter inom en period på tre månader efter anmälningsdatum. | 1.   Rådet får invända mot delegerade akter inom en period på tre månader efter anmälningsdatum.
  Om rådet avser att invända ska det sträva efter att informera Europaparlamentet i rimlig tid innan det fattar det slutliga beslutet, och ange vilken delegerad akt som det avser att invända mot samt de eventuella skälen för sin invändning. |

RÅDETS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRING

Ändring 1

Utkast till förordning

Artikel 6a – punkt 2

2.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt, ska kommissionen delge rådet denna.

2.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt, ska kommissionen delge
  Europaparlamentet och
  rådet denna.

Ändring 2

Utkast till förordning

Artikel 6b – punkt 2

2.   När rådet har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas, ska rådet sträva efter att informera kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilken delegerad befogenhet som kan komma att återkallas samt skälen för återkallandet.

2.   När rådet har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida delegeringen av befogenheter ska återkallas, ska rådet sträva efter att informera
  Europaparlamentet och
  kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilken delegerad befogenhet som kan komma att återkallas samt skälen för återkallandet.

Ändring 3

Utkast till förordning

Artikel 6c – punkt 1

1.   Rådet får invända mot delegerade akter inom en period på tre månader efter anmälningsdatum.

1.   Rådet får invända mot delegerade akter inom en period på tre månader efter anmälningsdatum.
  Om rådet avser att invända ska det sträva efter att informera Europaparlamentet i rimlig tid innan det fattar det slutliga beslutet, och ange vilken delegerad akt som det avser att invända mot samt de eventuella skälen för sin invändning.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0002.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/96

---

Tisdagen den 7 september 2010Förslag till ändringsbudget nr 2/2010: Berec (Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation)

P7_TA(2010)0295

Europaparlamentets resolution av den 7 september 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2010 för budgetåret 2010, Del III - kommissionen (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

2011/C 308 E/24

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, slutgiltigt antagen den 17 december 2009 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2010 för budgetåret 2010 som kommissionen lade fram den 19 mars 2010 (KOM(2010)0108),

med beaktande av skrivelsen från kommissionsledamot Janusz Lewandowski till talman Buzek av den 9 juli 2010,

med beaktande av rådets ståndpunkt om det förslag till ändringsbudget nr 2/2010 som rådet fastställde den 26 juli 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010),

med beaktande artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0240/2010), och av följande skäl:

| A. | Rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 täcker tjänsteförteckningen för kontoret för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec). |
| --- | --- |

A.

Rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 täcker tjänsteförteckningen för kontoret för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec).

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2010. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2010.

| C. | Rådet antog sin ståndpunkt den 26 juli 2010. |
| --- | --- |

C.

Rådet antog sin ståndpunkt den 26 juli 2010.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 2/2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 2/2010.

| 2. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2010 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 2/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2010 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 64, 12.3.2010.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/97

---

Tisdagen den 7 september 2010Avtal mellan EU och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål ***

P7_TA(2010)0297

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 september 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

2011/C 308 E/25

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05308/2010),

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Japan om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (15915/2009),

med beaktande av begäran godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 82.1 andra stycket led d och 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0029/2010),

med beaktande av artiklarna 81 och artikel 90.8 i arbetsordningen,

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0209/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Japan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Japan.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/98

---

Tisdagen den 7 september 2010Bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea ***I

P7_TA(2010)0301

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införlivandet av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan EU och Korea (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2011/C 308 E/26

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Förslaget ändrades den 7 september 2010 enligt följande (1)

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) | Handelshinder på en handelspartners hemmamarknad tenderar att stödja export från denna marknad till utlandet, och om detta sker till EU kan de därmed ge förutsättningar för tillämpning av skyddsåtgärder. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

(3a)

Handelshinder på en handelspartners hemmamarknad tenderar att stödja export från denna marknad till utlandet, och om detta sker till EU kan de därmed ge förutsättningar för tillämpning av skyddsåtgärder.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Skyddsåtgärder får övervägas endast om produkten i fråga importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter och under sådana omständigheter att importen orsakar, eller hotar att orsaka, allvarlig skada för EU:s tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag såsom fastställs i artikel 3.1 i kapitel 3 i avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Skyddsåtgärder får övervägas endast om produkten i fråga importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter och under sådana omständigheter att importen orsakar, eller hotar att orsaka, allvarlig skada för EU:s tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag såsom fastställs i artikel 3.1 i kapitel 3 i avtalet.

| (5) | Skyddsåtgärder får övervägas endast om produkten i fråga importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter
  eller den ekonomiska verksamheten i fråga ökar i sådan omfattning
  och under sådana omständigheter att importen orsakar, eller hotar att orsaka, allvarlig skada för EU:s producenter av produkter
  eller ekonomiska verksamheter
  av samma eller direkt konkurrerande slag såsom fastställs i artikel 3.1 i kapitel 3 i avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Skyddsåtgärder får övervägas endast om produkten i fråga importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter
  eller den ekonomiska verksamheten i fråga ökar i sådan omfattning
  och under sådana omständigheter att importen orsakar, eller hotar att orsaka, allvarlig skada för EU:s producenter av produkter
  eller ekonomiska verksamheter
  av samma eller direkt konkurrerande slag såsom fastställs i artikel 3.1 i kapitel 3 i avtalet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare kan även uppstå på grund av att vissa åtaganden i kapitel 13 i avtalet inte uppfylls, särskilt de sociala och miljömässiga normer som anges där, vilket leder till att skyddsåtgärder behöver införas. |
| --- | --- |

(5a)

Allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare kan även uppstå på grund av att vissa åtaganden i kapitel 13 i avtalet inte uppfylls, särskilt de sociala och miljömässiga normer som anges där, vilket leder till att skyddsåtgärder behöver införas.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| (5b) | Respekten för avtalets regler om icke-tariffära handelshinder är också avgörande för huruvida en allvarlig skada eller ett hot om allvarlig skada uppstår för EU-tillverkare eller för vissa EU-industrier. I detta avseende kan man behöva införa skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(5b)

Respekten för avtalets regler om icke-tariffära handelshinder är också avgörande för huruvida en allvarlig skada eller ett hot om allvarlig skada uppstår för EU-tillverkare eller för vissa EU-industrier. I detta avseende kan man behöva införa skyddsåtgärder.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Uppföljningen och översynen av avtalet samt det införande av skyddsåtgärder som eventuellt behövs bör ske med största möjliga öppenhet och med det civila samhällets deltagande. Därför måste den interna rådgivande gruppen (”Domestic Advisory Group”) och det civila samhällets forum alltid involveras. |
| --- | --- |

(6a)

Uppföljningen och översynen av avtalet samt det införande av skyddsåtgärder som eventuellt behövs bör ske med största möjliga öppenhet och med det civila samhällets deltagande. Därför måste den interna rådgivande gruppen (”Domestic Advisory Group”) och det civila samhällets forum alltid involveras.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | Kommissionen bör lägga fram en årlig rapport om tillämpningen och genomförandet av avtalet samt om tillämpningen av skyddsåtgärder. Om det visar sig att skyddsåtgärderna är otillräckliga, bör kommissionen lägga fram ett omfattande förslag om ytterligare skyddsåtgärder, till exempel begränsningar av kvantiteter, kvoter och importtillstånd eller andra motåtgärder. |
| --- | --- |

(6b)

Kommissionen bör lägga fram en årlig rapport om tillämpningen och genomförandet av avtalet samt om tillämpningen av skyddsåtgärder. Om det visar sig att skyddsåtgärderna är otillräckliga, bör kommissionen lägga fram ett omfattande förslag om ytterligare skyddsåtgärder, till exempel begränsningar av kvantiteter, kvoter och importtillstånd eller andra motåtgärder.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Tillförlitlig statistik om all import från Republiken Korea till EU är därför av avgörande betydelse för att bedöma om det finns ett hot om allvarlig skada för EU:s industri som helhet eller dess olika sektorer från dagen för avtalets ikraftträdande. |
| --- | --- |

(7a)

Tillförlitlig statistik om all import från Republiken Korea till EU är därför av avgörande betydelse för att bedöma om det finns ett hot om allvarlig skada för EU:s industri som helhet eller dess olika sektorer från dagen för avtalets ikraftträdande.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | En nära övervakning kommer, tillsammans med regelbundna bedömningar, att underlätta och förkorta både inledandet av förfaranden och undersökningsskedet. Kommissionen bör därför regelbundet övervaka import- och exportstatistiken och bedöma vilken inverkan avtalet har på olika delar av industrin från den dag då avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

(13a)

En nära övervakning kommer, tillsammans med regelbundna bedömningar, att underlätta och förkorta både inledandet av förfaranden och undersökningsskedet. Kommissionen bör därför regelbundet övervaka import- och exportstatistiken och bedöma vilken inverkan avtalet har på olika delar av industrin från den dag då avtalet träder i kraft.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Kommissionen, medlemsstaterna samt EU-tillverkarna bör från och med den dag avtalet trätt i kraft regelbundet övervaka och utvärdera import- och exportstatistiken för känsliga produktlinjer i avtalet, så att man i tid kan fastställa om det föreligger allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare. |
| --- | --- |

(13b)

Kommissionen, medlemsstaterna samt EU-tillverkarna bör från och med den dag avtalet trätt i kraft regelbundet övervaka och utvärdera import- och exportstatistiken för känsliga produktlinjer i avtalet, så att man i tid kan fastställa om det föreligger allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 13c (nytt)

| (13c) | Det måste fastställas vissa förfaranden för tillämpningen av artikel 14 (restitution av eller befrielse från tullar) i avtalets protokoll om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete (nedan kallat ”protokollet om ursprungsregler”) för att de mekanismer som föreskrivs i protokollet ska fungera effektivt samt av omsorg om ett heltäckande informationsutbyte mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

(13c)

Det måste fastställas vissa förfaranden för tillämpningen av artikel 14 (restitution av eller befrielse från tullar) i avtalets protokoll om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete (nedan kallat ”protokollet om ursprungsregler”) för att de mekanismer som föreskrivs i protokollet ska fungera effektivt samt av omsorg om ett heltäckande informationsutbyte mellan de berörda parterna.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skälen 13d och 13e (nytt)

| (13d) | Eftersom tullrestitutionerna inte kan begränsas förrän fem år efter avtalets ikraftträdande, kan man på grundval av denna förordning behöva vidta skyddsåtgärder mot sådan allvarlig skada eller sådant hot om allvarlig skada för EU-tillverkare som beror på tullrestitutioner eller befrielse från tullar. Kommissionen bör därför från och med den dag avtalet trätt i kraft särskilt noggrant, i synnerhet när det gäller känsliga sektorer, övervaka i vilken omfattning komponenter och material från tredjeländer ingår i de produkter som importerats från Republiken Korea, vilka förändringar detta medför och hur detta påverkar marknaden. |
| --- | --- |

(13d)

Eftersom tullrestitutionerna inte kan begränsas förrän fem år efter avtalets ikraftträdande, kan man på grundval av denna förordning behöva vidta skyddsåtgärder mot sådan allvarlig skada eller sådant hot om allvarlig skada för EU-tillverkare som beror på tullrestitutioner eller befrielse från tullar. Kommissionen bör därför från och med den dag avtalet trätt i kraft särskilt noggrant, i synnerhet när det gäller känsliga sektorer, övervaka i vilken omfattning komponenter och material från tredjeländer ingår i de produkter som importerats från Republiken Korea, vilka förändringar detta medför och hur detta påverkar marknaden.

| (13e) | Kommissionen bör därför övervaka statistik från koreansk sida och från tredje part och upprätta en förteckning över alla de produkter som kan komma att påverkas av tullrestitutioner från och med den dag avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

(13e)

Kommissionen bör därför övervaka statistik från koreansk sida och från tredje part och upprätta en förteckning över alla de produkter som kan komma att påverkas av tullrestitutioner från och med den dag avtalet träder i kraft.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 13f (nytt)

| (13f) | Om kommissionen i sin undersökning drar slutsatsen att unionens industri skadats till följd av avtalet bör följande definitioner gälla, men endast vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2):










  a) | ”G enomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen”, såsom begreppet används i artikel 1.1 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, ska innefatta en ökning av importen från Korea till EU eller en utebliven ökning av EU:s export till Korea. |
| --- | --- | --- |

(13f)

Om kommissionen i sin undersökning drar slutsatsen att unionens industri skadats till följd av avtalet bör följande definitioner gälla, men endast vid tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2):

a)

”G enomgripande strukturförändringar inom världshandeln beroende på globaliseringen”, såsom begreppet används i artikel 1.1 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, ska innefatta en ökning av importen från Korea till EU eller en utebliven ökning av EU:s export till Korea.

| b) | Uppsägningar inom fordonsindustrin som








  — | har ”betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin” och ”allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala ekonomin”, såsom dessa begrepp används i artiklarna 1.1 respektive 2 c i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och |
| --- | --- | --- |

b)

Uppsägningar inom fordonsindustrin som

—

har ”betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin” och ”allvarliga följder för sysselsättningen och den lokala ekonomin”, såsom dessa begrepp används i artiklarna 1.1 respektive 2 c i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och

| — | är ”särskilda omständigheter” såsom begreppet används i artikel 2 c i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

—

är ”särskilda omständigheter” såsom begreppet används i artikel 2 c i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 13g (nytt)

| (13g) | För att undvika allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare eller EU-industrier bör kommissionen noggrant övervaka produktionskapaciteten samt respekten för ILO- och FN-standarder om sociala och arbetsmässiga villkor och miljömässiga normer i de tredjeländer där komponenter eller material tillverkas som infogas i produkter som omfattas av avtalet. |
| --- | --- |

(13g)

För att undvika allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare eller EU-industrier bör kommissionen noggrant övervaka produktionskapaciteten samt respekten för ILO- och FN-standarder om sociala och arbetsmässiga villkor och miljömässiga normer i de tredjeländer där komponenter eller material tillverkas som infogas i produkter som omfattas av avtalet.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skälen 13h - 13j (nya)

| (13h) | I artikel 11.1.2 i kapitel 11 i avtalet ställs krav på att parterna på sina respektive territorier upprätthåller en heltäckande konkurrenslagstiftning som effektivt hanterar konkurrensbegränsande avtal, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning från ett eller flera företags sida. |
| --- | --- |

(13h)

I artikel 11.1.2 i kapitel 11 i avtalet ställs krav på att parterna på sina respektive territorier upprätthåller en heltäckande konkurrenslagstiftning som effektivt hanterar konkurrensbegränsande avtal, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning från ett eller flera företags sida.

| (13i) | I artikel 11.6.2 i kapitel 11 fastställs en skyldighet för parterna att samarbeta när det gäller genomförandepolitik och genomförandet av respektive konkurrenslagstiftning, bland annat genom genomförandesamarbete, underrättelser, samråd och utbyte av icke-konfidentiell information som grundas på avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om samarbete i fråga om konkurrensbegränsande verksamhet, som undertecknades den 23 maj 2009 (”samarbetsavtalet”). |
| --- | --- |

(13i)

I artikel 11.6.2 i kapitel 11 fastställs en skyldighet för parterna att samarbeta när det gäller genomförandepolitik och genomförandet av respektive konkurrenslagstiftning, bland annat genom genomförandesamarbete, underrättelser, samråd och utbyte av icke-konfidentiell information som grundas på avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Koreas regering om samarbete i fråga om konkurrensbegränsande verksamhet, som undertecknades den 23 maj 2009 (”samarbetsavtalet”).

| (13j) | Syftet med samarbetsavtalet är att bidra till att varje part effektivt ska kunna genomföra konkurrenslagstiftningen, genom att främja samarbete och samordning mellan parternas konkurrensmyndigheter. |
| --- | --- |

(13j)

Syftet med samarbetsavtalet är att bidra till att varje part effektivt ska kunna genomföra konkurrenslagstiftningen, genom att främja samarbete och samordning mellan parternas konkurrensmyndigheter.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 14

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter

| (14) | Genomförandet av den bilaterala skyddsklausulen i avtalet kräver att enhetliga villkor antas av kommissionen för beslut om preliminära och slutgiltiga skyddsåtgärder, för införande av övervakningsåtgärder och för slutförandet av en undersökning och ett förfarande utan åtgärder. Enligt artikel 291 i fördraget on Europeiska unionens funktionssätt ska allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter fastställas i förväg genom en förordning i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I avvaktan på att denna nya förordning antas är
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
  , fortsatt tillämplig med undantag för det föreskrivande förfarandet med kontroll, som inte är tillämpligt. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandet av den bilaterala skyddsklausulen i avtalet kräver att enhetliga villkor antas av kommissionen för beslut om preliminära och slutgiltiga skyddsåtgärder, för införande av övervakningsåtgärder och för slutförandet av en undersökning och ett förfarande utan åtgärder. Enligt artikel 291 i fördraget on Europeiska unionens funktionssätt ska allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter fastställas i förväg genom en förordning i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I avvaktan på att denna nya förordning antas är
  rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
  , fortsatt tillämplig med undantag för det föreskrivande förfarandet med kontroll, som inte är tillämpligt.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | Denna förordning bör enbart gälla varor som tillverkas i EU och i Republiken Korea. Förordningen bör inte omfatta de produkter, delar eller komponenter vars tillverkning är utlagd till externa produktionszoner, till exempel Kaesong. Om tillämpningsområdet ska utvidgas så att det omfattar även tillverkning utlagd till externa produktionszoner, bör denna förordning ändras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Om tillämpningsområdet utvidgas bör man se till att de åtaganden som anges i kapitel 13 i avtalet även uppfylls inom tillverkning som lagts ut till externa produktionszoner. |
| --- | --- |

(14a)

Denna förordning bör enbart gälla varor som tillverkas i EU och i Republiken Korea. Förordningen bör inte omfatta de produkter, delar eller komponenter vars tillverkning är utlagd till externa produktionszoner, till exempel Kaesong. Om tillämpningsområdet ska utvidgas så att det omfattar även tillverkning utlagd till externa produktionszoner, bör denna förordning ändras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Om tillämpningsområdet utvidgas bör man se till att de åtaganden som anges i kapitel 13 i avtalet även uppfylls inom tillverkning som lagts ut till externa produktionszoner.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 1 – led a

| a) | EU-industrin: alla EU-tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag inom EU:s territorium eller de EU-tillverkare vars sammanlagda tillverkning av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag utgör en övervägande del av EU:s totala tillverkning av dessa produkter, |
| --- | --- |

a)

EU-industrin: alla EU-tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag inom EU:s territorium eller de EU-tillverkare vars sammanlagda tillverkning av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag utgör en övervägande del av EU:s totala tillverkning av dessa produkter,

| a) | EU-industrin: alla EU-tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag inom EU:s territorium eller de EU-tillverkare vars sammanlagda tillverkning av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag utgör en övervägande del av EU:s totala tillverkning av dessa produkter.
  I fall där produkten av samma eller direkt konkurrerande slag bara är en av flera produkter som tillverkas av de producenter som utgör EU-industrin, ska industrin definieras som de specifika operationer som är inbegripna i produktionen av produkten av samma eller direkt konkurrerande slag. |
| --- | --- |

a)

EU-industrin: alla EU-tillverkare av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag inom EU:s territorium eller de EU-tillverkare vars sammanlagda tillverkning av produkter av samma eller direkt konkurrerande slag utgör en övervägande del av EU:s totala tillverkning av dessa produkter.
  I fall där produkten av samma eller direkt konkurrerande slag bara är en av flera produkter som tillverkas av de producenter som utgör EU-industrin, ska industrin definieras som de specifika operationer som är inbegripna i produktionen av produkten av samma eller direkt konkurrerande slag.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1 – led c

| c) | hot om allvarlig skada: allvarlig skada som är klart överhängande; ett fastställande av risk för allvarlig skada ska ske på grundval av fakta och inte endast påståenden, antaganden eller avlägsna möjligheter, |
| --- | --- |

c)

hot om allvarlig skada: allvarlig skada som är klart överhängande; ett fastställande av risk för allvarlig skada ska ske på grundval av fakta och inte endast påståenden, antaganden eller avlägsna möjligheter,

| c) | hot om allvarlig skada: allvarlig skada som är klart överhängande; ett fastställande av risk för allvarlig skada ska ske på grundval av
  kontrollerbara
  fakta och inte endast påståenden, antaganden eller avlägsna möjligheter,
  varvid bland annat prognoser, uppskattningar och analyser på grundval av faktorer som anges i artikel 4.5 bör beaktas för att avgöra om det föreligger ett hot om allvarlig skada, |
| --- | --- |

c)

hot om allvarlig skada: allvarlig skada som är klart överhängande; ett fastställande av risk för allvarlig skada ska ske på grundval av
  kontrollerbara
  fakta och inte endast påståenden, antaganden eller avlägsna möjligheter,
  varvid bland annat prognoser, uppskattningar och analyser på grundval av faktorer som anges i artikel 4.5 bör beaktas för att avgöra om det föreligger ett hot om allvarlig skada,

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 1 – led ea (nytt)

| ea) | berörda parter: parter som berörs av importen av ifrågavarande produkt, |
| --- | --- |

ea)

berörda parter: parter som berörs av importen av ifrågavarande produkt,

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 1 – led eb (nytt)

| eb) | varor: produkter som tillverkas i EU eller i Republiken Korea; produkter eller komponenter med tillverkning utlagd till externa produktionszoner ingår inte; om tillämpningsområdet ska utvidgas så att det omfattar även tillverkning utlagd till externa produktionszoner, måste denna förordning ändras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

eb)

varor: produkter som tillverkas i EU eller i Republiken Korea; produkter eller komponenter med tillverkning utlagd till externa produktionszoner ingår inte; om tillämpningsområdet ska utvidgas så att det omfattar även tillverkning utlagd till externa produktionszoner, måste denna förordning ändras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 1 – led ec (nytt)

| ec) | sådana omständigheter att de orsakar eller hotar att orsaka: sådana faktorer som produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, valutapolitik och arbetsvillkor i ett tredjeland i samband med tillverkningen av komponenter och material som ingår i produkten i fråga, |
| --- | --- |

ec)

sådana omständigheter att de orsakar eller hotar att orsaka: sådana faktorer som produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, valutapolitik och arbetsvillkor i ett tredjeland i samband med tillverkningen av komponenter och material som ingår i produkten i fråga,

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 1 – led ed (nytt)

| ed) | region(er): en eller flera medlemsstater i unionen, |
| --- | --- |

ed)

region(er): en eller flera medlemsstater i unionen,

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

1.   En skyddsåtgärd får införas i enlighet med bestämmelserna i denna förordning om en produkt med ursprung i Korea till följd av sänkningen eller avskaffandet av tullarna på den produkten importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter, i absoluta tal eller i förhållande till EU:s inhemska tillverkning, eller under sådana omständigheter att den orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för den industri i EU som tillverkar en produkt av samma eller direkt konkurrerande slag.

1.   En skyddsåtgärd får införas i enlighet med bestämmelserna i denna förordning om en produkt
  eller ekonomisk verksamhet
  med ursprung i Korea till följd av sänkningen eller avskaffandet av tullarna på den produkten
  eller verksamheten
  importeras till EU i så kraftigt ökade kvantiteter, i absoluta tal eller i förhållande till EU:s inhemska tillverkning, eller under sådana omständigheter att den orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för den industri i EU som tillverkar en produkt
  eller verksamhet
  av samma eller direkt konkurrerande slag.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Om det, i synnerhet på grundval av de faktorer som avses i artikel 4.5, konstateras att villkoren för att införa åtgärder enligt artikel 2.1 uppfylls i en eller flera av unionens regioner får kommissionen, efter att ha undersökt alternativa lösningar, i undantagsfall tillåta övervaknings- eller skyddsåtgärder som är begränsade till regionen eller regionerna i fråga, om den anser att det är lämpligare att tillämpa åtgärderna på den nivån än inom hela unionen. Dessa åtgärder ska vara tidsbegränsade och störa den inre marknaden så lite som möjligt. De ska antas i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.2.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkterna 2a och b (nya)

2a.
     
  För att skyddsåtgärderna ska tillämpas effektivt ska kommissionen (Eurostat) lägga fram en årlig övervakningsrapport för Europaparlamentet och rådet om aktuell statistik över import från Korea som genom avtalet påverkar känsliga sektorer i EU.

2b.
     
  I händelse av ett styrkt hot om skada som rapporterats till kommissionen av EU-industrin kan kommissionen överväga att utvidga övervakningen till andra påverkade sektorer (berörda parter).

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

Övervakning

Kommissionen ska övervaka hur import- och exportstatistiken för koreanska produkter utvecklas och samarbeta och regelbundet utbyta uppgifter med unionens medlemsstater och industri. Kommissionen ska se till att medlemsstaterna genomgående tillhandahåller lämpliga statistiska uppgifter av god kvalitet.

Kommissionen ska noggrant övervaka statistik och prognoser från koreansk sida och från tredje part beträffande alla de produkter som kan komma att påverkas av tullrestitutioner från och med den dag avtalet träder i kraft.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   En undersökning ska, på begäran av en medlemsstat eller på kommissionens eget initiativ, inledas om det är uppenbart för kommissionen att det föreligger tillräcklig bevisning för att motivera ett sådant inledande.

1.   En undersökning ska, på begäran av en medlemsstat
  , Europaparlamentet, den interna rådgivande gruppen, en juridisk person eller en sammanslutning som inte är en juridisk person och som agerar på EU-industrins vägnar och representerar minst 25 procent av denna,
  eller på kommissionens eget initiativ, inledas om det är uppenbart för kommissionen
  , utgående från faktorer av det slag som fastställts i artikel 4.5,
  att det föreligger tillräcklig bevisning
  av typ prima facie-bevis,
  för att motivera ett sådant inledande.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Begäran om att inleda en undersökning ska innehålla bevis på att villkoren för att införa skyddsåtgärden är uppfyllda, i den mening som avses i artikel 2.1. Begäran ska i allmänhet innehålla följande information: graden och mängden för ökningen av importen av produkten i fråga i absoluta och relativa termer, den andel av den inhemska marknaden som den ökade importen tagit, ändringar i försäljningsnivån, produktionen, produktiviteten, kapacitetsutnyttjandet, vinster och förluster och sysselsättning.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1b (ny)

1b.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 i denna artikel och i fem år efter avtalets ikraftträdande ska kommissionen särskilt granska sådana färdiga importprodukter från Korea, vars ökade import till EU beror på att ytterligare delar eller komponenter infogas i de färdiga produkterna, och att dessa delar eller komponenter importeras till Republiken Korea från tredjeländer med vilka EU inte har slutit något frihandelsavtal och som omfattas av systemet för tullrestitution eller befrielse från tullar.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

2.   Medlemsstaterna ska lämna uppgifter till kommissionen så snart det finns tendenser när det gäller importen från Republiken Korea som verkar göra det berättigat med skyddsåtgärder. Uppgifterna ska innehålla tillgängliga bevis enligt kriterierna i
  artikel 4
  . Kommissionen ska inom tre arbetsdagar
  vidarebefordra
  dessa uppgifter till alla medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna
  eller unionens industri
  ska lämna uppgifter till kommissionen så snart det finns tendenser när det gäller importen från Republiken Korea som verkar göra det berättigat med skyddsåtgärder. Uppgifterna ska innehålla tillgängliga bevis enligt kriterierna i
  artikel 4.5
  . Kommissionen ska inom tre arbetsdagar
  lägga ut
  dessa uppgifter
  på den webbplattform som avses i artikel 9 (webbplattformen) och sända ett meddelande om detta
  till alla medlemsstater
  , till unionens industri och till Europaparlamentet
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

3.   Samråd med medlemsstaterna ska inom åtta arbetsdagar från det att kommissionen i enlighet med punkt 2 har sänt uppgifterna till medlemsstaterna äga rum i den kommitté som det hänvisas till i artikel 10 på grundval av förfarandet i artikel 11.1. Om det efter samrådet är uppenbart att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds, ska kommissionen tillkännage detta genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning. Förfarandet ska inledas inom en månad efter
  mottagandet av
  en
  medlemsstats uppgifter
  .

3.   Samråd med medlemsstaterna ska inom åtta arbetsdagar från det att kommissionen i enlighet med punkt 2 har sänt uppgifterna till medlemsstaterna äga rum i den kommitté som det hänvisas till i artikel 10 på grundval av förfarandet i artikel 11.1. Om det efter samrådet är uppenbart att bevisningen är tillräcklig
  , på grundval av de faktorer som anges i artikel 4.5,
  för att motivera att ett förfarande inleds, ska kommissionen tillkännage detta genom ett meddelande
  på webbplattformen och
  i Europeiska unionens officiella tidning. Förfarandet ska inledas inom en månad efter
  att begäran lämnats in av
  en
  medlemsstat, Europaparlamentet eller EU-industrin
  .

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Bevis som samlas in i samband med att ett förfarande inleds i enlighet med artikel 14.2 i protokollet om ursprungsregler i bilagan till avtalet (tullrestitutioner eller befrielse från tullar) får även användas för att inleda undersökningar om skyddsåtgärder, under förutsättning att villkoren i denna artikel uppfylls.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

1.   När förfarandet inletts ska kommissionen påbörja en undersökning.

1.   När förfarandet inletts ska kommissionen påbörja en undersökning.
  Den undersökningstid som avses i artikel 4.3 ska inledas samma dag som beslutet om att påbörja undersökningen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

2.   Kommissionen får begära att medlemsstaterna förser den med uppgifter, och medlemsstaterna ska i så fall vidta alla nödvändiga åtgärder för att efterkomma kommissionens begäran. Om uppgifterna är av allmänt intresse eller om en medlemsstat begär att få ta del av uppgifterna, ska kommissionen
  vidarebefordra dessa till alla medlemsstater
  , förutsatt att uppgifterna inte är konfidentiella. Om uppgifterna är konfidentiella, ska kommissionen
  vidarebefordra
  en icke-konfidentiell sammanfattning.

2.   Kommissionen får begära att medlemsstaterna förser den med uppgifter, och medlemsstaterna ska i så fall vidta alla nödvändiga åtgärder för att efterkomma kommissionens begäran. Om uppgifterna är av allmänt intresse eller om en medlemsstat
  , Europaparlamentet eller unionens industri
  begär att få ta del av uppgifterna, ska kommissionen
  lägga ut dem på webbplattformen
  , förutsatt att uppgifterna inte är konfidentiella. Om uppgifterna är konfidentiella, ska kommissionen
  lägga ut
  en icke-konfidentiell sammanfattning.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

3.   Undersökningen ska alltid
  när så är möjligt
  slutföras inom
  sex månader
  efter det att den inleddes.
  Om det föreligger exceptionella omständigheter som kommissionen kan motivera, får tidsfristen förlängas med ytterligare tre månader.

3.   Undersökningen ska alltid slutföras inom
  200 dagar
  efter det att den inleddes.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5

5.   Kommissionen ska bedöma alla relevanta faktorer av en objektiv och kvantifierbar karaktär som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd, särskilt hur snabbt och hur mycket importen av den berörda produkten ökar, både i absoluta och relativa tal, hur stor andel av den inhemska marknaden som tagits över av den ökade importen, förändringar av nivån när det gäller försäljning, produktion, produktivitet, kapacitetsutnyttjande, vinster och förluster samt sysselsättning.

5.   Kommissionen ska bedöma alla relevanta faktorer av en objektiv och kvantifierbar karaktär som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd, särskilt hur snabbt och hur mycket importen av den berörda produkten ökar, både i absoluta och relativa tal, hur stor andel av den inhemska marknaden som tagits över av den ökade importen, förändringar av nivån när det gäller försäljning, produktion, produktivitet, kapacitetsutnyttjande, vinster och förluster samt sysselsättning.
  Denna förteckning är inte uttömmande och kommissionen får vid fastställande av skada även ta hänsyn till andra relevanta faktorer, såsom aktier, priser, avkastning på investerat kapital, kassaflöden jämte andra faktorer som vållar eller kan ha vållat allvarlig skada eller hotar att vålla allvarlig skada. Om innehåll från tredjeländer normalt står för en väsentlig del av tillverkningskostnaden för produkten i fråga ska kommissionen också utvärdera produktionskapaciteten, utnyttjandegraderna, valutapolitiken och arbetsvillkoren i tredjeländerna i fråga, i den mån EU-industrin påverkas.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Kommissionen ska dessutom bedöma hur Republiken Korea respekterar de sociala och miljömässiga normer som anges i kapitel 13 i avtalet samt i vilken mån detta inverkar på prisbildningen eller leder till otillbörliga marknadsfördelar och därmed eventuellt orsakar allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare eller specifika EU-industrier.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5b (ny)

5b.
     
  Kommissionen ska dessutom bedöma hur avtalets regler om icke-tariffära handelshinder följs och om detta orsakar allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för EU-tillverkare eller vissa EU-industrier.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 6

6.   Berörda parter som har anmält sig enligt artikel 3.4 b samt Republiken Koreas företrädare får, efter skriftlig begäran, ta del av alla uppgifter som lämnats till kommissionen i samband med undersökningen, med undantag av interna dokument som sammanställts av EU:s eller medlemsstaternas myndigheter, om uppgifterna är relevanta för försvaret av deras intressen och inte är konfidentiella i den mening som avses i artikel 9 och om de används av kommissionen i undersökningen. Berörda parter som har anmält sig får lämna synpunkter på uppgifterna i fråga till kommissionen. Synpunkterna
  får
  beaktas om de är tillräckligt väl underbyggda.

6.   Berörda parter som har anmält sig enligt artikel 3.4 b samt Republiken Koreas företrädare får, efter skriftlig begäran, ta del av alla uppgifter som lämnats till kommissionen i samband med undersökningen, med undantag av interna dokument som sammanställts av EU:s eller medlemsstaternas myndigheter, om uppgifterna är relevanta för försvaret av deras intressen och inte är konfidentiella i den mening som avses i artikel 9 och om de används av kommissionen i undersökningen. Berörda parter som har anmält sig får lämna synpunkter på uppgifterna i fråga till kommissionen. Synpunkterna
  ska
  beaktas om de är tillräckligt väl underbyggda.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 7

7.   Kommissionen
  får
  höra de berörda parterna. De ska höras om de skriftligen har begärt detta inom den tidsfrist som fastställs i meddelandet i Europeiska unionens officiella tidning och om de har visat att de verkligen kan komma att beröras av undersökningens resultat och att det finns särskilda skäl att höra dem muntligen.

7.   Kommissionen
  ska
  höra de berörda parterna. De ska höras om de skriftligen har begärt detta inom den tidsfrist som fastställs i meddelandet i Europeiska unionens officiella tidning och om de har visat att de verkligen kan komma att beröras av undersökningens resultat och att det finns särskilda skäl att höra dem muntligen.

Kommissionen ska höra dessa parter vid ytterligare tillfällen om det finns särskilda skäl till detta.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a

Övervakningsåtgärder

1.
     
  När importen av någon produkt av koreanskt ursprung är sådan att den kunde leda till en av de situationer som avses artikel 2 får importen av denna produkt göras till föremål för förhandsövervakning från Europeiska unionens sida.

2.
     
  Beslut om påförande av sådana åtgärder ska fattas av kommissionen på grundval av det förfarande som avses i artikel 11.1.

3.
     
  Övervakningsåtgärder ska gälla under en begränsad tid. Om inte annat föreskrivs ska de upphöra att gälla vid utgången av den andra sexmånadersperiod som följer de första sex månaderna efter det att åtgärderna påförts.

4.
     
  Övervakningsåtgärder får vid behov begränsas till en eller flera av unionens regioners territorium.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

1.   Under kritiska omständigheter där ett dröjsmål skulle vålla skada som skulle vara svår att avhjälpa, får bilaterala skyddsåtgärder vidtas provisoriskt om det preliminärt fastställts att det finns
  tydliga
  belägg för att importen av en ursprungsvara från Republiken Korea har ökat till följd av sänkningen eller avskaffandet av en tull enligt detta avtal och denna import vållar allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för den inhemska industrin. Provisoriska åtgärder ska vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 11.1.

1.   Under kritiska omständigheter där ett dröjsmål skulle vålla skada som skulle vara svår att avhjälpa, får bilaterala skyddsåtgärder vidtas provisoriskt om det preliminärt fastställts
  , på basis av faktorerna i artikel 4.5,
  att det finns
  tillräckliga
  belägg för att importen av en ursprungsvara från Republiken Korea har ökat till följd av sänkningen eller avskaffandet av en tull enligt detta avtal och denna import vållar allvarlig skada eller hot om allvarlig skada för den inhemska industrin. Provisoriska åtgärder ska vidtas i enlighet med förfarandet i artikel 11.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

2.   Om en medlemsstat begär att kommissionen ska vidta omedelbara åtgärder och om villkoren i punkt 1 är uppfyllda, ska kommissionen fatta ett beslut inom fem arbetsdagar efter det att den mottagit en begäran.

2.   Om en medlemsstat
  , Europaparlamentet eller unionens industri
  begär att kommissionen ska vidta omedelbara åtgärder och om villkoren i punkt 1 är uppfyllda, ska kommissionen fatta ett beslut inom fem arbetsdagar efter det att den mottagit en begäran.
  Den undersökningstid som avses i artikel 4.3 ska inledas samma dag som beslut fattats om att tillämpa provisoriska skyddsåtgärder.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  De åtgärder som avses i denna artikel är tillämpliga på varje produkt som övergår till fri omsättning efter det att åtgärderna har trätt i kraft. Dessa åtgärder ska dock inte hindra att produkter som är på väg till unionen övergår till fri omsättning, förutsatt att produkternas bestämmelseort inte kan ändras.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 6

Om bilaterala skyddsåtgärder
  konstateras vara onödiga
  , ska undersökningen och förfarandet avslutas i enlighet med förfarandet i
  artikel 11.2
  .

1.
     Om bilaterala skyddsåtgärder
  inte uppfyller kraven i denna förordning
  , ska undersökningen och förfarandet avslutas i enlighet med förfarandet i
  artikel 11.1
  .

2.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen, om Europaparlamentet invänder mot förslaget till beslut om att inte vidta bilaterala skyddsåtgärder, på grund av att detta beslut skulle motverka lagstiftarens avsikter, på nytt granska förslaget till beslut. Kommissionen kan med beaktande av skälen till invändningarna och inom tidsfristerna för det aktuella förfarandet förelägga kommittén ett nytt förslag till beslut eller förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag i enlighet med fördraget. Kommissionen ska informera Europaparlamentet, rådet och kommittén om vilka åtgärder den avser att vidta samt om skälen för detta.

3.
     
  Kommissionen ska offentliggöra en rapport i vilken den redogör för sina resultat och de välmotiverade slutsatser som framkommit i alla sakliga och rättsliga aspekter på ärendet i fråga, med vederbörlig hänsyn till det skydd av konfidentiella uppgifter som avses i artikel 9.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 7

Om de fakta som slutligen konstateras visar att omständigheterna i artikel 2.1 verkligen föreligger, kan ett beslut om att införa slutgiltiga bilaterala skyddsåtgärder fattas i enlighet med förfarandet i
  artikel 11.2
  .

Om de fakta som slutligen konstateras visar att omständigheterna i artikel 2.1 verkligen föreligger, kan ett beslut om att införa slutgiltiga bilaterala skyddsåtgärder fattas i enlighet med förfarandet i
  artikel 11.1
  .

Kommissionen ska, med vederbörlig hänsyn tagen till skyddet av konfidentiella uppgifter av det slag som avses i artikel 9, lägga fram en rapport med en sammanfattning av de omständigheter och överväganden som ligger till grund för fastställandet.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Skyddsåtgärderna ska, i avvaktan på resultatet från undersökningen, fortsätta gälla under förlängningsfasen.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Kommissionen ska se till att alla uppgifter och siffror som behövs i en undersökning är tillgängliga, begripliga, transparenta och kontrollerbara. Kommission ska åta sig att, så snart tekniska förutsättningar finns, inrätta en lösenordsskyddad webbplattform inom sin förvaltning, där man lägger ut alla relevanta uppgifter som inte är konfidentiella i den mening som avses i denna artikel. Medlemsstaterna, den registrerade EU-industrin, den interna rådgivande gruppen och Europaparlamentet ska på begäran få tillgång till denna webbplattform. Uppgifterna innefattar statistiska uppgifter av relevans för fastställande av om bevisningen uppfyller de krav som anges i artikel 2.1, tillsammans med alla övriga uppgifter av relevans för undersökningen.

Uppgifter som mottas via denna webbplattform får endast användas för de ändamål för vilka de begärdes. Konfidentiella uppgifter eller uppgifter som tagits emot konfidentiellt enligt denna förordning får inte lämnas ut utan uttryckligt tillstånd från den som lämnat uppgifterna.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 10

Kommissionen ska biträdas av den kommitté som anges i artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 260/2009 om gemensamma importregler.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 260/2009 ska gälla i tillämpliga delar.

Kommissionen ska biträdas av den kommitté som anges i artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 260/2009 om gemensamma importregler.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a

Rapport

1.
     
  Kommissionen ska offentliggöra en årlig rapport om tillämpningen och genomförandet av avtalet. Rapporten ska innehålla information om verksamheten i de olika organ som ansvarar för övervakningen av hur avtalet genomförs och hur åtagandena i avtalet uppfylls, bland annat de åtaganden som gäller handelshinder.

2.
     
  En särskild del av rapporten ska handla om hur åtagandena i kapitel 13 i avtalet uppfylls samt om verksamheten i den interna rådgivande gruppen och civilsamhällets forum.

3.
     
  Rapporten ska också innehålla en sammanfattning av statistiken och utvecklingen av handeln med Korea. Ett särskilt omnämnande ska ägnas resultaten av övervakningen av tullrestitutioner.

4.
     
  Europaparlamentet eller rådet får inom en månad kalla kommissionen till ett extra sammanträde med Europaparlamentets eller rådets ansvariga utskott respektive kommitté, för att kommissionen där ska lägga fram och belysa eventuella frågor om tillämpningen av avtalet.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

utgår

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

3.
     
  Den period som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska fastställas till en månad.

utgår

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a

Rapportering

1.
     
  Kommissionen ska årligen offentliggöra en rapport om hur klausulen om skyddsåtgärder tillämpats och fungerat. I rapporten ska det ingå en sammanfattning av begärandena om att inleda förfaranden och undersökningar samt resultaten därav samt om fall där undersökningar och förfaranden avslutats utan några åtgärder och om fall där provisoriska skyddsåtgärder eller slutgiltiga åtgärder vidtagits, tillsammans med motiveringarna till alla dessa beslut, åtföljda av sammanfattningar av relevanta uppgifter och fakta.

2.
     
  Rapporten ska också innehålla en sammanfattning av statistiken och utvecklingen av handeln med Korea. Ett särskilt omnämnande ska ägnas resultaten av övervakningen av tullrestitutioner.

3.
     
  Europaparlamentet eller rådet får inom en månad kalla kommissionen till ett extra sammanträde med Europaparlamentets eller rådets ansvariga utskott respektive kommitté för att kommissionen där ska lägga fram och belysa eventuella frågor om tillämpningen av klausulen om skyddsåtgärder, om tullrestitutioner eller om frihandelsavtalet överlag.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 11b (ny)

Artikel 11b

Förfarande för tillämpningen av artikel 14 i protokollet om ursprungsregler

1.
     
  För tillämpningen av artikel 14 (restitution av eller befrielse från tullar) i avtalets protokoll om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete (nedan kallat ”protokollet om ursprungsregler”) ska kommissionen noga övervaka utvecklingen av relevant import- och exportstatistik, både uttryckt i värde och, vid behov kvantitativt, och regelbundet delge Europaparlamentet, rådet och berörda sektorer av unionens industri dessa uppgifter och rapportera vilka resultat som framkommit. Övervakningen ska inledas samtidigt som den provisoriska tillämpningen och uppgifterna ska delges med två månaders mellanrum.

Förutom de tullpositioner som ingår i artikel 14.1 i avtalet ska kommissionen, i samverkan med unionens industri, sammanställa en förteckning över viktiga tullpositioner som inte hänför sig direkt till motorfordon, men är viktiga för biltillverkningen och andra branscher med anknytning till denna. En särskild övervakning ska utföras i enlighet med artikel 14.1 i protokollet om ursprungsregler.

2.
     
  På begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ ska kommissionen omedelbart undersöka om förutsättningar för tillämpning av artikel 14 i protokollet om ursprungsregler föreligger och inom tio arbetsdagar efter begäran rapportera om vad den kommit fram till. Efter att samråd hållits inom den särskilda kommitté som avses i artikel 207.3 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen begära samråd var gång som förutsättningarna i artikel 14 i protokollet om ursprungsregler föreligger. Kommissionen ska anse att förutsättningarna föreligger bland annat när de gränsvärden som finns omnämnda i punkt 3 uppnåtts.

3.
     
  Vid bedömning av ökningen av importen av delar eller komponenter till Korea jämfört med ökningen av exporten från Korea till EU av färdiga produkter ska en skillnad på 10 procentenheter anses som ”betydande” med tanke på tillämpningen av artikel 14.2.1 a i protokollet om ursprungsregler. Vid bedömning av ökningen av exporten från Korea till EU av färdiga produkter, antingen i absoluta tal eller i förhållande till den inhemska produktionen ska en ökning på 10 procent anses som ”betydande” med tanke på tillämpningen av artikel 14.2.1 b i protokollet om ursprungsregler. Ökningar som inte når upp till dessa gränsvärden kan också bedömas som ”betydande” från fall till fall.

---

(1)  Ärendet återförvisades till utskottet enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0210/2010).

(2)  

  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Onsdagen den 8 september 2010

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/115

---

Onsdagen den 8 september 2010Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***II

P7_TA(2010)0308

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

2011/C 308 E/27

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06106/1/2010 – C7-0147/2010),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0543),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 95.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag till parlamentet (C6-0391/2008),

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

med beaktande av artiklarna 294.7 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1),

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 maj 2009 (2),

med beaktande av artiklarna 70 och 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0230/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 170.

(2)  EUT C 277, 17.11.2009, s. 51.

---

| 20.10.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 308/116 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 308/116

---

Onsdagen den 8 september 2010Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

P7_TA(2010)0309

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 september 2010 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik – Del II av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

2011/C 308 E/28

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0193),

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0111/2010),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor samt utskottet om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0235/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet påpekar, som så mången gång förut, att kommissionen och rådet ska se till att parlamentet får tillräckligt med tid, och i varje fall inte mindre än fem månader, för att fullgöra den samrådsfunktion som fastställts i artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i fråga om översynen av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar, som så mången gång förut, att kommissionen och rådet ska se till att parlamentet får tillräckligt med tid, och i varje fall inte mindre än fem månader, för att fullgöra den samrådsfunktion som fastställts i artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i fråga om översynen av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till beslut


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Europaparlamentet och rådet ska enligt artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Europaparlamentet och rådet ska enligt artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 2

| (2) | Enligt artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, och enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får unionen ta initiativ för att säkerställa samordningen av medlemsstaternas socialpolitik. I artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen, vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet, ska beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd
  och
  kampen mot social utestängning. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, och enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får unionen ta initiativ för att säkerställa samordningen av medlemsstaternas socialpolitik. I artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen, vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet, ska beakta de krav som är förknippade med garantier för ett fullgott socialt skydd
  och
  kampen mot social utestängning.

| (2) | Enligt artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen
  ha som mål att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg,
  bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, och enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får unionen ta initiativ för att säkerställa samordningen av medlemsstaternas socialpolitik. I artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen, vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet, ska beakta de krav som är förknippade med
  främjande av en hög sysselsättningsnivå,
  garantier för ett fullgott socialt skydd
  ,
  kampen mot social utestängning
  samt en hög utbildningsnivå. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen
  ha som mål att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg,
  bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, och enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får unionen ta initiativ för att säkerställa samordningen av medlemsstaternas socialpolitik. I artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen, vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet, ska beakta de krav som är förknippade med
  främjande av en hög sysselsättningsnivå,
  garantier för ett fullgott socialt skydd
  ,
  kampen mot social utestängning
  samt en hög utbildningsnivå.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | I artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män samt främja jämställdhet mellan dem. I artikel 10 föreskrivs att unionen vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet ska söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. I artikel 2 i EU-fördraget fastställs det att det europeiska samhället kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(2a)

I artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män samt främja jämställdhet mellan dem. I artikel 10 föreskrivs att unionen vid utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet ska söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. I artikel 2 i EU-fördraget fastställs det att det europeiska samhället kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 4

| (4) | Lissabonstrategin, som lanserades 2000, baserades på ett erkännande av att EU måste öka sin produktivitet och konkurrenskraft och samtidigt stärka den sociala sammanhållningen mot bakgrund av den globala konkurrensen, den tekniska utvecklingen och den åldrande befolkningen. Lissabonstrategin lanserades på nytt 2005, efter en halvtidsöversyn som ledde till en tydligare inriktning på tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(4)

Lissabonstrategin, som lanserades 2000, baserades på ett erkännande av att EU måste öka sin produktivitet och konkurrenskraft och samtidigt stärka den sociala sammanhållningen mot bakgrund av den globala konkurrensen, den tekniska utvecklingen och den åldrande befolkningen. Lissabonstrategin lanserades på nytt 2005, efter en halvtidsöversyn som ledde till en tydligare inriktning på tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen.

| (4) | Lissabonstrategin, som lanserades 2000, baserades på ett erkännande av att EU måste öka sin produktivitet och konkurrenskraft
  genom kunskap, återupprätta villkoren för full sysselsättning
  och samtidigt stärka den sociala
  och regionala
  sammanhållningen mot bakgrund av den globala konkurrensen, den tekniska utvecklingen och den åldrande befolkningen. Lissabonstrategin lanserades på nytt 2005, efter en halvtidsöversyn som ledde till en tydligare inriktning på tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(4)

Lissabonstrategin, som lanserades 2000, baserades på ett erkännande av att EU måste öka sin produktivitet och konkurrenskraft
  genom kunskap, återupprätta villkoren för full sysselsättning
  och samtidigt stärka den sociala
  och regionala
  sammanhållningen mot bakgrund av den globala konkurrensen, den tekniska utvecklingen och den åldrande befolkningen. Lissabonstrategin lanserades på nytt 2005, efter en halvtidsöversyn som ledde till en tydligare inriktning på tillväxt och fler och bättre arbetstillfällen.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 5

| (5) | Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen
  bidrog
  till
  att skapa enighet om
  den allmänna inriktningen för EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Inom ramen för denna strategi antog rådet 2005 allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjer, som reviderades 2008. De 24 riktlinjerna låg till grund för de nationella reformprogrammen, där de viktigaste makroekonomiska, mikroekonomiska och arbetsmarknadsrelaterade prioriteringarna för EU som helhet fastställdes. Erfarenheten visar dock att riktlinjerna inte
  innehöll
  tillräckligt
  tydliga prioriteringar och att sambanden mellan dem kunde
  ha varit
  klarare. Detta begränsade deras inverkan på det nationella beslutsfattandet
  . |
| --- | --- |

(5)

Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen
  bidrog
  till
  att skapa enighet om
  den allmänna inriktningen för EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Inom ramen för denna strategi antog rådet 2005 allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjer, som reviderades 2008. De 24 riktlinjerna låg till grund för de nationella reformprogrammen, där de viktigaste makroekonomiska, mikroekonomiska och arbetsmarknadsrelaterade prioriteringarna för EU som helhet fastställdes. Erfarenheten visar dock att riktlinjerna inte
  innehöll
  tillräckligt
  tydliga prioriteringar och att sambanden mellan dem kunde
  ha varit
  klarare. Detta begränsade deras inverkan på det nationella beslutsfattandet
  .

| (5) | Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen
  skulle ha bidragit
  till
  fastställandet av
  den allmänna inriktningen för EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Inom ramen för denna strategi antog rådet 2005 allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjer, som reviderades 2008. De 24 riktlinjerna låg till grund för de nationella reformprogrammen, där de viktigaste makroekonomiska, mikroekonomiska och arbetsmarknadsrelaterade prioriteringarna för EU som helhet fastställdes. Erfarenheten visar dock att riktlinjerna inte
  fastställde
  tillräckligt
  bindande mål för ett socialt, politiskt och kulturellt deltagande från alla människor som lever i Europeiska unionen och för en ekologiskt hållbar omvandling av ekonomin och att prioriteringarna borde
  ha varit
  starkare kopplade till varandra. I sista hand kunde strategins grundläggande mål inte nås eftersom medlemsstaterna inte heller tog något egenansvar för riktlinjerna. |
| --- | --- |

(5)

Lissabonstrategin för tillväxt och arbetstillfällen
  skulle ha bidragit
  till
  fastställandet av
  den allmänna inriktningen för EU:s ekonomiska politik och sysselsättningspolitik. Inom ramen för denna strategi antog rådet 2005 allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och sysselsättningsriktlinjer, som reviderades 2008. De 24 riktlinjerna låg till grund för de nationella reformprogrammen, där de viktigaste makroekonomiska, mikroekonomiska och arbetsmarknadsrelaterade prioriteringarna för EU som helhet fastställdes. Erfarenheten visar dock att riktlinjerna inte
  fastställde
  tillräckligt
  bindande mål för ett socialt, politiskt och kulturellt deltagande från alla människor som lever i Europeiska unionen och för en ekologiskt hållbar omvandling av ekonomin och att prioriteringarna borde
  ha varit
  starkare kopplade till varandra. I sista hand kunde strategins grundläggande mål inte nås eftersom medlemsstaterna inte heller tog något egenansvar för riktlinjerna.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Europeiska unionen behöver inte bara nya lagstiftningsinitiativ med tyngdpunkten lagd på det sociala utan också en avsevärd förbättring av sin nuvarande politik och genomförandet av den. |
| --- | --- |

(5a)

Europeiska unionen behöver inte bara nya lagstiftningsinitiativ med tyngdpunkten lagd på det sociala utan också en avsevärd förbättring av sin nuvarande politik och genomförandet av den.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 6

| (6) | Den finansiella och ekonomiska kris som inleddes 2008 resulterade i en avsevärd minskning av antalet arbetstillfällen och av den potentiella produktionen och har lett till en dramatisk försämring av de offentliga finanserna. Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har dock hjälpt medlemsstaterna att hantera krisen, bland annat genom en samordnad finanspolitisk stimulans
  , med euron som garant för makroekonomisk stabilitet.
  Krisen
  visade
  därför att en stark och effektiv samordning av unionens politik kan ge goda resultat. Genom krisen visades det också tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. |
| --- | --- |

(6)

Den finansiella och ekonomiska kris som inleddes 2008 resulterade i en avsevärd minskning av antalet arbetstillfällen och av den potentiella produktionen och har lett till en dramatisk försämring av de offentliga finanserna. Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har dock hjälpt medlemsstaterna att hantera krisen, bland annat genom en samordnad finanspolitisk stimulans
  , med euron som garant för makroekonomisk stabilitet.
  Krisen
  visade
  därför att en stark och effektiv samordning av unionens politik kan ge goda resultat. Genom krisen visades det också tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är.

| (6) | Den finansiella och ekonomiska kris som inleddes 2008 resulterade i en avsevärd minskning av antalet arbetstillfällen och av den potentiella produktionen och har lett till en dramatisk försämring av de offentliga finanserna. Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har dock hjälpt medlemsstaterna att hantera krisen, bland annat genom en samordnad finanspolitisk stimulans. Krisen
  , som fortfarande är stadd i utveckling, belyser bristen på effektiva sätt att tidigt reagera på dess förtecken och visar
  därför att en stark och effektiv samordning av unionens politik
  , med samtidig respekt för subsidiaritetsprincipen,
  kan ge goda resultat. Genom krisen visades det också tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är
  och en konsekvens av detta blir att ett fullständigt tillvaratagande av den inre marknadens potential också är ett av de väsentligaste sätten att öka Europas konkurrenskraft och nödvändiggör också en större översyn av de mekanismer som kommer att fortsätta syfta till att målen i sysselsättnings- och socialt hänseende uppnås. |
| --- | --- |

(6)

Den finansiella och ekonomiska kris som inleddes 2008 resulterade i en avsevärd minskning av antalet arbetstillfällen och av den potentiella produktionen och har lett till en dramatisk försämring av de offentliga finanserna. Den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har dock hjälpt medlemsstaterna att hantera krisen, bland annat genom en samordnad finanspolitisk stimulans. Krisen
  , som fortfarande är stadd i utveckling, belyser bristen på effektiva sätt att tidigt reagera på dess förtecken och visar
  därför att en stark och effektiv samordning av unionens politik
  , med samtidig respekt för subsidiaritetsprincipen,
  kan ge goda resultat. Genom krisen visades det också tydligt hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är
  och en konsekvens av detta blir att ett fullständigt tillvaratagande av den inre marknadens potential också är ett av de väsentligaste sätten att öka Europas konkurrenskraft och nödvändiggör också en större översyn av de mekanismer som kommer att fortsätta syfta till att målen i sysselsättnings- och socialt hänseende uppnås.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 7

| (7) | Kommissionen föreslog att man skulle utarbeta en ny strategi för det nya årtiondet, Europa 2020-strategin, för att EU skulle kunna gå stärkt ur krisen och ställa om ekonomin i riktning mot
  smart
  och hållbar tillväxt för alla.
  Fem
  överordnade mål, som förtecknas under de relevanta riktlinjerna, utgör de gemensamma målsättningar som vägleder medlemsstaternas och unionens åtgärder. Medlemsstaterna bör
  göra allt som står i dess makt för
  att nå de nationella målen och undanröja
  de flaskhalsproblem
  som
  begränsar tillväxten
  . |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen föreslog att man skulle utarbeta en ny strategi för det nya årtiondet, Europa 2020-strategin, för att EU skulle kunna gå stärkt ur krisen och ställa om ekonomin i riktning mot
  smart
  och hållbar tillväxt för alla.
  Fem
  överordnade mål, som förtecknas under de relevanta riktlinjerna, utgör de gemensamma målsättningar som vägleder medlemsstaternas och unionens åtgärder. Medlemsstaterna bör
  göra allt som står i dess makt för
  att nå de nationella målen och undanröja
  de flaskhalsproblem
  som
  begränsar tillväxten
  .

| (7) | Kommissionen föreslog att man skulle utarbeta en ny strategi för det nya årtiondet, Europa 2020-strategin, för att EU skulle kunna gå stärkt ur krisen
  och stå bättre rustat inför framtida omvälvningar och kriser
  och ställa om ekonomin i riktning mot
  en av framtidspotential präglad
  och
  ekologiskt och ekonomiskt
  hållbar tillväxt för alla,

  åtföljd av höga nivåer för sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning
  . Överordnade mål, som förtecknas under de relevanta riktlinjerna, utgör de gemensamma målsättningar som vägleder medlemsstaternas och unionens åtgärder. Medlemsstaterna bör
  förbinda sig
  att nå de nationella målen
  . De bör koncentrera sig på att höja sysselsättningen
  och undanröja
  tillväxthinder
  som
  är följden av lagstiftning, byråkrati och nationell felallokering av resurser
  . |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen föreslog att man skulle utarbeta en ny strategi för det nya årtiondet, Europa 2020-strategin, för att EU skulle kunna gå stärkt ur krisen
  och stå bättre rustat inför framtida omvälvningar och kriser
  och ställa om ekonomin i riktning mot
  en av framtidspotential präglad
  och
  ekologiskt och ekonomiskt
  hållbar tillväxt för alla,

  åtföljd av höga nivåer för sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning
  . Överordnade mål, som förtecknas under de relevanta riktlinjerna, utgör de gemensamma målsättningar som vägleder medlemsstaternas och unionens åtgärder. Medlemsstaterna bör
  förbinda sig
  att nå de nationella målen
  . De bör koncentrera sig på att höja sysselsättningen
  och undanröja
  tillväxthinder
  som
  är följden av lagstiftning, byråkrati och nationell felallokering av resurser
  .

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 8

| (8) | Som ett led i de övergripande ”exitstrategierna” för den ekonomiska krisen
  bör
  medlemsstaterna genomföra
  ambitiösa
  reformer
  för
  att trygga makroekonomisk stabilitet och hållbara offentliga finanser, förbättra konkurrenskraften, minska den makroekonomiska obalansen och förbättra arbetsmarknadens resultat. Avvecklingen av den finanspolitiska stimulansen bör genomföras och samordnas inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

(8)

Som ett led i de övergripande ”exitstrategierna” för den ekonomiska krisen
  bör
  medlemsstaterna genomföra
  ambitiösa
  reformer
  för
  att trygga makroekonomisk stabilitet och hållbara offentliga finanser, förbättra konkurrenskraften, minska den makroekonomiska obalansen och förbättra arbetsmarknadens resultat. Avvecklingen av den finanspolitiska stimulansen bör genomföras och samordnas inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

| (8) | Som ett led i de övergripande ”exitstrategierna” för den ekonomiska krisen
  samt i övergripande strategier för skapandet av tillväxtvillkor måste
  medlemsstaterna genomföra
  och vidmakthålla strukturella
  reformer
  , inriktade på
  att trygga makroekonomisk stabilitet
  , skapa fler och bättre arbetstillfällen,
  och hållbara offentliga finanser, förbättra konkurrenskraften
  och produktiviteten
  , minska den makroekonomiska obalansen
  , stärka den sociala sammanhållningen, bekämpa fattigdomen
  och förbättra arbetsmarknadens resultat.
  Den gradvisa
  avvecklingen av den finanspolitiska stimulansen bör genomföras och samordnas
  bland annat
  inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten
  och inledas så snart som ekonomin är på väg mot en hållbar återhämtning. För att målen om varaktig ekonomisk och social sammanhållning i praktiken ska kunna uppnås bör dock de stora makroekonomiska obalanserna och skillnaderna mellan medlemsstaterna övervinnas. |
| --- | --- |

(8)

Som ett led i de övergripande ”exitstrategierna” för den ekonomiska krisen
  samt i övergripande strategier för skapandet av tillväxtvillkor måste
  medlemsstaterna genomföra
  och vidmakthålla strukturella
  reformer
  , inriktade på
  att trygga makroekonomisk stabilitet
  , skapa fler och bättre arbetstillfällen,
  och hållbara offentliga finanser, förbättra konkurrenskraften
  och produktiviteten
  , minska den makroekonomiska obalansen
  , stärka den sociala sammanhållningen, bekämpa fattigdomen
  och förbättra arbetsmarknadens resultat.
  Den gradvisa
  avvecklingen av den finanspolitiska stimulansen bör genomföras och samordnas
  bland annat
  inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten
  och inledas så snart som ekonomin är på väg mot en hållbar återhämtning. För att målen om varaktig ekonomisk och social sammanhållning i praktiken ska kunna uppnås bör dock de stora makroekonomiska obalanserna och skillnaderna mellan medlemsstaterna övervinnas.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | Europa 2020 bör vara en strategi som ställer människan och miljöskyddet i centrum, visar vägen ut ur den ekonomiska krisen, förhindrar ett nytt ekonomiskt och socialt sammanbrott, samordnas nära med struktur- och sammanhållningspolitiken och stimulerar våra ekonomier på medellång och lång sikt och bemöter de utmaningar som arbetsmarknaden ställs inför till följd av ett åldrande samhälle. |
| --- | --- |

(8a)

Europa 2020 bör vara en strategi som ställer människan och miljöskyddet i centrum, visar vägen ut ur den ekonomiska krisen, förhindrar ett nytt ekonomiskt och socialt sammanbrott, samordnas nära med struktur- och sammanhållningspolitiken och stimulerar våra ekonomier på medellång och lång sikt och bemöter de utmaningar som arbetsmarknaden ställs inför till följd av ett åldrande samhälle.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 9

| (9) | Inom ramen för Europa 2020-strategin bör medlemsstaterna genomföra reformer som syftar till ”smart tillväxt”, dvs. tillväxt på grundval av kunskap och innovation. Reformerna bör syfta till att förbättra utbildningens kvalitet, trygga tillträde för alla och stärka forskningens och företagens konkurrenskraft för att främja innovation och kunskapsöverföring i hela
  EU.
  De bör uppmuntra entreprenörskap och bidra till att omvandla kreativa idéer till innovativa produkter, tjänster och processer som kan skapa tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen, territoriell, ekonomisk och social sammanhållning och på ett effektivare sätt ta itu med samhälleliga utmaningar på europeisk och global nivå. I detta sammanhang är det väsentligt att utnyttja informations- och kommunikationstekniken fullt ut. |
| --- | --- |

(9)

Inom ramen för Europa 2020-strategin bör medlemsstaterna genomföra reformer som syftar till ”smart tillväxt”, dvs. tillväxt på grundval av kunskap och innovation. Reformerna bör syfta till att förbättra utbildningens kvalitet, trygga tillträde för alla och stärka forskningens och företagens konkurrenskraft för att främja innovation och kunskapsöverföring i hela
  EU.
  De bör uppmuntra entreprenörskap och bidra till att omvandla kreativa idéer till innovativa produkter, tjänster och processer som kan skapa tillväxt, högkvalitativa arbetstillfällen, territoriell, ekonomisk och social sammanhållning och på ett effektivare sätt ta itu med samhälleliga utmaningar på europeisk och global nivå. I detta sammanhang är det väsentligt att utnyttja informations- och kommunikationstekniken fullt ut.

| (9) | Inom ramen för Europa 2020-strategin bör medlemsstaterna genomföra reformer som syftar till ”smart tillväxt”, dvs. tillväxt på grundval av kunskap och innovation. Reformerna bör syfta till att förbättra utbildningens kvalitet, trygga tillträde för alla
  , minska skolavhoppen, bekräfta den enskildes rätt till livslångt lärande så att kompetens kan utvecklas, erkännas och certifieras
  och stärka forskningens och företagens konkurrenskraft för att främja innovation och kunskapsöverföring i hela
  Europeiska unionen, för att bidra till att få bort de regionala obalanserna och förhindra kunskapsflykt.
  De bör uppmuntra entreprenörskap
  och utvecklingen av små och medelstora företag
  och bidra till att omvandla kreativa idéer till innovativa produkter,
  innovativa
  tjänster
  med samhällsvärde
  och processer som kan skapa tillväxt, högkvalitativa
  och hållbara
  arbetstillfällen, territoriell, ekonomisk och social sammanhållning och på ett effektivare sätt ta itu med samhälleliga utmaningar på europeisk och global nivå. I detta sammanhang är det väsentligt att utnyttja informations- och kommunikationstekniken fullt ut. |
| --- | --- |

(9)

Inom ramen för Europa 2020-strategin bör medlemsstaterna genomföra reformer som syftar till ”smart tillväxt”, dvs. tillväxt på grundval av kunskap och innovation. Reformerna bör syfta till att förbättra utbildningens kvalitet, trygga tillträde för alla
  , minska skolavhoppen, bekräfta den enskildes rätt till livslångt lärande så att kompetens kan utvecklas, erkännas och certifieras
  och stärka forskningens och företagens konkurrenskraft för att främja innovation och kunskapsöverföring i hela
  Europeiska unionen, för att bidra till att få bort de regionala obalanserna och förhindra kunskapsflykt.
  De bör uppmuntra entreprenörskap
  och utvecklingen av små och medelstora företag
  och bidra till att omvandla kreativa idéer till innovativa produkter,
  innovativa
  tjänster
  med samhällsvärde
  och processer som kan skapa tillväxt, högkvalitativa
  och hållbara
  arbetstillfällen, territoriell, ekonomisk och social sammanhållning och på ett effektivare sätt ta itu med samhälleliga utmaningar på europeisk och global nivå. I detta sammanhang är det väsentligt att utnyttja informations- och kommunikationstekniken fullt ut.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | För att stimulera den ekonomiska tillväxten bör medlemsstaterna bekämpa tillväxthämmande faktorer såsom betungande byråkrati, överdriven lagstiftning och överdrivna normer, höga skatter och protektionistiska tendenser. |
| --- | --- |

(9a)

För att stimulera den ekonomiska tillväxten bör medlemsstaterna bekämpa tillväxthämmande faktorer såsom betungande byråkrati, överdriven lagstiftning och överdrivna normer, höga skatter och protektionistiska tendenser.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 9b (nytt)

| (9b) | En tryggad övergripande makroekonomisk prestanda hos EU förutsätter en djupgående och effektiv inre marknad, och för att den ekonomiska och monetära unionen ska bli solid är det särskilt viktigt att den ger ekonomiska fördelar, återställer tillväxten och skapar nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(9b)

En tryggad övergripande makroekonomisk prestanda hos EU förutsätter en djupgående och effektiv inre marknad, och för att den ekonomiska och monetära unionen ska bli solid är det särskilt viktigt att den ger ekonomiska fördelar, återställer tillväxten och skapar nya arbetstillfällen.

Ändring 60

Förslag till beslut

Skäl 9c (nytt)

| (9c) | När medlemsstaterna utformar och genomför sina nationella reformprogram med hänsyn tagen till riktlinjerna i bilagan bör de se till att sysselsättnings- och socialpolitiken styrs effektivt. De berörda parterna, också på regional och lokal nivå och även de som påverkas av de olika aspekterna inom Europa 2020-strategin samt parlamentsorgan och arbetsmarknadens parter, bör nära medverka under hela arbetet med att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera programmen, också vid fastställandet av mål och indikatorer. Medlemsstaterna bör noggrant övervaka vilka konsekvenser de reformer som genomförts under respektive nationella reformprogram får i sysselsättnings- och socialt hänseende. |
| --- | --- |

(9c)

När medlemsstaterna utformar och genomför sina nationella reformprogram med hänsyn tagen till riktlinjerna i bilagan bör de se till att sysselsättnings- och socialpolitiken styrs effektivt. De berörda parterna, också på regional och lokal nivå och även de som påverkas av de olika aspekterna inom Europa 2020-strategin samt parlamentsorgan och arbetsmarknadens parter, bör nära medverka under hela arbetet med att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera programmen, också vid fastställandet av mål och indikatorer. Medlemsstaterna bör noggrant övervaka vilka konsekvenser de reformer som genomförts under respektive nationella reformprogram får i sysselsättnings- och socialt hänseende.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 10

| (10) | Medlemsstaterna bör också genom sina reformprogram sträva efter ”hållbar tillväxt”. Hållbar tillväxt innebär att bygga en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, att fördela kostnader och fördelar rättvist och att utnyttja Europas ledande roll i strävan efter att utveckla nya processer och ny teknik, däribland miljövänlig teknik. Medlemsstaterna bör genomföra de reformer som krävs för att minska utsläppen av växthusgaser och garantera en effektiv resursanvändning. De bör också förbättra företagsklimatet, stimulera skapandet av
  gröna
  arbetstillfällen och modernisera sin industribas. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör också genom sina reformprogram sträva efter ”hållbar tillväxt”. Hållbar tillväxt innebär att bygga en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, att fördela kostnader och fördelar rättvist och att utnyttja Europas ledande roll i strävan efter att utveckla nya processer och ny teknik, däribland miljövänlig teknik. Medlemsstaterna bör genomföra de reformer som krävs för att minska utsläppen av växthusgaser och garantera en effektiv resursanvändning. De bör också förbättra företagsklimatet, stimulera skapandet av
  gröna
  arbetstillfällen och modernisera sin industribas.

| (10) | Medlemsstaterna bör också genom sina reformprogram
  och utgående från principen om arbete under anständiga villkor
  sträva efter ”hållbar tillväxt”. Hållbar tillväxt innebär att bygga en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi som ger fler arbetstillfällen, att fördela kostnader och fördelar rättvist
  och samtidigt se till att det finns tillräckliga resurser för att hantera omstruktureringen
  och att utnyttja Europas ledande roll i strävan efter att utveckla nya processer och ny teknik, däribland
  framför allt
  miljövänlig teknik
  som skapar fler arbetstillfällen. Alla företag, bland dem också mikroföretag och små och medelstora företag, bör så långt som möjligt ges tillgång till denna teknik.
  Medlemsstaterna bör genomföra de reformer som krävs för att minska utsläppen av växthusgaser och garantera en effektiv resursanvändning. De bör också förbättra företagsklimatet, stimulera skapandet av
  hållbara
  arbetstillfällen
  i den gamla och nya ekonomin, också genom att tillhandahålla den utbildning och de färdigheter som behövs i dessa arbeten,
  och modernisera sin industribas
  , särskilt genom produktomställning. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna bör också genom sina reformprogram
  och utgående från principen om arbete under anständiga villkor
  sträva efter ”hållbar tillväxt”. Hållbar tillväxt innebär att bygga en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi som ger fler arbetstillfällen, att fördela kostnader och fördelar rättvist
  och samtidigt se till att det finns tillräckliga resurser för att hantera omstruktureringen
  och att utnyttja Europas ledande roll i strävan efter att utveckla nya processer och ny teknik, däribland
  framför allt
  miljövänlig teknik
  som skapar fler arbetstillfällen. Alla företag, bland dem också mikroföretag och små och medelstora företag, bör så långt som möjligt ges tillgång till denna teknik.
  Medlemsstaterna bör genomföra de reformer som krävs för att minska utsläppen av växthusgaser och garantera en effektiv resursanvändning. De bör också förbättra företagsklimatet, stimulera skapandet av
  hållbara
  arbetstillfällen
  i den gamla och nya ekonomin, också genom att tillhandahålla den utbildning och de färdigheter som behövs i dessa arbeten,
  och modernisera sin industribas
  , särskilt genom produktomställning.

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 11

| (11) | I medlemsstaternas reformprogram bör man också sträva efter ”tillväxt för alla”. Tillväxt för alla innebär att bygga ett sammanhållet samhälle där människorna kan förutse och hantera förändring, och därigenom aktivt delta i samhället och ekonomin. Medlemsstaternas reformer bör därför trygga tillträde och möjligheter för alla under hela livet och minska fattigdomen och det sociala utanförskapet, genom att undanröja hindren för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare
  ,
  ungdomar,
  funktionshindrade
  och legala invandrare.
  De
  bör också garantera att alla medborgare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. I centrum för medlemsstaternas reformprogram bör därför sådana insatser stå som syftar till att effektivisera arbetsmarknaderna genom investeringar i lyckade omställningar, utveckling av
  nödvändig
  kompetens, ökning av arbetstillfällenas kvalitet och kamp mot segmentering, strukturell arbetslöshet och inaktivitet, samtidigt som man tryggar ett lämpligt och hållbart socialt skydd och en aktiv integration för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

(11)

I medlemsstaternas reformprogram bör man också sträva efter ”tillväxt för alla”. Tillväxt för alla innebär att bygga ett sammanhållet samhälle där människorna kan förutse och hantera förändring, och därigenom aktivt delta i samhället och ekonomin. Medlemsstaternas reformer bör därför trygga tillträde och möjligheter för alla under hela livet och minska fattigdomen och det sociala utanförskapet, genom att undanröja hindren för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare
  ,
  ungdomar,
  funktionshindrade
  och legala invandrare.
  De
  bör också garantera att alla medborgare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. I centrum för medlemsstaternas reformprogram bör därför sådana insatser stå som syftar till att effektivisera arbetsmarknaderna genom investeringar i lyckade omställningar, utveckling av
  nödvändig
  kompetens, ökning av arbetstillfällenas kvalitet och kamp mot segmentering, strukturell arbetslöshet och inaktivitet, samtidigt som man tryggar ett lämpligt och hållbart socialt skydd och en aktiv integration för att minska fattigdomen.

| (11) | I medlemsstaternas reformprogram bör man också sträva efter ”tillväxt för alla”. Tillväxt för alla innebär att bygga ett sammanhållet samhälle där människorna kan förutse och hantera förändring,
  särskilt till följd av den nya tekniken, automatiseringen och datarevolutionen,
  och därigenom aktivt delta i samhället och ekonomin. Medlemsstaternas reformer bör därför trygga tillträde och möjligheter för alla under hela livet och minska fattigdomen och det sociala utanförskapet, genom att undanröja hindren för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar,
  anhörigvårdare, personer med funktionshinder, outbildade arbetstagare, minoriteter, framför allt romerna,
  och legala invandrare
  , samt för dem som inte kan delta i arbetsmarknaden. Genom att införa lämpliga instrument
  bör
  medlemsstaterna
  garantera att alla medborgare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. I centrum för medlemsstaternas reformprogram bör därför sådana insatser stå som syftar till att effektivisera arbetsmarknaderna genom investeringar i lyckade omställningar,
  utbildningssystem och
  utveckling av kompetens
  som motsvarar arbetsmarknadens behov,
  ökning av arbetstillfällenas kvalitet
  och jämställdhet
  och kamp mot segmentering
  genom att erbjuda trygghet för alla arbetstagare, oavsett typen av anställning, samt mot diskriminering
  , strukturell arbetslöshet
  , framför allt ungdomsarbetslöshet,
  och inaktivitet, samtidigt som man tryggar ett lämpligt och hållbart socialt skydd och en aktiv integration för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

(11)

I medlemsstaternas reformprogram bör man också sträva efter ”tillväxt för alla”. Tillväxt för alla innebär att bygga ett sammanhållet samhälle där människorna kan förutse och hantera förändring,
  särskilt till följd av den nya tekniken, automatiseringen och datarevolutionen,
  och därigenom aktivt delta i samhället och ekonomin. Medlemsstaternas reformer bör därför trygga tillträde och möjligheter för alla under hela livet och minska fattigdomen och det sociala utanförskapet, genom att undanröja hindren för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för kvinnor, äldre arbetstagare, ungdomar,
  anhörigvårdare, personer med funktionshinder, outbildade arbetstagare, minoriteter, framför allt romerna,
  och legala invandrare
  , samt för dem som inte kan delta i arbetsmarknaden. Genom att införa lämpliga instrument
  bör
  medlemsstaterna
  garantera att alla medborgare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. I centrum för medlemsstaternas reformprogram bör därför sådana insatser stå som syftar till att effektivisera arbetsmarknaderna genom investeringar i lyckade omställningar,
  utbildningssystem och
  utveckling av kompetens
  som motsvarar arbetsmarknadens behov,
  ökning av arbetstillfällenas kvalitet
  och jämställdhet
  och kamp mot segmentering
  genom att erbjuda trygghet för alla arbetstagare, oavsett typen av anställning, samt mot diskriminering
  , strukturell arbetslöshet
  , framför allt ungdomsarbetslöshet,
  och inaktivitet, samtidigt som man tryggar ett lämpligt och hållbart socialt skydd och en aktiv integration för att minska fattigdomen.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Inom ramen för målet om ”tillväxt för alla” bör medlemsstaterna, på kommissionens initiativ, fastställa en lämplig lagstiftningsram för de nya formerna av arbete. I denna ram bör det tas hänsyn både till tryggandet av flexibla anställningsformer, varvid man samtidigt bör undvika en segmentering av arbetsmarknaden och garantera ett omfattande skydd av arbetstagarnas individuella och kollektiva rättigheter, bland dem också möjligheterna att förena arbetsliv och privatliv, och till en adekvat social trygghet för arbetstagarna. |
| --- | --- |

(11a)

Inom ramen för målet om ”tillväxt för alla” bör medlemsstaterna, på kommissionens initiativ, fastställa en lämplig lagstiftningsram för de nya formerna av arbete. I denna ram bör det tas hänsyn både till tryggandet av flexibla anställningsformer, varvid man samtidigt bör undvika en segmentering av arbetsmarknaden och garantera ett omfattande skydd av arbetstagarnas individuella och kollektiva rättigheter, bland dem också möjligheterna att förena arbetsliv och privatliv, och till en adekvat social trygghet för arbetstagarna.

Ändring 61

Förslag till beslut

Skäl 11b (nytt)

| (11b) | Medlemsstaternas reformprogram bör syfta till att stödja sysselsättningsfrämjande tillväxt utgående från anständigt arbete, i den form det stöds av ILO, samt rättesnöret om ”bra arbete”, vilket måste gälla både för sysselsättningsskapandet och för integreringen på arbetsmarknaden. Inom denna ram bör likabehandlingen och principen om lika lön för likvärdigt arbete på samma arbetsplats, i den form de fastställts i artiklarna 18 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt slås vakt om och stärkas. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas frågan om att minska fattigdomen bland personer som är ute i arbetslivet och bland barnen. |
| --- | --- |

(11b)

Medlemsstaternas reformprogram bör syfta till att stödja sysselsättningsfrämjande tillväxt utgående från anständigt arbete, i den form det stöds av ILO, samt rättesnöret om ”bra arbete”, vilket måste gälla både för sysselsättningsskapandet och för integreringen på arbetsmarknaden. Inom denna ram bör likabehandlingen och principen om lika lön för likvärdigt arbete på samma arbetsplats, i den form de fastställts i artiklarna 18 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt slås vakt om och stärkas. Särskild uppmärksamhet bör också ägnas frågan om att minska fattigdomen bland personer som är ute i arbetslivet och bland barnen.

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 12

| (12) | EU:s och medlemsstaternas strukturreformer kan effektivt bidra till tillväxt och arbetstillfällen om de ökar EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin, skapar nya möjligheter för Europas exportindustri och ger konkurrenskraftigt tillträde till viktig import. Reformerna bör därför anpassas med hänsyn till deras inverkan på den externa konkurrenskraften så att de främjar
  EU:s tillväxt
  och deltagande på öppna och rättvisa marknader i hela världen. |
| --- | --- |

(12)

EU:s och medlemsstaternas strukturreformer kan effektivt bidra till tillväxt och arbetstillfällen om de ökar EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin, skapar nya möjligheter för Europas exportindustri och ger konkurrenskraftigt tillträde till viktig import. Reformerna bör därför anpassas med hänsyn till deras inverkan på den externa konkurrenskraften så att de främjar
  EU:s tillväxt
  och deltagande på öppna och rättvisa marknader i hela världen.

| (12) | EU:s och medlemsstaternas strukturreformer kan effektivt bidra till
  kvalitativ
  tillväxt och
  hållbara
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  om de
  utgör adekvata svar på den ihållande finansiella och ekonomiska krisen och därmed
  ökar EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin, skapar nya möjligheter för Europas exportindustri och ger konkurrenskraftigt tillträde till viktig import. Reformerna bör därför anpassas med hänsyn till deras inverkan på den externa konkurrenskraften så att de främjar
  tillväxten inom Europeiska unionen
  och deltagande på öppna och rättvisa marknader i hela världen
  , varvid EU bör agera för en kraftfull världsomfattande tillsyn över aktörer som har ett stort inflytande på sysselsättningen, arbetskraftens rörlighet och på sociala finansprodukter såsom pensioner. |
| --- | --- |

(12)

EU:s och medlemsstaternas strukturreformer kan effektivt bidra till
  kvalitativ
  tillväxt och
  hållbara
  arbetstillfällen
  av god kvalitet
  om de
  utgör adekvata svar på den ihållande finansiella och ekonomiska krisen och därmed
  ökar EU:s konkurrenskraft i den globala ekonomin, skapar nya möjligheter för Europas exportindustri och ger konkurrenskraftigt tillträde till viktig import. Reformerna bör därför anpassas med hänsyn till deras inverkan på den externa konkurrenskraften så att de främjar
  tillväxten inom Europeiska unionen
  och deltagande på öppna och rättvisa marknader i hela världen
  , varvid EU bör agera för en kraftfull världsomfattande tillsyn över aktörer som har ett stort inflytande på sysselsättningen, arbetskraftens rörlighet och på sociala finansprodukter såsom pensioner.

Ändring 18

Förslag till beslut

Skäl 13

| (13) | Europa 2020-strategin måste understödjas av en rad integrerade strategier, som medlemsstaterna bör genomföra
  fullt ut och i samma tempo,
  så att de samordnade strukturreformerna får positiva spridningseffekter. |
| --- | --- |

(13)

Europa 2020-strategin måste understödjas av en rad integrerade strategier, som medlemsstaterna bör genomföra
  fullt ut och i samma tempo,
  så att de samordnade strukturreformerna får positiva spridningseffekter.

| (13) | Europa 2020-strategin måste understödjas av en rad integrerade strategier, som medlemsstaterna bör genomföra
  effektivt och med vederbörlig hänsyn tagen till sina egna inhemska situationer och sina särskilda svårigheter,
  så att de samordnade strukturreformerna får positiva spridningseffekter.
  Det bör ses till att det råder konsekvens mellan medlemsstaternas åtgärder inom den ekonomiska politiken samt inom sysselsättnings- och socialpolitiken. |
| --- | --- |

(13)

Europa 2020-strategin måste understödjas av en rad integrerade strategier, som medlemsstaterna bör genomföra
  effektivt och med vederbörlig hänsyn tagen till sina egna inhemska situationer och sina särskilda svårigheter,
  så att de samordnade strukturreformerna får positiva spridningseffekter.
  Det bör ses till att det råder konsekvens mellan medlemsstaternas åtgärder inom den ekonomiska politiken samt inom sysselsättnings- och socialpolitiken.

Ändring 19

Förslag till beslut

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | En nyckelfaktor både för jämställdheten och för utbudet på arbetsmarknaden är att kvinnor och flickor ges förutsättningar att komma in i branscher där kvinnorna är starkt underrepresenterade, samt att de stereotyper som fortfarande dominerar dessa yrken bekämpas. All politik och alla åtgärder inom ramen för Europa 2020-strategin bör därför i hög grad främja lika möjligheter och jämställdhet och genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Detta omfattar initiativ som syftar till att stärka kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor. De sociala trygghetssystemen behöver ses över i syfte att undanröja de inslag som leder till bristande jämställdhet. Arbetsvillkoren behöver förbättras i sektorer där kvinnor är överrepresenterade. Frågan om ofrivillig deltidsanställning bör tas upp. Jämställdhet i utbildning och yrkesutbildning behöver stärkas. Löneklyftan mellan män och kvinnor bör minskas till 0–5 procent senast 2020. Ett ökat utbud av tillgängliga, överkomligt prissatta, flexibla och högkvalitativa omsorgstjänster för alla, särskilt tillgång till barnomsorg, är ett viktigt sätt att underlätta och främja jämställdhetsprocessen. |
| --- | --- |

(13a)

En nyckelfaktor både för jämställdheten och för utbudet på arbetsmarknaden är att kvinnor och flickor ges förutsättningar att komma in i branscher där kvinnorna är starkt underrepresenterade, samt att de stereotyper som fortfarande dominerar dessa yrken bekämpas. All politik och alla åtgärder inom ramen för Europa 2020-strategin bör därför i hög grad främja lika möjligheter och jämställdhet och genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Detta omfattar initiativ som syftar till att stärka kvinnors rättigheter och bekämpa diskriminering av kvinnor. De sociala trygghetssystemen behöver ses över i syfte att undanröja de inslag som leder till bristande jämställdhet. Arbetsvillkoren behöver förbättras i sektorer där kvinnor är överrepresenterade. Frågan om ofrivillig deltidsanställning bör tas upp. Jämställdhet i utbildning och yrkesutbildning behöver stärkas. Löneklyftan mellan män och kvinnor bör minskas till 0–5 procent senast 2020. Ett ökat utbud av tillgängliga, överkomligt prissatta, flexibla och högkvalitativa omsorgstjänster för alla, särskilt tillgång till barnomsorg, är ett viktigt sätt att underlätta och främja jämställdhetsprocessen.

Ändring 20

Förslag till beslut

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Medlemsstaterna bör beakta Europa 2020-strategin och framför allt dess sysselsättnings- och socialpolitiska aspekter vid programplaneringen och genomförandet av EU-stödet, inklusive stödet från Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Detta är viktigt eftersom man måste göra ökat bruk av att de olika tillgängliga finansieringsinstrumenten samverkar med varandra och kompletterar varandra för att man ska kunna nå Europa 2020-strategins komplexa mål om smart och grön tillväxt för alla och mera effektivt kunna stödja de mest missgynnade mikroregionerna och de mest utsatta grupperna som missgynnas på flera olika sätt. Anslagen från EU måste användas till att minska de byråkratiska hindren och underlätta långsiktiga åtgärder. |
| --- | --- |

(13b)

Medlemsstaterna bör beakta Europa 2020-strategin och framför allt dess sysselsättnings- och socialpolitiska aspekter vid programplaneringen och genomförandet av EU-stödet, inklusive stödet från Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. Detta är viktigt eftersom man måste göra ökat bruk av att de olika tillgängliga finansieringsinstrumenten samverkar med varandra och kompletterar varandra för att man ska kunna nå Europa 2020-strategins komplexa mål om smart och grön tillväxt för alla och mera effektivt kunna stödja de mest missgynnade mikroregionerna och de mest utsatta grupperna som missgynnas på flera olika sätt. Anslagen från EU måste användas till att minska de byråkratiska hindren och underlätta långsiktiga åtgärder.

Ändring 62

Förslag till beslut

Skäl 13c (nytt)

| (13c) | Sammanhållningspolitiken har stor betydelse som ett stöd till sysselsättning och social integration genom att den hjälper regionerna att övervinna sina socioekonomiska svårigheter och minska skillnaderna, men också genom att den tar hänsyn till deras regionala särdrag. Medlemsstaterna bör tillsammans arbeta för att anordna, komplettera, samordna och anpassa sina nationella mål, både inom medlemsstaterna själva och mellan dem, så att vi får en mera balanserad ekonomisk utveckling mellan regionerna. |
| --- | --- |

(13c)

Sammanhållningspolitiken har stor betydelse som ett stöd till sysselsättning och social integration genom att den hjälper regionerna att övervinna sina socioekonomiska svårigheter och minska skillnaderna, men också genom att den tar hänsyn till deras regionala särdrag. Medlemsstaterna bör tillsammans arbeta för att anordna, komplettera, samordna och anpassa sina nationella mål, både inom medlemsstaterna själva och mellan dem, så att vi får en mera balanserad ekonomisk utveckling mellan regionerna.

Ändring 21

Förslag till beslut

Skäl 14

| (14) | Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna, men Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, som ska bidra till utarbetandet av nationella reformprogram, genomförandet av dessa och till den övergripande kommunikationen om strategin. |
| --- | --- |

(14)

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna, men Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, som ska bidra till utarbetandet av nationella reformprogram, genomförandet av dessa och till den övergripande kommunikationen om strategin.

| (14) | Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna, men Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, som ska bidra till utarbetandet av nationella reformprogram, genomförandet av dessa och till den övergripande kommunikationen om strategin
  , eftersom socialpolitiken måste motsvara de lokala omständigheterna samt vad man föredrar på det lokala planet. |
| --- | --- |

(14)

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaterna, men Europa 2020-strategin bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlament, arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället, som ska bidra till utarbetandet av nationella reformprogram, genomförandet av dessa och till den övergripande kommunikationen om strategin
  , eftersom socialpolitiken måste motsvara de lokala omständigheterna samt vad man föredrar på det lokala planet.

Ändring 22

Förslag till beslut

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | För att se till att sysselsättningsriktlinjerna tillämpas i medlemsstaterna bör den öppna samordningsmetoden förbättras eftersom dess inverkan i medlemsstaterna är för liten. |
| --- | --- |

(14a)

För att se till att sysselsättningsriktlinjerna tillämpas i medlemsstaterna bör den öppna samordningsmetoden förbättras eftersom dess inverkan i medlemsstaterna är för liten.

Ändring 23

Förslag till beslut

Skäl 15

| (15) | Europa 2020-strategin understöds av en
  mindre
  uppsättning riktlinjer, som ersätter de tidigare 24 riktlinjerna och i vilka sysselsättningspolitiken och den allmänna ekonomiska politiken behandlas på ett enhetligt sätt. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som bifogas detta beslut, har ett naturligt samband med riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, som bifogas rådets rekommendation [...] av den [...]. Tillsammans utgör de ”de integrerade riktlinjerna för Europa 2020”. |
| --- | --- |

(15)

Europa 2020-strategin understöds av en
  mindre
  uppsättning riktlinjer, som ersätter de tidigare 24 riktlinjerna och i vilka sysselsättningspolitiken och den allmänna ekonomiska politiken behandlas på ett enhetligt sätt. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som bifogas detta beslut, har ett naturligt samband med riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, som bifogas rådets rekommendation [...] av den [...]. Tillsammans utgör de ”de integrerade riktlinjerna för Europa 2020”.

| (15) | Europa 2020-strategin understöds av en uppsättning riktlinjer, som ersätter de tidigare 24 riktlinjerna och i vilka sysselsättningspolitiken
  , stärkandet av den sociala sammanhållningen
  och den allmänna ekonomiska politiken behandlas på ett enhetligt sätt. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som bifogas detta beslut, har ett naturligt samband med riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, som bifogas rådets rekommendation [...] av den [...]. Tillsammans utgör de ”de integrerade riktlinjerna för Europa 2020”. |
| --- | --- |

(15)

Europa 2020-strategin understöds av en uppsättning riktlinjer, som ersätter de tidigare 24 riktlinjerna och i vilka sysselsättningspolitiken
  , stärkandet av den sociala sammanhållningen
  och den allmänna ekonomiska politiken behandlas på ett enhetligt sätt. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som bifogas detta beslut, har ett naturligt samband med riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik, som bifogas rådets rekommendation [...] av den [...]. Tillsammans utgör de ”de integrerade riktlinjerna för Europa 2020”.

Ändring 24

Förslag till beslut

Skäl 16

| (16) | Dessa nya integrerade riktlinjer avspeglar Europeiska rådets slutsatser. De ger en tydlig vägledning för medlemsstaterna när det gäller att upprätta nationella reformprogram och genomföra reformer med hänsyn till det ömsesidiga beroendet och i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna kommer att ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan rikta till medlemsstaterna. De kommer också att ligga till grund för upprättandet av den gemensamma rapport om sysselsättningen som rådet och kommissionen varje år lägger fram inför Europeiska rådet. |
| --- | --- |

(16)

Dessa nya integrerade riktlinjer avspeglar Europeiska rådets slutsatser. De ger en tydlig vägledning för medlemsstaterna när det gäller att upprätta nationella reformprogram och genomföra reformer med hänsyn till det ömsesidiga beroendet och i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna kommer att ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan rikta till medlemsstaterna. De kommer också att ligga till grund för upprättandet av den gemensamma rapport om sysselsättningen som rådet och kommissionen varje år lägger fram inför Europeiska rådet.

| (16) | Dessa nya integrerade riktlinjer avspeglar Europeiska rådets slutsatser. De ger en tydlig vägledning för medlemsstaterna när det gäller att upprätta nationella reformprogram och genomföra reformer med hänsyn till det ömsesidiga beroendet och i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna kommer att ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan rikta till medlemsstaterna
  , med hänsyn till medlemsstaternas olika utgångspunkter.
  De kommer också att ligga till grund för upprättandet av den gemensamma rapport om sysselsättningen som rådet och kommissionen varje år lägger fram inför Europeiska rådet. |
| --- | --- |

(16)

Dessa nya integrerade riktlinjer avspeglar Europeiska rådets slutsatser. De ger en tydlig vägledning för medlemsstaterna när det gäller att upprätta nationella reformprogram och genomföra reformer med hänsyn till det ömsesidiga beroendet och i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Riktlinjerna kommer att ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan rikta till medlemsstaterna
  , med hänsyn till medlemsstaternas olika utgångspunkter.
  De kommer också att ligga till grund för upprättandet av den gemensamma rapport om sysselsättningen som rådet och kommissionen varje år lägger fram inför Europeiska rådet.

Ändring 63

Förslag till beslut

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | De överordnade målen som förtecknats inom de relevanta riktlinjerna bör vägleda medlemsstaterna när de ställer upp sina egna nationella mål och delmål med särskild hänsyn tagen till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bland de mest utsatta grupperna, bland dem ungdomarna, och likaså till att öka utbildningsnivåerna, minska antalet elever som i förtid avbryter sin skolgång och hjälpa människor ta sig ur fattigdomen. Det bör noggrant övervakas hur det går med att uppnå målen och delmålen och detta bör utvärderas utgående från målen för Europa 2020 och vid behov bör reviderade eller ytterligare mål och delmål fastställas vid översynen av riktlinjerna för sysselsättning. |
| --- | --- |

(16a)

De överordnade målen som förtecknats inom de relevanta riktlinjerna bör vägleda medlemsstaterna när de ställer upp sina egna nationella mål och delmål med särskild hänsyn tagen till att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bland de mest utsatta grupperna, bland dem ungdomarna, och likaså till att öka utbildningsnivåerna, minska antalet elever som i förtid avbryter sin skolgång och hjälpa människor ta sig ur fattigdomen. Det bör noggrant övervakas hur det går med att uppnå målen och delmålen och detta bör utvärderas utgående från målen för Europa 2020 och vid behov bör reviderade eller ytterligare mål och delmål fastställas vid översynen av riktlinjerna för sysselsättning.

Ändring 25

Förslag till beslut

Skäl 17

| (17) | Även om
  dessa riktlinjer
  måste utarbetas varje år
  bör
  de
  i hög grad vara oförändrade fram till
  2014
  så att man kan
  inrikta sig på genomförandet. |
| --- | --- |

(17)

Även om
  dessa riktlinjer
  måste utarbetas varje år
  bör
  de
  i hög grad vara oförändrade fram till
  2014
  så att man kan
  inrikta sig på genomförandet.

| (17) | Dessa riktlinjer bör i hög grad vara oförändrade fram till
  2020
  så att man
  också
  kan
  kontrollera hur de där satta målen uppnåtts. En utvärdering av de satta målen bör ske vart tredje år. |
| --- | --- |

(17)

Dessa riktlinjer bör i hög grad vara oförändrade fram till
  2020
  så att man
  också
  kan
  kontrollera hur de där satta målen uppnåtts. En utvärdering av de satta målen bör ske vart tredje år.

Ändring 26

Förslag till beslut

Skäl 17a (nytt)

| (17a) | Under tiden bör de vidtagna åtgärderna och deras resultat utvärderas vetenskapligt och genomgå en kritisk granskning. |
| --- | --- |

(17a)

Under tiden bör de vidtagna åtgärderna och deras resultat utvärderas vetenskapligt och genomgå en kritisk granskning.

Ändring 27

Förslag till beslut

Artikel 2

Riktlinjerna i bilagan ska
  beaktas
  i medlemsstaternas sysselsättningspolitik
  , som det ska rapporteras om i de nationella reformprogrammen. Medlemsstaterna bör utforma reformprogram som överensstämmer
  med målen i ”
  de integrerade riktlinjerna för Europa 2020
  ”.

Riktlinjerna i bilagan
  och de nationella reformprogrammen
  ska
  genomföras
  i medlemsstaternas sysselsättningspolitik.
  De nationella reformprogrammen ska överensstämma
  med målen i
  dessa riktlinjer och deras inverkan i sysselsättnings- och socialt hänseende ska noga övervakas.

Ändring 28

Förslag till beslut

Artikel 2a (ny)

Artikel 2a

När medlemsstaterna utformar och genomför sina nationella reformprogram med hänsyn tagen till riktlinjerna i bilagan ska de se till att sysselsättnings- och socialpolitiken styrs effektivt. De berörda parterna, också på regional och lokal nivå och även de som påverkas av de olika aspekterna inom Europa 2020-strategin samt parlamentsorgan och arbetsmarknadens parter, ska nära medverka under hela arbetet med att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera programmen, också vid fastställandet av mål och indikatorer.

EU:s överordnade mål, i den form de fastställts i bilagan, ska följas upp med lämpliga delmål och indikatorer, bland dem också resultatindikatorer, samt med nationella mål, indikatorer och resultattavlor. Medlemsstaterna ska ta hänsyn till dessa mål och indikatorer, tillsammans med riktlinjerna och eventuella landspecifika rekommendationer som rådet tillställt dem.

Medlemsstaterna ska noggrant övervaka vilken inverkan de reformer som genomförts med stöd av respektive nationella reformprogram får i sysselsättnings- och socialt hänseende.

När medlemsstaterna rapporterar om tillämpningen av riktlinjerna i bilagan ska de iaktta den struktur som ska överenskommas på unionsnivå och som ska innefatta samma inslag, för att garantera tydlighet, insyn och jämförbarhet mellan medlemsstaterna.

Ändring 29

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – rubriken

Ändring 30

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke -1 (nytt)

Medlemsstaterna ska ha som nationellt mål att förvärvsfrekvensen bland kvinnor och män ska öka till 75 procent fram till 2020, varvid syftet ska vara att full sysselsättning nås, framför allt genom att ungdomar, äldre arbetstagare, lågutbildade och funktionshindrade, samt minoriteter, framför allt romerna, i ökad utsträckning deltar på arbetsmarknaden samt genom att legala invandrare integreras bättre. Dessutom ska medlemsstaterna ha som nationellt mål att andelen kvinnor och män mellan 15 och 24 år vilka deltar i utbildning eller på arbetsmarknaden ökar till minst 90 procent.

Medlemsstaterna ska öka förvärvsfrekvensen med 10 procent senast 2014 med tonvikten lagd på följande grupper:

| — | Ungdomar mellan 15 och 25 år. |
| --- | --- |

—

Ungdomar mellan 15 och 25 år.

| — | Äldre arbetstagare mellan 50 och 64 år. |
| --- | --- |

—

Äldre arbetstagare mellan 50 och 64 år.

| — | Kvinnor. |
| --- | --- |

—

Kvinnor.

| — | Icke-utbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

—

Icke-utbildad arbetskraft.

| — | Personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Personer med funktionshinder.

| — | Personer med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

—

Personer med invandrarbakgrund.

Antalet långtidsarbetslösa bör minskas med 10 procent.

Ändring 31

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 1

Medlemsstaterna
  bör integrera de principer för flexicurity som antagits av Europeiska rådet i sin arbetsmarknadspolitik och tillämpa dem, samt fullt ut utnyttja stödet från Europeiska socialfonden för att öka deltagandet på arbetsmarknaden och bekämpa segmentering och overksamhet, ojämlikhet mellan könen, och samtidigt minska den strukturella arbetslösheten. Åtgärderna för att öka flexibiliteten och säkerheten bör vara balanserade och ömsesidigt förstärkande.
  Medlemsstaterna bör
  därför införa en kombination av flexibla och pålitliga anställningskontrakt, en aktiv
  arbetsmarknadspolitik
  , effektivt livslångt lärande, strategier för att främja arbetskraftens rörlighet och ändamålsenliga sociala trygghetssystem för att garantera att övergångar mellan olika arbeten åtföljs av tydliga rättigheter och skyldigheter för arbetslösa när det gäller att aktivt söka arbete.

För att detta mål ska uppnås bör
  medlemsstaterna
  stimulera tillväxten och på det sättet skapa nya arbetstillfällen under anständiga villkor samt öka näringslivets innovationspotential, framför allt hos de små och medelstora företagen, samt avlasta industrin från administrativa och icke-tariffära hinder
  . Medlemsstaterna bör
  med tanke på detta också utveckla regleringsinstrument och former av stöd där det tas hänsyn till företagens olika karaktär och till arbetstagarnas rättigheter så att alla företagsformer kan konkurrera och få stöd på likvärdiga villkor. För att kvinnor och ungdomar lättare ska komma in på arbetsmarknaden, som ett led i hänsynstagandet till den demografiska utmaningen, behövs det en tillräckligt väl utbyggd barnomsorg så att varje barn i förskoleåldern kan få plats inom barnomsorgen utanför hemmet och varje ung människa, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, erbjuds ett seriöst arbete eller en plats inom yrkesutbildning eller vidareutbildning inom fyra månader efter avslutad skolgång. Långtidsarbetslösa bör erbjudas anställbarhetsåtgärder för vilka det bör fastställas kvantitativa mål, till stöd för en förebyggande
  arbetsmarknadspolitik
  . Därför bör minst 25 procent av alla långtidsarbetslösa delta i en aktiv arbetsmarknadsåtgärd, i form av avancerad yrkesutbildning, utbildning och/eller omplacering i arbetslivet
  .

Ändring 32

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 2

Medlemsstaterna bör
  stärka dialogen mellan
  arbetsmarknadens parter
  och ta itu med segmenteringen på arbetsmarknaden genom åtgärder mot tillfälliga och otrygga anställningar, brist på sysselsättning och svart arbete. Yrkesmässig rörlighet bör belönas. Man bör förbättra arbetstillfällenas kvalitet och anställningsvillkoren genom att bekämpa låga löner och garantera tillfredsställande social trygghet också för anställda med tidsbegränsade kontrakt och egenföretagare. Arbetsförmedlingen bör stärkas och öppnas för alla, också för ungdomar och personer som hotas av arbetslöshet. Detta bör ske genom individanpassade tjänster inriktade på de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden
  .

Medlemsstaterna bör
  , i samarbete med
  arbetsmarknadens parter
  , öka förvärvsfrekvensen genom aktiverande åtgärder, framför allt för ungdomar, lågutbildade och för personer i behov av särskilt skydd och/eller stöd, vilket bör ske i form av rådgivningstjänster och utbildning och yrkesutbildning, anpassad efter arbetsmarknadens behov. Medlemsstaterna bör slå vakt om och stärka likabehandlingen och principen om lika lön för likvärdigt arbete på samma arbetsplats, i den form de fastställts i artiklarna 18 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Arbetskvaliteten bör också åtgärdas genom att antalet arbetande fattiga minskas. Ytterligare bör medlemsstaterna med hjälp av lämpliga program förbättra legala invandrares anställbarhet. Fortlöpande åtgärder och innovativa program behövs också för återintegreringen på arbetsmarknaden av funktionshindrade, även genom subventionerade arbetstillfällen. Medlemsstaterna bör undanröja de hinder som gör det svårare för människor att för första gången komma in på arbetsmarknaden samt stödja sysselsättningsskapandet, sporra till social innovation och göra arbetsförmedlingarnas tjänster bättre och effektivare, vilket också gäller de offentliga arbetsförmedlingarna. Arbetsförmedlingarna måste erbjuda yrkesutbildnings- och mentorprogram, framför allt inom informations- och kommunikationsteknik, och dessutom ordna så de arbetssökande, särskilt äldre människor, legala invandrare, etniska minoriteter och funktionshindrade, kan använda höghastighets-Internet för att deras sökande efter en arbetsplats ska gå så lätt som möjligt. Individuella och kollektiva former av egenföretagande genom företagsformer inom den sociala ekonomin bör i detta sammanhang stödjas. Särskilda åtgärder bör vidtas mot kvinnodominansen i låglöneyrken och kvinnor i ledande ställning bör i högre grad främjas för att en könsrelaterad segmentering av arbetsmarknaden ska förhindras. Framför allt bör arbetstidsreglerna anpassas så att de motsvarar kravet på att man ska kunna förena familjeliv och arbetsliv och mera flexibelt övergå från arbetslivet till pensioneringen. Medlemsstaterna bör aktivera papporna i vården av barn och se över sina skattesystem så de blir sysselsättningsvänliga. Externa och interna flexicuritystrategier för att man med hjälp av ökad flexibilitet ska kunna reagera mera effektivt på konjunkturväxlingarna bör tillämpas bättre med hjälp av en aktiv arbetsmarknadspolitik och adekvata system för social trygghet för alla arbetstagare, oavsett anställningsform, så att byte av arbete inte är förenat med oskäliga ekonomiska kostnader. Det måste framhållas att flexibilitet utan social trygghet inte är ett hållbart sätt att öka sysselsättningen. Denna politik bör åtföljas av ett klart engagemang att aktivt stödja arbetssökandet. Varken de nya formerna för arbetets organisation, såsom atypiskt tillfälligt arbete, deltidsarbete och distansarbete eller arbetstagarnas rörlighet får leda till minskade individuella och kollektiva rättigheter eller minskat socialt skydd för de berörda arbetstagarna. Det bör ses till att de nya anställningsformerna inte skapas på bekostnad av sedvanliga anställningsavtal (med tillsvidareanställning på heltid). Insatser bör också göras för att bekämpa svart arbete, med hjälp av effektiva mekanismer för att kontrollera efterlevnaden av arbetstagarnas rättigheter. Rättesnörena om arbete under anständiga villkor, i den form det stöds av ILO, samt om ”bra arbete”, måste gälla både för sysselsättningsskapandet och integreringen på arbetsmarknaden. När medlemsstaterna vidtar åtgärder för att få arbetsmarknaderna att fungera bättre och uppvisa bättre resultat bör de sporra till samarbete med arbetsmarknadens parter samt aktivt delaktiggöra arbetsmarknadens parter i utarbetandet av den nationella politiken och fullt ut respektera deras rättigheter – i enlighet med nationell lag och praxis – att ingå och tillämpa kollektivavtal
  .

Ändring 33

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 2a (nytt)

Först och främst måste det skapas arbetstillfällen med hög kvalitet, eftersom sådana behövs också på lång sikt och skapar mervärde. Därför är det viktigt att utbildnings- och sysselsättningspolitiken stöder en förändring av den ekonomiska strukturen. Förlorade arbetstillfällen kommer som regel inte att återskapas inom samma sektor. Därför måste utbildningsväsendet flexibelt reagera på de förändrade krav på arbetsmarknaden som den nya ekonomin för med sig. Sysselsättningspolitiken måste garantera att arbetstagare smidigt kan gå över både från en näringsgren till en annan och mellan olika situationer på arbetsmarknaden. Därför är det viktigare än tidigare att ta långsiktiga mål som utgångspunkt och mer kraftfullt inrikta sig på en samordning mellan företags-, utbildnings- och sysselsättningspolitiken.

Ändring 34

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 3

För att öka konkurrenskraften och höja förvärvsfrekvensen, särskilt för lågutbildade, i enlighet med riktlinje 2 för den ekonomiska politiken, bör medlemsstaterna se över skatte- och förmånssystemen och den offentliga sektorns möjlighet att ge det stöd som krävs.
  Medlemsstaterna
  bör höja förvärvsfrekvensen genom politik som främjar ett aktivt åldrande, jämställdhet mellan könen och lika lön samt integration på arbetsmarknaden för ungdomar, funktionshindrade, legala invandrare och andra utsatta grupper. Politik som främjar balansen mellan arbetsliv och privatliv genom tillhandahållande av barnomsorg till rimligt pris och nya former för arbetets organisation bör inriktas på att öka sysselsättningen, särskilt bland ungdomar, äldre arbetstagare och kvinnor, särskilt i syfte att hålla kvar högutbildade kvinnor på det vetenskapliga och tekniska området. Medlemsstaterna bör också undanröja hindren för nya arbetstagares inträde på arbetsmarknaden, stödja egenföretagande och skapandet av arbetstillfällen, bl.a. inom miljövänlig sysselsättning och på vårdområdet, samt främja social innovation
  .

I detta sammanhang bör medel ur Europeiska socialfonden i full utsträckning användas för att höja anställbarheten och arbetets kvalitet med hjälp av åtgärder för att utveckla de personliga färdigheterna och för att uppfylla kvalitetskraven i yrken som har framtiden för sig. Främjandet av den yrkesmässiga rörligheten förutsätter att
  medlemsstaterna
  med olika incitament förbättrar beredskapen till rörlighet inom Europeiska unionen. Detta ställer krav på en översyn av möjligheterna att få stöd från Europeiska socialfonden vilka bör underlättas, när detta låter sig göras. De nationella budgetarna och EU:s allmänna budget, också Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, bör samordnas och inriktas på att förbereda arbetskraften på en hållbar ekonomi. För att uppnå dessa mål bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att offentliggöra information om dessa fonder samt om villkoren för anlitande av dem
  .

Ändring 35

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 3a (nytt)

Medlemsstaterna ska gynna det europeiska instrumentet för mikrokrediter såsom ett exempel på hur man kan förena ekonomiska och sociala åtgärder för att stimulera tillväxten inom ekonomi och sysselsättning.

De nationella instrumenten och EU-instrumenten för mikrokrediter ska åtföljas av särskilda yrkesutbildnings- och mentorprogram och system för sociala förmåner med garantier för en minimiinkomst under första året efter en företagsstart, så att tanken på att starta eget kommer att framstå som ett seriöst alternativ.

Ändring 36

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 7 – stycke 3b (nytt)

Medlemsstaterna bör också främja och investera i sociala tjänster av allmänt intresse, bland annat inom sysselsättnings-, hälsovårds- och bostadssektorerna, och dessa tjänster måste beviljas tillräckliga anslag.

Ändring 37

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 7 – stycke 4

EU:s överordnade mål, som kommer att vara utgångspunkten när medlemsstaterna fastställer sina mål, är att sträva efter att senast 2020 öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män mellan 20 och 64 år till 75 %, bl.a. genom ökat deltagande av ungdomar, äldre arbetstagare och lågutbildade samt genom bättre integration av legala invandrare.

utgår

Ändring 38

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – rubriken

Ändring 39

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke -1 (nytt)

Medlemsstaterna ska ha som nationellt mål att färre än 10 % av eleverna ska avbryta sin skolgång i förtid senast 2020, medan andelen personer i åldern 30-34 år med postgymnasial eller likvärdig utbildning ska öka till minst 40 %.

Ändring 40

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 1

Medlemsstaterna bör
  främja produktivitet och anställbarhet genom ett lämpligt utbud av kunskap och kompetens
  som
  är anpassat efter den nuvarande och kommande efterfrågan på arbetsmarknaden.
  En högkvalitativ grundutbildning och attraktiv yrkesutbildning måste kompletteras av effektiva incitament för livslångt lärande,
  initiativ som ger nya chanser, möjligheter för alla vuxna att förbättra sina kvalifikationer och en målinriktad
  migrations- och integrationspolitik. Medlemsstaterna bör utveckla system för erkännande av förvärvad kompetens
  , undanröja hinder för arbetstagarnas yrkesmässiga och geografiska rörlighet, främja förvärvande av övergripande färdigheter och kreativitet, och inrikta sina insatser på att stödja lågutbildade arbetstagare och öka äldre arbetstagares anställbarhet, samtidigt som man stärker högutbildade arbetstagares, däribland forskares, utbildning, kompetens och erfarenhet.

Medlemsstaterna bör
  högprioritera
  en högkvalitativ grundutbildning och attraktiv yrkesutbildning
  som hjälper arbetstagarna anpassa sina färdigheter till behoven på arbetsmarknaden. De
  måste kompletteras av
  möjligheter att börja om för ungdomar, framför allt mellan 25 och 35 år, där det ska ingå ett obligatoriskt erbjudande om utbildning och yrkesutbildning och
  effektiva incitament för livslångt lärande,
  varvid arbetsmarknadens parter uppmanas att också ställa till förfogande de tidsresurser som behövs och understödja vidareutbildningsinitiativ också ekonomiskt. Framför allt bör medlemsstaterna få ned andelen personer med avbruten skolgång till under 10 % och komplettera sin
  migrations- och invandringspolitik
  med erbjudanden om språkinlärning och samhällskunskap.
  Medlemsstaterna bör
  också
  utveckla system för erkännande av
  förvärvade färdigheter och
  förvärvad kompetens.

Ändring 41

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 2

I samarbete med arbetsmarknadens parter och näringslivet bör medlemsstaterna öka tillgången till utbildning, stärka utbildnings- och yrkesvägledningen parallellt med att man systematiskt informerar om nya anställningsmöjligheter, främjar entreprenörskap och bättre förutser framtida
  kompetensbehov. Investeringar i
  utvecklingen av mänskliga resurser, kompetenshöjning och
  deltagande i system för livslångt lärande
  bör
  främjas
  genom gemensamma ekonomiska bidrag från
  staten, enskilda och
  arbetsgivare.
  För att stödja ungdomar, särskilt ungdomar som är arbetslösa eller saknar utbildningsplats, bör
  medlemsstaterna
  i samarbete med arbetsmarknadens parter införa system för att hjälpa nyutbildade att hitta ett första arbete eller en vidareutbildning, inbegripet lärlingsutbildning, och snabbt ingripa när ungdomar blir arbetslösa. Genom regelbunden övervakning av politiken för kompetenshöjning och förutseende av framtida kompetensbehov bör man kunna fastställa vilka områden där förbättringar kan göras och öka möjligheterna att anpassa utbildningssystemen till arbetsmarknadens behov. För att nå dessa mål bör medlemsstaterna utnyttja EU-medlen fullt ut
  .

I samarbete med arbetsmarknadens parter och näringslivet bör medlemsstaterna öka tillgången till utbildning,
  inbegripet yrkesutbildning,
  stärka utbildnings- och yrkesvägledningen parallellt med att man systematiskt informerar om nya anställningsmöjligheter
  och vidtar åtgärder för att främja dem
  , främjar entreprenörskap
  och utvecklingen av små och medelstora företag
  och bättre förutser framtida
  kvalitetskrav
  . Utvecklingen av mänskliga resurser, kompetenshöjning och
  yrkesutbildning
  bör
  bekostas
  genom ekonomiska bidrag från arbetsgivare
  och staten. Tillgången till allmän och yrkesinriktad utbildning av hög kvalitet och återinslussningen av personer med avbruten skolgång i utbildningssystemet måste genomgående stå öppen för alla.
  Medlemsstaterna
  bör inrikta investeringarna i utbildningsväsendet så, att målet om att öka den yrkesverksamma befolkningens färdigheter nås, varvid hänsyn ska tas till både formell och informell inlärning. Därvid bör reformerna, särskilt när det gäller anställbarhet, syfta till att alla med hjälp av vidareutbildning eller kunskaper i informations- och kommunikationsteknik (IKT) ska förvärva de nyckelkompetenser som varje arbetstagare behöver för att ha framgång i en kunskapsbaserad ekonomi. Åtgärder bör vidtas för att rörlighet i utbildningssyfte ska bli det normala för ungdomar och lärare. Medlemsstaterna bör göra sina utbildningsväsen, både inom allmän utbildning och yrkesutbildning samt icke yrkesinriktad vidareutbildning, mera öppna och relevanta för alla åldrar, framför allt genom att förverkliga nationella ramar för yrkeskvalifikationer som möjliggör flexibilitet i utbildningsgången och genom att utveckla partnerskap mellan å ena sidan inrättningar för allmän utbildning och yrkesutbildning och å andra sidan arbetslivet, också i form av avlönad lärlingsutbildning, för att avsevärt öka andelen av både akademiska examina och yrkesexamina på hög nivå
  .

Ändring 42

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8 – stycke 2c (nytt)

En regelbunden övervakning av hur effektivt politiken för kompetenshöjning och förutseende av behov fungerar bör bidra till att områden i behov av förbättringar kan identifieras samt till att systemen för yrkesutbildning och allmän utbildning bättre kan tillgodose arbetsmarknadens behov. För att uppnå dessa mål bör medlemsstaterna utnyttja EU-medlen fullt ut.

Ändring 43

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 8a (ny)

Riktlinje 8a:
     
  Stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningspolitiken till stöd för sysselsättningen

Medlemsstaterna förbinder sig att arrangera, komplettera, samordna och anpassa sina nationella mål nationellt och sinsemellan, så att obalanserna i den ekonomiska utvecklingen mellan regionerna minskas.

Medlemsstaterna är medvetna om att sammanhållningspolitiken är ett effektivt redskap till stöd för riktlinjerna, utan att dock vara underordnad dessa, genom att den tar hänsyn till regionala särdrag, hjälper regionerna att komma till rätta med sina ekonomiska och sociala svårigheter och minskar skillnaderna.

Ett samordnat grepp på problematiken bör, tillsammans med principerna om ledning på flera nivåer och om partnerskap, ligga till grund för hur strategin leds och genomförs. Framför allt den regionala och lokala nivån har en nyckelfunktion att fylla för att man ska nå ut till alla de otaliga ekonomiska och sociala aktörer som bor och producerar inom unionen, framför allt de små och medelstora företagen.

Sammanhållningspolitiken är därför inte bara en källa till ekonomiska bidrag på stabil grund, utan också ett kraftfullt redskap för ekonomisk utveckling och således ett redskap för sysselsättningen inom unionens alla regioner.

Medlemsstaterna bör investera mera i infrastrukturen för transporter, energi, telekommunikationer och informations- och kommunikationsteknik och dra full nytta av Europeiska unionens strukturfonder.

Potentiella stödmottagare inom ramen för program som medfinansieras av unionen bör med hjälp av att systemen för utbetalning görs enklare uppmuntras till att delta.

Av omsorg om detta bör medlemsstaterna få till stånd samverkansvinster mellan sin sammanhållningspolitik och annan aktuell sektorsinriktad politik, utgående från ett samordnat tillvägagångssätt, eftersom sammanhållningen inte är en kostnad utan ger styrka, tillvaratar potential som ännu inte kommit till användning, minskar de strukturella skillnaderna mellan länder och regioner, ökar tillväxten och förbättrar unionens konkurrenskraft i en globaliserad värld, uppväger inverkningarna av den världsomfattande ekonomiska krisen och ger unionen ett socialt kapital.

Ändring 44

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 9 – rubriken och stycke 1

Riktlinje 9:
     
  Förbättra utbildningssystemens resultat på alla nivåer och öka deltagandet i den högre utbildningen

För att ge alla tillgång till allmän och yrkesinriktad utbildning av hög kvalitet och förbättra utbildningsresultaten bör medlemsstaterna investera effektivt i utbildningssystem, särskilt genom att öka arbetskraftens utbildningsnivå så att den kan anpassa sig efter de snabba förändringarna på de moderna arbetsmarknaderna. Åtgärderna ska täcka alla sektorer (från förskoleverksamhet och skolor till högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning) och även ta hänsyn till icke-formellt och informellt lärande. Reformerna bör syfta till att alla ska förvärva de nyckelkompetenser som krävs för att lyckas i den kunskapsbaserade ekonomin, särskilt när det gäller anställbarhet, vidareutbildning och IKT-kompetens. Åtgärder bör vidtas för att rörlighet i utbildningssyfte ska bli det normala för ungdomar och lärare. Medlemsstaterna bör göra utbildningssystemen öppnare och mer relevanta, särskilt genom att tillämpa nationella referensramar för kvalifikationer som möjliggör flexibla utbildningsvägar och genom att utveckla partnerskap mellan utbildning och arbete. Läraryrket bör göras mer attraktivt. Den högre utbildningen bör bli mer öppen för personer som saknar studietradition och deltagandet i den högre utbildningen bör breddas. För att minska antalet ungdomar som är arbetslösa eller saknar utbildningsplats bör medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att förebygga skolavhopp.

utgår

Ändring 45

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 9 – stycke 2

EU:s överordnade mål, som kommer att vara utgångspunkten när medlemsstaterna fastställer sina mål, är att minska andelen personer med avbruten skolgång till 10 %, och samtidigt öka den andel av befolkningen mellan 30 och 34 år som har avslutad högre utbildning till minst 40 % år 2020.

utgår

Ändring 46

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 10 – rubriken

Ändring 47

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 10 – stycke -1 (nytt)

Medlemsstaterna ska fastställa sina nationella mål så, att antalet européer som lever under de nationella fattigdomsgränserna minskas med 25 procent och fler än 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdomen, något som ska ske framför allt genom sysselsättnings- och utbildningspolitiska åtgärder.

Ändring 48

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 10 – stycke 1

Medlemsstaternas insatser
  för att minska fattigdomen
  bör syfta till att
  främja ett fullt deltagande i samhällslivet och ekonomin och öka sysselsättningsmöjligheterna, varvid Europeiska socialfonden bör
  utnyttjas till fullo. Insatserna
  bör
  också inriktas på att garantera
  lika möjligheter,
  bl.a. genom
  tillgång till överkomliga, hållbara och högkvalitativa tjänster och offentliga tjänster (däribland onlinetjänster i enlighet med riktlinje 4), särskilt hälso- och sjukvård. Medlemsstaterna bör
  vidta effektiva åtgärder mot
  diskriminering. För att bekämpa socialt utanförskap, ge människor ökad egenmakt och främja deltagandet på arbetsmarknaden
  bör
  de sociala trygghetssystemen
  , det livslånga lärandet
  och den aktiva integrationspolitiken stärkas så att människor ges möjligheter i olika skeden av livet
  och
  skyddas mot risken för utanförskap. De sociala trygghetssystemen och pensionssystemen
  måste
  moderniseras så att de kan användas fullt ut för att garantera tillfredsställande inkomststöd och tillgång till hälso- och sjukvård
  – och därigenom skapa social sammanhållning –
  samtidigt som
  de måste vara
  fortsatt
  ekonomiskt hållbara.
  Förmånssystemen bör
  inriktas på att
  garantera inkomsttrygghet vid omställningar och minska fattigdomen, särskilt bland de grupper som är mest utsatta för socialt utanförskap såsom ensamstående föräldrar, minoriteter, funktionshindrade, barn och ungdomar, äldre kvinnor och män, legala invandrare och hemlösa. Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation för att
  stödja
  de mest utsatta.

Kampen mot fattigdom och socialt utanförskap förblir en viktig utmaning. Strävan efter detta mål förutsätter att alla socialgrupper ges möjlighet att delta på eller återgå till arbetsmarknaden, oavsett bosättningsort eller utbildningsnivå. Likaså behövs det en lämplig balans mellan att människor får en tillräcklig trygghetskänsla och att de motiveras att arbeta och förvärva inkomster.
  För att
  nå detta mål bör medlemsstaterna vinnlägga sig om att
  minska fattigdomen
  , också bland personer i arbetslivet,
  främja ett fullt deltagande
  , enligt den enskildes fria val,
  i
  politiken,
  samhällslivet
  , konsten
  och ekonomin och öka sysselsättningsmöjligheterna, varvid Europeiska socialfonden bör
  anlitas. Medlemsstaterna
  bör
  i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt det ökande antalet arbetande fattiga. Klara och tydliga mål för fattigdomsbekämpningen förutsätter en definition av hur fattigdomen ska mätas. Standarddefinitionen om att fattigdomsgränsen går vid 60 procent av medianinkomsten måste nyanseras. Det går inte att definiera fattigdomen med en så pass ensidig indikator. Det måste ses till att
  lika möjligheter,
  liksom också
  tillgång till överkomliga, hållbara och högkvalitativa tjänster och offentliga tjänster (däribland onlinetjänster i enlighet med riktlinje 4), särskilt
  sociala tjänster och tjänster inom områdena sysselsättning,
  hälso- och sjukvård
  samt bostäder får finnas kvar, också för utsatta och svagare befolkningsgrupper
  . Medlemsstaterna bör
  även se till att muntlig eller skriftlig information från myndigheterna är tydlig och fullständig, att avslag på ansökningar om förmåner motiveras och att det ges information om hur man kan överklaga beslutet. Principen om att det inte får förekomma
  diskriminering
  mellan män och kvinnor när de har samma utbildning och samma typ av arbetsuppgifter bör vara rättsligt bindande i medlemsstaterna för alla anställningsförhållanden.
  För att bekämpa socialt utanförskap, ge människor ökad egenmakt
  till aktivt samhällsdeltagande
  och främja deltagandet på arbetsmarknaden
  måste
  de sociala trygghetssystemen och den aktiva integrationspolitiken
  ytterligare
  stärkas så att människor ges möjligheter
  och utsikt att få arbete, med hänsyn tagen till att behoven och ansvaret är olika
  i olika skeden av livet
  , samt
  skyddas mot risken för utanförskap
  och så att framför allt de som står längst utanför arbetsmarknaden ges stöd för att få anställning av god kvalitet. Därför behövs det effektiva tillvägagångssätt för yrkesutbildning och sysselsättningsskapande inom ramen för en aktiv arbetsmarknadspolitik, till förmån för personer som kommit att stå utanför arbetsmarknaden eftersom de saknar utbildning. Samtidigt måste
  de sociala trygghetssystemen och pensionssystemen moderniseras så att de kan användas fullt ut för att garantera tillfredsställande inkomststöd
  så att inkomsten överstiger fattigdomsgränsen, möjliggöra deltagande i samhällslivet
  och
  ge
  tillgång till hälso- och sjukvård, samtidigt som
  deras ekonomiska hållbarhet
  fortsatt
  måste garanteras.
  Förmånssystemen bör garantera inkomsttrygghet vid omställningar och minska fattigdomen, särskilt bland de grupper som är mest utsatta för socialt utanförskap såsom ensamstående föräldrar, minoriteter, funktionshindrade, barn och ungdomar, äldre kvinnor och män, legala invandrare och hemlösa.
  Framför allt ska medlemsstaterna åta sig att vidta lämpliga åtgärder mot fattigdomen bland barn, så att barnen varken hämmas i sin personliga utveckling eller missgynnas vid inträdet i förvärvslivet genom att fattigdomen inkräktat på deras fria utveckling. Särskilt viktigt är det att barn från missgynnade familjer garanteras lika tillträde till utbildning och lika möjligheter, för att de inte ska hamna in i socialt utanförskap som vuxna. För att öka inkomsttryggheten under olika skeden i livet bör medlemsstaterna garantera tillfredsställande minimiinkomster, som åtminstone bör ligga högre än fattigdomströskeln, i enlighet med sin kollektivavtals- och lagstiftningspraxis.
  Medlemsstaterna bör också aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation för att
  hantera de olika sociala risker som kan uppstå under ett liv, särskilt för
  de mest utsatta
  , samt effektivt genomföra de åtgärder som antagits mot diskriminering. När de offentliga finansernas hållbarhet ska förbättras bör medlemsstaterna fästa särskild uppmärksamhet vid de positiva effekter som förbättringar av den sociala sammanhållningen har på nationella budgetar. Minskad fattigdom och ökat deltagande leder till minskade sociala utgifter och ökade skatteintäkter. Medlemsstaterna bör garantera höga miniminormer för arbetets kvalitet för att utrota fattigdomen bland arbetande.

Ändring 49

Förslag till beslut

Bilaga – riktlinje 10 – stycke 1a (nytt)

Systemen för socialt skydd, inklusive pensionerna och hälso- och sjukvården, bör stärkas och moderniseras så att det skapas garantier för att de är adekvata ur social synvinkel, ekonomiskt hållbara och lyhörda för de förändrade behoven och samtidigt ger alla i Europeiska unionen ett adekvat skydd mot sociala otrygghetsfaktorer såsom hälsoproblem, arbetslöshet och fattigdom.

Medlemsstaterna bör ordna med bättre socialt skydd i samband med korttidsanställningar, vilka framför allt berör kvinnor och gravida kvinnor.

Ändring 50

Förslag till beslut

Bilaga – Riktlinje 10 – stycke 2

EU:s överordnade mål, som kommer att vara utgångspunkten när medlemsstaterna fastställer sina mål, är att minska antalet européer som lever under de nationella fattigdomsgränserna med 25 %, så att 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdom.

utgår

---