# Az Európai Unió C 308/2011

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2011.308.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 308 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. október 20. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2011.308.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 308

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. október 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 308/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6320 – GKN/Getrag Corporation/Getrag All Wheel Drive) (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 308/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6333 – BMW/ING Car Lease) (
  1
  ) | 1 |
| 2011/C 308/03 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  ) | 2 |
| 2011/C 308/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6255 – Terex/Demag Cranes) (
  1
  ) | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 308/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6320 – GKN/Getrag Corporation/Getrag All Wheel Drive) (
  1
  )

1

1

2011/C 308/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6333 – BMW/ING Car Lease) (
  1
  )

1

1

2011/C 308/03

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  2
  )

2

2

2011/C 308/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6255 – Terex/Demag Cranes) (
  1
  )

1

4

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 308/05 | Euroátváltási árfolyamok | 5 |
| 2011/C 308/06 | A Bizottság közleménye az EUMSZ 101. és 102. cikkével kapcsolatos eljárások lefolytatására vonatkozó legjobb gyakorlatokról (
  1
  ) | 6 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2011/C 308/07 | Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról | 33 |
| 2011/C 308/08 | Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról | 35 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 308/05

Euroátváltási árfolyamok

5

2011/C 308/06

A Bizottság közleménye az EUMSZ 101. és 102. cikkével kapcsolatos eljárások lefolytatására vonatkozó legjobb gyakorlatokról (
  1
  )

1

6

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2011/C 308/07

Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról

33

2011/C 308/08

Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról

35

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 308/09 | Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának, Emberek egyedi programjához kapcsolódó, 2012. évi munkaprogram alapján | 37 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 308/09

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának, Emberek egyedi programjához kapcsolódó, 2012. évi munkaprogram alapján

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6320 – GKN/Getrag Corporation/Getrag All Wheel Drive)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 308/01

2011. szeptember 28-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6320 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6320 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6333 – BMW/ING Car Lease)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 308/02

2011. szeptember 23-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6333 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6333 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/2

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSZ 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2011/C 308/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.9.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33025 (11/N) |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Calabria | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Modifica dell'aiuto di Stato N 723/07 «Interventi per il rilascio di garanzie di cui al regime N 391/03» dell'importo massimo garantibile e capitalizzazione del fondo a norma dell'articolo 11 comma 2 della legge regionale 26 febbraio 2010 n. 8. |
| Jogalap | Delibera della Giunta Regionale n. 563 del 23 agosto 2010«Aiuto di Stato N 723/07 “Interventi per il rilascio di garanzie di cui al regime N 391/03”. Modifica dell'importo massimo garantibile e capitalizzazione del fondo a norma dell'articolo 11 comma 2 della legge regionale 26 febbraio 2010 n. 8.» |
| Az intézkedés típusa | Program | — |
| Célkitűzés | — |
| Támogatás formája | Kezességvállalás |
| Költségvetés | | Teljes költségvetés: 10 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.9.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33025 (11/N)

Tagállam

Olaszország

Régió

Calabria

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Modifica dell'aiuto di Stato N 723/07 «Interventi per il rilascio di garanzie di cui al regime N 391/03» dell'importo massimo garantibile e capitalizzazione del fondo a norma dell'articolo 11 comma 2 della legge regionale 26 febbraio 2010 n. 8.

Jogalap

Delibera della Giunta Regionale n. 563 del 23 agosto 2010«Aiuto di Stato N 723/07 “Interventi per il rilascio di garanzie di cui al regime N 391/03”. Modifica dell'importo massimo garantibile e capitalizzazione del fondo a norma dell'articolo 11 comma 2 della legge regionale 26 febbraio 2010 n. 8.»

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

—

Támogatás formája

Kezességvállalás

Költségvetés

Teljes költségvetés: 10 millió EUR

| | Éves költségvetés: 10 millió EUR |
| --- | --- |

Éves költségvetés: 10 millió EUR

Támogatás intenzitása

0 %

Időtartam

2015.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Regione Calabria |
| --- |
| Dipartimento Agricoltura |
| Via Molè |
| 88100 Catanzaro CZ |
| ITALIA |

Regione Calabria

Dipartimento Agricoltura

Via Molè

88100 Catanzaro CZ

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2011.9.22. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | SA.33074 (11/N) |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Wijziging van de heffingsgrondslag voor levende eenden ter financiering van onderzoek en ontwikkeling en preventieve diergezondheid |
| Jogalap | 1. | Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126), |

A határozat elfogadásának időpontja

2011.9.22.

Állami támogatás hivatkozási száma

SA.33074 (11/N)

Tagállam

Hollandia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Wijziging van de heffingsgrondslag voor levende eenden ter financiering van onderzoek en ontwikkeling en preventieve diergezondheid

Jogalap

1.

Wet op de bedrijfsorganisatie (artikel 126),

| 2. | Instellingsbesluit Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8), |
| --- | --- |

2.

Instellingsbesluit Pluimvee en Eieren (artikelen 6 en 8),

| 3. | Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005, |
| --- | --- |

3.

Verordening algemene bepalingen heffingen (PPE) 2005,

| 4. | Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE) 2010 en |
| --- | --- |

4.

Verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE) 2010 en

| 5. | Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE) 2010-I. |
| --- | --- |

5.

Verordening tot wijziging van de verordening bestemmingsheffingen pluimveevleessector (PPE) 2010-I.

Az intézkedés típusa

Program

—

Célkitűzés

Állatbetegségek, kutatás, fejlesztés

Támogatás formája

Támogatott szolgáltatások

Költségvetés

Teljes költségvetés: 0,18 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2017.7.1-ig

Gazdasági ágazat

Baromfitenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Productschap voor Pluimvee en Eieren |
| --- |
| Postbus 460 |
| 2700 AL Zoetermeer |
| NEDERLAND |

Productschap voor Pluimvee en Eieren

Postbus 460

2700 AL Zoetermeer

NEDERLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6255 – Terex/Demag Cranes)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 308/04

2011. augusztus 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6255 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6255 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/5

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. október 19.

2011/C 308/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3828 |
| JPY | Japán yen | 106,19 |
| DKK | Dán korona | 7,4455 |
| GBP | Angol font | 0,87495 |
| SEK | Svéd korona | 9,1245 |
| CHF | Svájci frank | 1,2428 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,7350 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,873 |
| HUF | Magyar forint | 295,80 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7055 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,3351 |
| RON | Román lej | 4,3389 |
| TRY | Török líra | 2,5637 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3402 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3981 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7532 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7306 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7436 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 566,48 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,0459 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8203 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4650 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 167,82 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2957 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,678 |
| RUB | Orosz rubel | 42,8700 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,438 |
| BRL | Brazil real | 2,4280 |
| MXN | Mexikói peso | 18,4878 |
| INR | Indiai rúpia | 67,9850 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3828

JPY

Japán yen

106,19

DKK

Dán korona

7,4455

GBP

Angol font

0,87495

SEK

Svéd korona

9,1245

CHF

Svájci frank

1,2428

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,7350

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,873

HUF

Magyar forint

295,80

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7055

PLN

Lengyel zloty

4,3351

RON

Román lej

4,3389

TRY

Török líra

2,5637

AUD

Ausztrál dollár

1,3402

CAD

Kanadai dollár

1,3981

HKD

Hongkongi dollár

10,7532

NZD

Új-zélandi dollár

1,7306

SGD

Szingapúri dollár

1,7436

KRW

Dél-Koreai won

1 566,48

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,0459

CNY

Kínai renminbi

8,8203

HRK

Horvát kuna

7,4650

IDR

Indonéz rúpia

12 167,82

MYR

Maláj ringgit

4,2957

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,678

RUB

Orosz rubel

42,8700

THB

Thaiföldi baht

42,438

BRL

Brazil real

2,4280

MXN

Mexikói peso

18,4878

INR

Indiai rúpia

67,9850

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/6

---

A Bizottság közleménye az EUMSZ 101. és 102. cikkével kapcsolatos eljárások lefolytatására vonatkozó legjobb gyakorlatokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 308/06

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | A KÖZLEMÉNY TÁRGYA ÉS CÉLJA |
| --- | --- |

1.

| 2. | A VIZSGÁLATI SZAKASZ |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Az ügyek keletkezése |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Elsődleges értékelés és az ügyek kiosztása |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az eljárás megindítása |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nyelvhasználat |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Információkérés |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | A bekért információk köre |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Önvád |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Határidők |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Titoktartás |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Találkozók és kapcsolattartás a felekkel és harmadik felekkel |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.5.6. | Nyilatkozatok felvételének joga (kikérdezés) |
| --- | --- |

2.5.6.

| 2.6. | Ellenőrzések |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ügyvédi titoktartási kötelezettség |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A versenyhatóságok közötti információcsere |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Helyzetelemző találkozók |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | A helyzetelemző találkozó formája |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | A helyzetelemző találkozó időpontja |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.10. | Háromoldalú megbeszélések |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Találkozók a Bizottság tagjával vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság főigazgatójával |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | A legfontosabb információk felülvizsgálata |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | A vizsgálati szakasz lehetséges kimenetele |
| --- | --- |

2.13.

| 3. | TILTÓ HATÁROZAT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Meghallgatáshoz való jog |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Kifogásközlés |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.1.1. | A kifogásközlés célja és tartalma |
| --- | --- |

3.1.1.1.

| 3.1.1.2. | Jogorvoslati intézkedések érvényesítésének lehetősége és a felek érvei |
| --- | --- |

3.1.1.2.

| 3.1.1.3. | Bírságok kiszabásának lehetősége és a felek érvei |
| --- | --- |

3.1.1.3.

| 3.1.1.4. | Átláthatóság |
| --- | --- |

3.1.1.4.

| 3.1.2. | Iratbetekintés |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | A bizalmas információknak az eljárás alá vont felek közötti cseréjét megkönnyítő eljárások |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | A kifogásközlésre adott írásos észrevételek |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | A panaszosok és érdekelt harmadik felek jogai |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Szóbeli meghallgatás |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | A kiegészítő kifogásközlés és a tényállást közlő levél |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Az eljárás ezen szakaszának lehetséges kimenetelei |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Kötelezettségvállalásról szóló tárgyalások megkezdése |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Előzetes értékelés |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A kötelezettségvállalások benyújtása |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A „piaci teszt” és a felekkel folytatott utólagos megbeszélések |
| --- | --- |

4.4.

| 5. | A PANASZOK ELUTASÍTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Az elutasítás indokai |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Eljárás |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | AZ INFORMÁCIÓK FELHASZNÁLÁSÁNAK KORLÁTAI |
| --- | --- |

6.

| 7. | HATÁROZATOK ELFOGADÁSA, BEJELENTÉSE ÉS KÖZZÉTÉTELE |
| --- | --- |

7.

| 8. | JÖVŐBENI FELÜLVIZSGÁLAT |
| --- | --- |

8.

1. MELLÉKLET

1.   A KÖZLEMÉNY TÁRGYA ÉS CÉLJA

| 1. | A közlemény elsődleges célja, hogy gyakorlati útmutatást adjon az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 101. és 102. cikkével (1) kapcsolatban, az 1/2003/EK rendelet (2), annak végrehajtási rendelete (3) és az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata szerint az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által folytatott eljáráshoz. E célból a közlemény segíteni igyekszik a Bizottság által végzett vizsgálat folyamatának megértését (4), és ezáltal a vizsgálatok hatékonyságának javítását, illetve az eljárás nagyfokú átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítását. A közlemény az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésére vonatkozó főbb eljárásokkal (5) foglalkozik. |
| --- | --- |

1.

A közlemény elsődleges célja, hogy gyakorlati útmutatást adjon az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 101. és 102. cikkével (1) kapcsolatban, az 1/2003/EK rendelet (2), annak végrehajtási rendelete (3) és az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata szerint az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által folytatott eljáráshoz. E célból a közlemény segíteni igyekszik a Bizottság által végzett vizsgálat folyamatának megértését (4), és ezáltal a vizsgálatok hatékonyságának javítását, illetve az eljárás nagyfokú átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítását. A közlemény az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésére vonatkozó főbb eljárásokkal (5) foglalkozik.

| 2. | Az EUMSZ 101/102. cikkével összefüggésben a tagállamokkal szemben, különösen az EUMSZ 106. cikke alapján folytatott jogsértési eljárás nem érinti e közlemény tárgyát. A közlemény az összefonódás-ellenőrzési rendelet (6) alapján folytatott eljárásokra és az állami támogatással kapcsolatos eljárásokra (7) sem vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 101/102. cikkével összefüggésben a tagállamokkal szemben, különösen az EUMSZ 106. cikke alapján folytatott jogsértési eljárás nem érinti e közlemény tárgyát. A közlemény az összefonódás-ellenőrzési rendelet (6) alapján folytatott eljárásokra és az állami támogatással kapcsolatos eljárásokra (7) sem vonatkozik.

| 3. | Az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat (a továbbiakban: eljárások) különösen az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet szabályozza. Ezenkívül, az aktába való betekintésről (8) és a panaszok kezeléséről (9) szóló bizottsági közlemények, valamint a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat (10) szintén vonatkozik az eljárások lefolytatására. A gazdasági szakértők jelentéseinek és a számszerű adatoknak a benyújtásával kapcsolatban a gazdasági bizonyítékok benyújtására vonatkozó legjobb gyakorlatokra (11) hivatkozunk. Ez a közlemény tehát nem tekinthető a Bizottság előtt folyó eljárásokat szabályozó valamennyi intézkedés kimerítő jellegű dokumentumának. A közleményt más hasonló eszközökkel és a kapcsolódó ítélkezési gyakorlattal együtt kell értelmezni. |
| --- | --- |

3.

Az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazásával kapcsolatos eljárásokat (a továbbiakban: eljárások) különösen az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet szabályozza. Ezenkívül, az aktába való betekintésről (8) és a panaszok kezeléséről (9) szóló bizottsági közlemények, valamint a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat (10) szintén vonatkozik az eljárások lefolytatására. A gazdasági szakértők jelentéseinek és a számszerű adatoknak a benyújtásával kapcsolatban a gazdasági bizonyítékok benyújtására vonatkozó legjobb gyakorlatokra (11) hivatkozunk. Ez a közlemény tehát nem tekinthető a Bizottság előtt folyó eljárásokat szabályozó valamennyi intézkedés kimerítő jellegű dokumentumának. A közleményt más hasonló eszközökkel és a kapcsolódó ítélkezési gyakorlattal együtt kell értelmezni.

| 4. | A kartelleknek az engedékenységi közleményben (12) meghatározottak szerinti vizsgálata az engedékenységi kérelmekre és vitarendezésekre vonatkozó különleges eljárások tárgyát is képezheti (13). Ezekkel a különleges eljárásokkal e közlemény nem foglalkozik. Ezenkívül, a kartelleljárások egyedi jellege bizonyos körülmények között különleges eljárások lefolytatását igényli annak érdekében, hogy az esetleges engedékenységi kérelmeket (14) és vitarendezési tárgyalásokat (15) ne hátráltassák. Ezeket a különös rendelkezéseket adott esetben a közleményben jelezzük. |
| --- | --- |

4.

A kartelleknek az engedékenységi közleményben (12) meghatározottak szerinti vizsgálata az engedékenységi kérelmekre és vitarendezésekre vonatkozó különleges eljárások tárgyát is képezheti (13). Ezekkel a különleges eljárásokkal e közlemény nem foglalkozik. Ezenkívül, a kartelleljárások egyedi jellege bizonyos körülmények között különleges eljárások lefolytatását igényli annak érdekében, hogy az esetleges engedékenységi kérelmeket (14) és vitarendezési tárgyalásokat (15) ne hátráltassák. Ezeket a különös rendelkezéseket adott esetben a közleményben jelezzük.

| 5. | E közlemény felépítése a következő. A 2. szakasz ismerteti a vizsgálati szakaszban követendő eljárást. Az e részben leírtak minden fajta vizsgálatra vonatkoznak, tekintet nélkül arra, hogy az adott vizsgálat tiltó határozat (az 1/2003/EK rendelet 7. cikke), kötelezettségvállalási határozat (az 1/2003/EK rendelet 9. cikke) vagy panaszt elutasító határozat (a végrehajtási rendelet 7. cikke) elfogadásához vezet. A 3. szakasz a tiltó határozat elfogadását eredményező eljárás főbb eljárási lépéseinek leírását és azzal összefüggésben a védelemhez való jog ismertetését tartalmazza. A 4. szakasz a kötelezettségvállalási eljárás különleges elemeivel foglalkozik. Az 5. szakasz a panaszok elutasítására vonatkozik. A további szakaszok általános kérdésekkel foglalkoznak: a 6. szakasz az információk felhasználásának korlátaival, a 7. szakasz a határozatok elfogadásával, bejelentésével és közzétételével, a 8. szakasz pedig a jövőbeli felülvizsgálatokkal. |
| --- | --- |

5.

E közlemény felépítése a következő. A 2. szakasz ismerteti a vizsgálati szakaszban követendő eljárást. Az e részben leírtak minden fajta vizsgálatra vonatkoznak, tekintet nélkül arra, hogy az adott vizsgálat tiltó határozat (az 1/2003/EK rendelet 7. cikke), kötelezettségvállalási határozat (az 1/2003/EK rendelet 9. cikke) vagy panaszt elutasító határozat (a végrehajtási rendelet 7. cikke) elfogadásához vezet. A 3. szakasz a tiltó határozat elfogadását eredményező eljárás főbb eljárási lépéseinek leírását és azzal összefüggésben a védelemhez való jog ismertetését tartalmazza. A 4. szakasz a kötelezettségvállalási eljárás különleges elemeivel foglalkozik. Az 5. szakasz a panaszok elutasítására vonatkozik. A további szakaszok általános kérdésekkel foglalkoznak: a 6. szakasz az információk felhasználásának korlátaival, a 7. szakasz a határozatok elfogadásával, bejelentésével és közzétételével, a 8. szakasz pedig a jövőbeli felülvizsgálatokkal.

| 6. | E közlemény elsősorban az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazása terén eddig szerzett tapasztalatokra épült. Az e dokumentumban foglaltak a Bizottságnak a közlemény közzétételekor érvényes álláspontját tükrözik, és a közzététel napjától kezdve alkalmazandók a folyamatban lévő (16) és jövőbeni ügyekre. Egyes ügyek egyedi jellegzetességei miatt azonban a közlemény kiigazítására vagy az attól való eltérésre lehet szükség, az adott ügytől függően. |
| --- | --- |

6.

E közlemény elsősorban az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazása terén eddig szerzett tapasztalatokra épült. Az e dokumentumban foglaltak a Bizottságnak a közlemény közzétételekor érvényes álláspontját tükrözik, és a közzététel napjától kezdve alkalmazandók a folyamatban lévő (16) és jövőbeni ügyekre. Egyes ügyek egyedi jellegzetességei miatt azonban a közlemény kiigazítására vagy az attól való eltérésre lehet szükség, az adott ügytől függően.

| 7. | A közlemény nem keletkeztet semmilyen új jogot vagy kötelezettséget, és nem módosítja az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ), az 1/2003/EK rendeletből, a végrehajtási rendeletből és az Európai Unió ítélkezési gyakorlatából eredő jogokat vagy kötelezettségeket. |
| --- | --- |

7.

A közlemény nem keletkeztet semmilyen új jogot vagy kötelezettséget, és nem módosítja az Európai Unió működéséről szóló szerződésből (EUMSZ), az 1/2003/EK rendeletből, a végrehajtási rendeletből és az Európai Unió ítélkezési gyakorlatából eredő jogokat vagy kötelezettségeket.

| 8. | A Bizottság az elektronikus információs eszközök (e-mail vagy digitális eszközök) használatát támogatja az üggyel kapcsolatos levelezésben. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság az elektronikus információs eszközök (e-mail vagy digitális eszközök) használatát támogatja az üggyel kapcsolatos levelezésben.

2.   A VIZSGÁLATI SZAKASZ

2.1.   Az ügyek keletkezése

| 9. | Az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésével kapcsolatos ügyek vállalkozások, egyéb természetes és jogi személyek, illetve akár tagállamok által benyújtott panasz alapján keletkezhetnek. |
| --- | --- |

9.

Az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésével kapcsolatos ügyek vállalkozások, egyéb természetes és jogi személyek, illetve akár tagállamok által benyújtott panasz alapján keletkezhetnek.

| 10. | Az állampolgároktól és vállalkozásoktól származó információk fontosak a bizottsági vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért arra ösztönzi a polgárokat és a vállalkozásokat, hogy a versenyjogi szabályok gyanítható megsértése esetén értesítsék a Bizottságot (17). Ezt megtehetik szabályszerű panasz benyújtásával (18), vagy egyszerűen úgy, hogy piaci információkat juttatnak el a Bizottsághoz. Bárki, aki panaszosként jogos érdeket tud felmutatni, illetve aki a C formanyomtatványnak (19) megfelelő panaszt nyújt be, meghatározott eljárási jogokban részesül. Az ezt követő eljárás részleteit a végrehajtási rendelet és a panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény határozza meg. Azok a panaszosoktól eltérő természetes és jogi személyek, akik a meghallgatáshoz kellően bizonyítani tudják érdekeiket, és akiket a meghallgató tisztviselő elfogad, ugyancsak részesülnek bizonyos eljárási jogokban a végrehajtási rendelet 13. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

10.

Az állampolgároktól és vállalkozásoktól származó információk fontosak a bizottsági vizsgálat megindításához. A Bizottság ezért arra ösztönzi a polgárokat és a vállalkozásokat, hogy a versenyjogi szabályok gyanítható megsértése esetén értesítsék a Bizottságot (17). Ezt megtehetik szabályszerű panasz benyújtásával (18), vagy egyszerűen úgy, hogy piaci információkat juttatnak el a Bizottsághoz. Bárki, aki panaszosként jogos érdeket tud felmutatni, illetve aki a C formanyomtatványnak (19) megfelelő panaszt nyújt be, meghatározott eljárási jogokban részesül. Az ezt követő eljárás részleteit a végrehajtási rendelet és a panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény határozza meg. Azok a panaszosoktól eltérő természetes és jogi személyek, akik a meghallgatáshoz kellően bizonyítani tudják érdekeiket, és akiket a meghallgató tisztviselő elfogad, ugyancsak részesülnek bizonyos eljárási jogokban a végrehajtási rendelet 13. cikkének megfelelően.

| 11. | A Bizottság saját kezdeményezésre (ex officio) is megindíthat egy ügyet. Ezt abban az esetben teheti meg, ha bizonyos tények jutottak a tudomására vagy versenyjogi vizsgálat, ágazati szereplőkkel folytatott informális megbeszélés vagy a piacok felügyelete során szerzett információk alapján, illetve az európai versenyhatósági hálózaton belüli vagy harmadik országok versenyhatóságai közötti információcsere alapján. Kartellügyekben is indíthat eljárást a kartell valamely tagjának engedékenységi kérelme alapján. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság saját kezdeményezésre (ex officio) is megindíthat egy ügyet. Ezt abban az esetben teheti meg, ha bizonyos tények jutottak a tudomására vagy versenyjogi vizsgálat, ágazati szereplőkkel folytatott informális megbeszélés vagy a piacok felügyelete során szerzett információk alapján, illetve az európai versenyhatósági hálózaton belüli vagy harmadik országok versenyhatóságai közötti információcsere alapján. Kartellügyekben is indíthat eljárást a kartell valamely tagjának engedékenységi kérelme alapján.

2.2.   Elsődleges értékelés és az ügyek kiosztása

| 12. | Minden ügyben, függetlenül azok keletkezésétől, először egy elsődleges értékelést kell végezni. Az eljárás ezen szakaszában a Bizottság megvizsgálja, hogy az ügyet érdemben további vizsgálatnak veti-e alá (20) és, ha igen, ideiglenesen meghatározza azokat a központi elemeket, elsősorban a felek, a piacok és az eljárás lefolytatása szempontjából, amelyeket meg kell vizsgálni. A Bizottság ennek során nyomozati intézkedéseket foganatosíthat, többek között tájékoztatást kérhet az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

12.

Minden ügyben, függetlenül azok keletkezésétől, először egy elsődleges értékelést kell végezni. Az eljárás ezen szakaszában a Bizottság megvizsgálja, hogy az ügyet érdemben további vizsgálatnak veti-e alá (20) és, ha igen, ideiglenesen meghatározza azokat a központi elemeket, elsősorban a felek, a piacok és az eljárás lefolytatása szempontjából, amelyeket meg kell vizsgálni. A Bizottság ennek során nyomozati intézkedéseket foganatosíthat, többek között tájékoztatást kérhet az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

| 13. | A gyakorlatban az elsődleges értékelés eredményeképpen néhány ügyet az eljárás nagyon korai szakaszában elutasítanak, mert úgy ítélik meg, hogy nem szükséges további érdemi vizsgálatot folytatni az ügyben. Ennek megfelelően a Bizottság olyan ügyekre összpontosítja rendelkezésre álló forrásait, amelyek esetében valószínűnek látszik, hogy jogsértést találnak, különösen pedig azokra az esetekre, amelyek a leginkább befolyásolják a belső piaci verseny működését, és amelyek a fogyasztók megkárosításának kockázatával járnak, és amelyek hozzájárhatnak az EU versenypolitikájának meghatározásához és/vagy biztosíthatják az EUMSZ 101. és 102. cikkének következetes alkalmazását (21). |
| --- | --- |

13.

A gyakorlatban az elsődleges értékelés eredményeképpen néhány ügyet az eljárás nagyon korai szakaszában elutasítanak, mert úgy ítélik meg, hogy nem szükséges további érdemi vizsgálatot folytatni az ügyben. Ennek megfelelően a Bizottság olyan ügyekre összpontosítja rendelkezésre álló forrásait, amelyek esetében valószínűnek látszik, hogy jogsértést találnak, különösen pedig azokra az esetekre, amelyek a leginkább befolyásolják a belső piaci verseny működését, és amelyek a fogyasztók megkárosításának kockázatával járnak, és amelyek hozzájárhatnak az EU versenypolitikájának meghatározásához és/vagy biztosíthatják az EUMSZ 101. és 102. cikkének következetes alkalmazását (21).

| 14. | Az elsődleges értékelés során megpróbálják az ügyeknek az európai versenyhatósági hálózatban való kiosztását is felmérni, az eljárás korai szakaszában. Az 1/2003/EK rendelet bevezette az ügyek más hálózati tagoknak történő újraosztásának lehetőségét, amennyiben az adott tag megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az adott üggyel foglalkozzon. Ennek megfelelően a Bizottság bármely ügyet átutalhat egy nemzeti versenyhatóságnak, és fordítva (22). |
| --- | --- |

14.

Az elsődleges értékelés során megpróbálják az ügyeknek az európai versenyhatósági hálózatban való kiosztását is felmérni, az eljárás korai szakaszában. Az 1/2003/EK rendelet bevezette az ügyek más hálózati tagoknak történő újraosztásának lehetőségét, amennyiben az adott tag megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy az adott üggyel foglalkozzon. Ennek megfelelően a Bizottság bármely ügyet átutalhat egy nemzeti versenyhatóságnak, és fordítva (22).

| 15. | Amikor az első nyomozati intézkedés kiutalása megtörtént (általában tájékoztatás kérése (23) vagy vizsgálat formájában), az érintetteket értesítik arról, hogy előzetes vizsgálatnak vetették alá őket, tájékoztatják őket az adott vizsgálat tárgyáról és céljáról. Az információkérés keretében emlékeztetik őket arra is, hogy amennyiben a vizsgált magatartás megvalósulása beigazolódik, az az EUMSZ 101. és 102. cikkének megsértésének minősülhet. Az információkérés kézhezvétele vagy a vizsgálat elrendelése után a felek (24) bármikor felvilágosítást kaphatnak a Versenyügyi Főigazgatóságnál a vizsgálat állásáról, még az eljárás megindítása előtt is. Ha egy vállalkozás úgy ítéli meg, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóságtól nem kapott megfelelő tájékoztatást ügye állásáról, az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat állásfoglalásért, miután az ügyet felvetette a Versenypolitikai Főigazgatóságnál (25). A meghallgató tisztviselő határozatot hoz, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja a kérelmet benyújtó vállalkozást vagy vállalkozások társulását ügyük állásáról. E határozatról értesítik a kérelmet benyújtó vállalkozást vagy vállalkozások társulását. Ha a Bizottság az elsődleges értékelés bármely szakaszában úgy dönt, hogy az ügyben további vizsgálatot nem folytat (és így eljárást nem indít), a Bizottság, saját kezdeményezésére, tájékoztatja erről az előzetes vizsgálat alá vont felet. |
| --- | --- |

15.

Amikor az első nyomozati intézkedés kiutalása megtörtént (általában tájékoztatás kérése (23) vagy vizsgálat formájában), az érintetteket értesítik arról, hogy előzetes vizsgálatnak vetették alá őket, tájékoztatják őket az adott vizsgálat tárgyáról és céljáról. Az információkérés keretében emlékeztetik őket arra is, hogy amennyiben a vizsgált magatartás megvalósulása beigazolódik, az az EUMSZ 101. és 102. cikkének megsértésének minősülhet. Az információkérés kézhezvétele vagy a vizsgálat elrendelése után a felek (24) bármikor felvilágosítást kaphatnak a Versenyügyi Főigazgatóságnál a vizsgálat állásáról, még az eljárás megindítása előtt is. Ha egy vállalkozás úgy ítéli meg, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóságtól nem kapott megfelelő tájékoztatást ügye állásáról, az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat állásfoglalásért, miután az ügyet felvetette a Versenypolitikai Főigazgatóságnál (25). A meghallgató tisztviselő határozatot hoz, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja a kérelmet benyújtó vállalkozást vagy vállalkozások társulását ügyük állásáról. E határozatról értesítik a kérelmet benyújtó vállalkozást vagy vállalkozások társulását. Ha a Bizottság az elsődleges értékelés bármely szakaszában úgy dönt, hogy az ügyben további vizsgálatot nem folytat (és így eljárást nem indít), a Bizottság, saját kezdeményezésére, tájékoztatja erről az előzetes vizsgálat alá vont felet.

| 16. | A panaszon alapuló ügyekben a Bizottság igyekszik a panasz kézhezvételétől számított négy hónapon belül tájékoztatni a panaszosokat arról, hogy milyen lépések megtételét javasolja a panasz alapján (26). Ez az időszak csak irányadó, a hossza függ az egyes ügyek körülményeitől, illetve attól, hogy a Versenypolitikai Főigazgatósághoz a panaszosoktól vagy harmadik felektől – különösen az információkérésre adott válaszukban – elegendő információ érkezett-e be ahhoz, hogy azok alapján eldönthesse, szükség van-e az ügy további vizsgálatára. |
| --- | --- |

16.

A panaszon alapuló ügyekben a Bizottság igyekszik a panasz kézhezvételétől számított négy hónapon belül tájékoztatni a panaszosokat arról, hogy milyen lépések megtételét javasolja a panasz alapján (26). Ez az időszak csak irányadó, a hossza függ az egyes ügyek körülményeitől, illetve attól, hogy a Versenypolitikai Főigazgatósághoz a panaszosoktól vagy harmadik felektől – különösen az információkérésre adott válaszukban – elegendő információ érkezett-e be ahhoz, hogy azok alapján eldönthesse, szükség van-e az ügy további vizsgálatára.

2.3.   Az eljárás megindítása

| 17. | A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően eljárást indít (27), ha az elsődleges értékelés arra enged következtetni, hogy az ügyben további vizsgálatokat érdemes végezni, és amennyiben a vizsgálat körét megfelelően meghatározták. |
| --- | --- |

17.

A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikke (6) bekezdésének megfelelően eljárást indít (27), ha az elsődleges értékelés arra enged következtetni, hogy az ügyben további vizsgálatokat érdemes végezni, és amennyiben a vizsgálat körét megfelelően meghatározták.

| 18. | Az eljárás megindítása meghatározza az ügy európai versenyhatósági hálózaton belüli (28), és adott esetben a felek és a panaszos viszonylatában történő kiosztását. Egyben jelzi a Bizottság azon kötelezettségvállalását is, hogy az ügyben további vizsgálatot folytat. A Bizottság tehát ennek megfelelően forrásokat utal ki az ügy lefolytatására és igyekszik időben végezni az ügy kivizsgálásával. |
| --- | --- |

18.

Az eljárás megindítása meghatározza az ügy európai versenyhatósági hálózaton belüli (28), és adott esetben a felek és a panaszos viszonylatában történő kiosztását. Egyben jelzi a Bizottság azon kötelezettségvállalását is, hogy az ügyben további vizsgálatot folytat. A Bizottság tehát ennek megfelelően forrásokat utal ki az ügy lefolytatására és igyekszik időben végezni az ügy kivizsgálásával.

| 19. | Az eljárás megindítására irányuló határozat megnevezi az eljárás alá vont feleket és röviden ismerteti a vizsgálat körét. Különösen meghatározza az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének állítólagos megsértését megvalósító vizsgálandó magatartást, és általában megnevezi azt a területet és ágazato(ka)t is, amelyekben az adott magatartás megvalósul. |
| --- | --- |

19.

Az eljárás megindítására irányuló határozat megnevezi az eljárás alá vont feleket és röviden ismerteti a vizsgálat körét. Különösen meghatározza az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének állítólagos megsértését megvalósító vizsgálandó magatartást, és általában megnevezi azt a területet és ágazato(ka)t is, amelyekben az adott magatartás megvalósul.

| 20. | A végrehajtási rendelet 2. cikke alapján a Bizottság nyilvánosságra hozhatja az eljárás megindítását. A Bizottság gyakorlata szerint az eljárást a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján hozzák nyilvánosságra, és – amennyiben az a vizsgálatot érdekét nem sérti – sajtóközleményt is kiadnak. |
| --- | --- |

20.

A végrehajtási rendelet 2. cikke alapján a Bizottság nyilvánosságra hozhatja az eljárás megindítását. A Bizottság gyakorlata szerint az eljárást a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján hozzák nyilvánosságra, és – amennyiben az a vizsgálatot érdekét nem sérti – sajtóközleményt is kiadnak.

| 21. | A vizsgálat alá vont felek szóbeli vagy írásbeli értesítést kapnak az eljárás megindításáról, az eljárás megindításának nyilvánosságra hozását kellő idővel megelőzve, hogy elkészíthessék saját közleményüket (különösen az érdekelt felek, a pénzügyi intézmények és a sajtó felé). |
| --- | --- |

21.

A vizsgálat alá vont felek szóbeli vagy írásbeli értesítést kapnak az eljárás megindításáról, az eljárás megindításának nyilvánosságra hozását kellő idővel megelőzve, hogy elkészíthessék saját közleményüket (különösen az érdekelt felek, a pénzügyi intézmények és a sajtó felé).

| 22. | Hangsúlyozni kell, hogy az eljárás megindítása semmilyen módon nem jelzi előre a jogsértés meglétét. Pusztán annyit jelent, hogy a Bizottság tovább folytatja az ügy kivizsgálását. Ezt a fontos pontosító megjegyzést a (feleknek elküldött) eljárást megindító határozatban és az eljárás megindításával kapcsolatos valamennyi nyilvános közleményben megemlítik. |
| --- | --- |

22.

Hangsúlyozni kell, hogy az eljárás megindítása semmilyen módon nem jelzi előre a jogsértés meglétét. Pusztán annyit jelent, hogy a Bizottság tovább folytatja az ügy kivizsgálását. Ezt a fontos pontosító megjegyzést a (feleknek elküldött) eljárást megindító határozatban és az eljárás megindításával kapcsolatos valamennyi nyilvános közleményben megemlítik.

| 23. | Az eljárás megindítása nem korlátozza a Bizottság jogát arra vonatkozóan, hogy egy későbbi időpontban a vizsgálat és a vizsgálat alá vont személyek körét kiterjessze. A vizsgálat körének kiterjesztése esetén a 20–21. pont rendelkezései alkamazandók. |
| --- | --- |

23.

Az eljárás megindítása nem korlátozza a Bizottság jogát arra vonatkozóan, hogy egy későbbi időpontban a vizsgálat és a vizsgálat alá vont személyek körét kiterjessze. A vizsgálat körének kiterjesztése esetén a 20–21. pont rendelkezései alkamazandók.

| 24. | Kartellügyekben az eljárás megindítására rendszerint a kifogásközlés elfogadásával (lásd fent, 4. pont) egy időben kerül sor, de történhet korábban is. |
| --- | --- |

24.

Kartellügyekben az eljárás megindítására rendszerint a kifogásközlés elfogadásával (lásd fent, 4. pont) egy időben kerül sor, de történhet korábban is.

2.4.   Nyelvhasználat

| 25. | Az 1. rendelet 3. cikkének megfelelően (29), azokat az okmányokat, amelyeket a Bizottság küld a tagállamok valamelyikének joghatósága alá tartozó vállalkozásnak, az adott állam nyelvén kell megszövegezni. |
| --- | --- |

25.

Az 1. rendelet 3. cikkének megfelelően (29), azokat az okmányokat, amelyeket a Bizottság küld a tagállamok valamelyikének joghatósága alá tartozó vállalkozásnak, az adott állam nyelvén kell megszövegezni.

| 26. | Ugyanezen rendelet 2. cikkével összhangban, azok az okmányok, amelyeket egy vállalkozás a Bizottságnak küld, a feladó választása szerint az Európai Unió hivatalos nyelveinek bármelyikén készülhetnek. A válasz és a további levelezés ugyanazon a nyelven fog készülni. |
| --- | --- |

26.

Ugyanezen rendelet 2. cikkével összhangban, azok az okmányok, amelyeket egy vállalkozás a Bizottságnak küld, a feladó választása szerint az Európai Unió hivatalos nyelveinek bármelyikén készülhetnek. A válasz és a további levelezés ugyanazon a nyelven fog készülni.

| 27. | A fordításból adódó késedelmek elkerülése érdekében a címzettek lemondhatnak azon jogukról, hogy a szöveget a fenti szabály szerinti nyelven kapják kézhez és választhatnak egy másik nyelvet is. Megfelelő felhatalmazás birtokában néhány speciális dokumentum és/vagy akár az egész eljárás tekintetében mentesítés adható a nyelvhasználatra vonatkozó követelmények alól. |
| --- | --- |

27.

A fordításból adódó késedelmek elkerülése érdekében a címzettek lemondhatnak azon jogukról, hogy a szöveget a fenti szabály szerinti nyelven kapják kézhez és választhatnak egy másik nyelvet is. Megfelelő felhatalmazás birtokában néhány speciális dokumentum és/vagy akár az egész eljárás tekintetében mentesítés adható a nyelvhasználatra vonatkozó követelmények alól.

| 28. | Az egyszerű információkérések esetén bevett gyakorlat, hogy a kísérőlevelet (beleértve az 1. rendelet 3. cikkére való hivatkozást) a címzett lakóhelye szerinti nyelven vagy angolul, míg a csatolt kérdőívet angol nyelven küldik. A címzett azon jogáról is egyértelmű – a címzett lakóhelye szerinti nyelven készült – tájékoztatást kap, hogy a kísérőlevélről és/vagy a kérdőívről megkaphatja a címzett lakóhelye szerinti nyelven készült fordítást, és hogy ugyanezen a nyelven válaszolhat. Ez a gyakorlat amellett, hogy lehetővé teszi az információkérések gyors kezelését, biztosítja a címzettek jogait is. |
| --- | --- |

28.

Az egyszerű információkérések esetén bevett gyakorlat, hogy a kísérőlevelet (beleértve az 1. rendelet 3. cikkére való hivatkozást) a címzett lakóhelye szerinti nyelven vagy angolul, míg a csatolt kérdőívet angol nyelven küldik. A címzett azon jogáról is egyértelmű – a címzett lakóhelye szerinti nyelven készült – tájékoztatást kap, hogy a kísérőlevélről és/vagy a kérdőívről megkaphatja a címzett lakóhelye szerinti nyelven készült fordítást, és hogy ugyanezen a nyelven válaszolhat. Ez a gyakorlat amellett, hogy lehetővé teszi az információkérések gyors kezelését, biztosítja a címzettek jogait is.

| 29. | A kifogásközlést, az előzetes értékelést és az 1/2003/EK rendelet 7. és 9. cikke, valamint 23. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatokat a címzett illetékessége szerinti nyelven küldik el, hacsak a címzett a fent említett módon nem kíván élni nyelvhasználatra vonatkozó jogával és ezt aláírásával hitelesíti egy lemondó nyilatkozatban. |
| --- | --- |

29.

A kifogásközlést, az előzetes értékelést és az 1/2003/EK rendelet 7. és 9. cikke, valamint 23. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatokat a címzett illetékessége szerinti nyelven küldik el, hacsak a címzett a fent említett módon nem kíván élni nyelvhasználatra vonatkozó jogával és ezt aláírásával hitelesíti egy lemondó nyilatkozatban.

| 30. | Az 1. rendelet 2. cikkének megfelelően a panaszosnak címzett válasz és a vele folytatott további levelezés a panasz nyelvén készül. |
| --- | --- |

30.

Az 1. rendelet 2. cikkének megfelelően a panaszosnak címzett válasz és a vele folytatott további levelezés a panasz nyelvén készül.

| 31. | A szóbeli meghallgatás résztvevői kérhetik, hogy a meghallgatáson az Európai Uniónak az eljárás nyelvétől eltérő egyik hivatalos nyelvét használhassák. Ebben az esetben a szóbeli meghallgatás idejére tolmácsot biztosítanak, amennyiben az ilyen igényről a meghallgató tisztviselő megfelelő előzetes értesítést kap. |
| --- | --- |

31.

A szóbeli meghallgatás résztvevői kérhetik, hogy a meghallgatáson az Európai Uniónak az eljárás nyelvétől eltérő egyik hivatalos nyelvét használhassák. Ebben az esetben a szóbeli meghallgatás idejére tolmácsot biztosítanak, amennyiben az ilyen igényről a meghallgató tisztviselő megfelelő előzetes értesítést kap.

2.5.   Információkérés

| 32. | Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság jogosult felkérni vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsanak be minden szükséges információt. Az információkérés történhet levélben („egyszerű információkérés” a 18. cikk (2) bekezdése szerint) vagy határozat formájában (18. cikk (3) bekezdés) (30). Ki kell hangsúlyozni, hogy rendszerint nem csak a vizsgálat alá vont vállalkozásoktól, hanem azoktól a vállalkozásoktól és vállalkozások társulásaitól is kérnek információt, amelyek az ügyre vonatkozóan információval szolgálhatnak. |
| --- | --- |

32.

Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság jogosult felkérni vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsanak be minden szükséges információt. Az információkérés történhet levélben („egyszerű információkérés” a 18. cikk (2) bekezdése szerint) vagy határozat formájában (18. cikk (3) bekezdés) (30). Ki kell hangsúlyozni, hogy rendszerint nem csak a vizsgálat alá vont vállalkozásoktól, hanem azoktól a vállalkozásoktól és vállalkozások társulásaitól is kérnek információt, amelyek az ügyre vonatkozóan információval szolgálhatnak.

2.5.1.   A bekért információk köre

| 33. | Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság felkérheti a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsanak be minden szükséges információt. Különösen azok az információk tekintendők szükségesnek, amelyek révén a Bizottság ellenőrizheti az információkérésben említett állítólagos jogsértés megvalósulását. A Bizottság e tekintetben mérlegelési mozgástérrel rendelkezik (31). |
| --- | --- |

33.

Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének megfelelően a Bizottság felkérheti a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy nyújtsanak be minden szükséges információt. Különösen azok az információk tekintendők szükségesnek, amelyek révén a Bizottság ellenőrizheti az információkérésben említett állítólagos jogsértés megvalósulását. A Bizottság e tekintetben mérlegelési mozgástérrel rendelkezik (31).

| 34. | A bekért információk körének és formájának meghatározása a Bizottság feladatkörébe tartozik. Adott esetben azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság egyeztetheti a címzettekkel a bekért információk körét és formáját. Ez különösen a mennyiségi adatokra vonatkozó információkérések esetén lehet hasznos (32). |
| --- | --- |

34.

A bekért információk körének és formájának meghatározása a Bizottság feladatkörébe tartozik. Adott esetben azonban a Versenypolitikai Főigazgatóság egyeztetheti a címzettekkel a bekért információk körét és formáját. Ez különösen a mennyiségi adatokra vonatkozó információkérések esetén lehet hasznos (32).

| 35. | Amennyiben egy információkésére válaszolva, a vállalkozások a tárgyhoz nyilvánvalóan nem tartozó információt (különösen a vizsgálat tárgyához egyértelműen nem kapcsolódó dokumentumokat) szolgáltatnak, a Versenypolitikai Főigazgatóság, a gyakran terjedelmes ügyirat további szükségtelen gyarapításának elkerülése érdekében, a válasz kézhezvételétől lehető leghamarabb visszaküldheti az információt az információkérés címzettjének. Az adott aktához erről egy rövid bejegyzést csatolnak. |
| --- | --- |

35.

Amennyiben egy információkésére válaszolva, a vállalkozások a tárgyhoz nyilvánvalóan nem tartozó információt (különösen a vizsgálat tárgyához egyértelműen nem kapcsolódó dokumentumokat) szolgáltatnak, a Versenypolitikai Főigazgatóság, a gyakran terjedelmes ügyirat további szükségtelen gyarapításának elkerülése érdekében, a válasz kézhezvételétől lehető leghamarabb visszaküldheti az információt az információkérés címzettjének. Az adott aktához erről egy rövid bejegyzést csatolnak.

2.5.2.   Önvád

| 36. | Abban az esetben, ha az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés címzettje, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (33) által meghatározott önvádra kötelezés tilalmára hivatkozva megtagadja a kérésben szereplő kérdés megválaszolását, a kérés kézhezvétele után megfelelő időn belül a meghallgató tisztviselő elé terjesztheti az ügyet, miután azt a Versenypolitikai Főigazgatóságnál jelezte az eredetileg megállapított határidő lejárta előtt (34). Megfelelő ügyek esetén, és az eljárás szükségtelen késedelmének elkerülése érdekében a meghallgató tisztviselő indokolással ellátott ajánlást hozhat arról, hogy az adott ügyben az önvádra kötelezés tilalma vonatkozik-e, és tájékoztatja a felelős igazgatót a levont következtetésekről, amelyeket figyelembe kell venni az adott ügyben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti határozat meghozatalakor. A kérés címzettje megkapja az indokolással ellátott ajánlás egy példányát. A 18. cikk (3) bekezdése szerinti határozat címzettjét emlékeztetik az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában meghatározott önvádra kötelezés tilalmára (35). |
| --- | --- |

36.

Abban az esetben, ha az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés címzettje, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata (33) által meghatározott önvádra kötelezés tilalmára hivatkozva megtagadja a kérésben szereplő kérdés megválaszolását, a kérés kézhezvétele után megfelelő időn belül a meghallgató tisztviselő elé terjesztheti az ügyet, miután azt a Versenypolitikai Főigazgatóságnál jelezte az eredetileg megállapított határidő lejárta előtt (34). Megfelelő ügyek esetén, és az eljárás szükségtelen késedelmének elkerülése érdekében a meghallgató tisztviselő indokolással ellátott ajánlást hozhat arról, hogy az adott ügyben az önvádra kötelezés tilalma vonatkozik-e, és tájékoztatja a felelős igazgatót a levont következtetésekről, amelyeket figyelembe kell venni az adott ügyben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti határozat meghozatalakor. A kérés címzettje megkapja az indokolással ellátott ajánlás egy példányát. A 18. cikk (3) bekezdése szerinti határozat címzettjét emlékeztetik az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában meghatározott önvádra kötelezés tilalmára (35).

2.5.3.   Határidők

| 37. | Az információkérésben pontosan meghatározzák a bekért információk körét és az információ átadására rendelkezésre álló időtartamot. |
| --- | --- |

37.

Az információkérésben pontosan meghatározzák a bekért információk körét és az információ átadására rendelkezésre álló időtartamot.

| 38. | A címzettek által elküldendő válaszra ésszerű határidőt állapítanak meg, a kérdőív terjedelmének és összetettségének megfelelően, a vizsgálat követelményeit is szem előtt tartva. A válasz elküldésére rendelkezésre álló időtartam rendszerint legalább két hét az információkérés kézhezvételének napjától számítva. Ha már a kezdetektől fogva tudni lehet, hogy ennél hosszabb időre lesz szükség az információkérés megválaszolására, ennek megfelelő határidő kerül megállapításra. Amennyiben az információkérés korlátozott tárgykörre vonatkozik, például ha csak egy rövid pontosítást kérnek egy korábban átadott információval vagy a kérés címzettjének bármikor rendelkezésére álló információval kapcsolatban, általában rövidebb (egy hét vagy még rövidebb) határidő kerül megállapításra. |
| --- | --- |

38.

A címzettek által elküldendő válaszra ésszerű határidőt állapítanak meg, a kérdőív terjedelmének és összetettségének megfelelően, a vizsgálat követelményeit is szem előtt tartva. A válasz elküldésére rendelkezésre álló időtartam rendszerint legalább két hét az információkérés kézhezvételének napjától számítva. Ha már a kezdetektől fogva tudni lehet, hogy ennél hosszabb időre lesz szükség az információkérés megválaszolására, ennek megfelelő határidő kerül megállapításra. Amennyiben az információkérés korlátozott tárgykörre vonatkozik, például ha csak egy rövid pontosítást kérnek egy korábban átadott információval vagy a kérés címzettjének bármikor rendelkezésére álló információval kapcsolatban, általában rövidebb (egy hét vagy még rövidebb) határidő kerül megállapításra.

| 39. | Amennyiben a kitűzött határidőn belül nehézségekbe ütközik a válaszadás, a címzettek kérhetik a határidő meghosszabbítását. Ilyen esetben kérésüket indokolással kell ellátniuk és írásban (levél vagy e-mail formájában) megerősíteniük megfelelő idővel a határidő lejárta előtt. Amennyiben a Bizottság a kérést indokoltnak ítéli, a határidőt (a kért információk összetettségétől és egyéb tényezőktől függően) bizonyos idővel meghosszabbítják. A Bizottság ezenkívül meg is állapodhat az információkérés címzettjével, hogy a kért információk körének egy részét, amely különös jelentőséggel bír, vagy amely a címzett számára könnyen hozzáférhető, rövidebb határidőn belül adja át a címzett, míg a fennmaradó rész átadására hosszabb határidő áll rendelkezésére. |
| --- | --- |

39.

Amennyiben a kitűzött határidőn belül nehézségekbe ütközik a válaszadás, a címzettek kérhetik a határidő meghosszabbítását. Ilyen esetben kérésüket indokolással kell ellátniuk és írásban (levél vagy e-mail formájában) megerősíteniük megfelelő idővel a határidő lejárta előtt. Amennyiben a Bizottság a kérést indokoltnak ítéli, a határidőt (a kért információk összetettségétől és egyéb tényezőktől függően) bizonyos idővel meghosszabbítják. A Bizottság ezenkívül meg is állapodhat az információkérés címzettjével, hogy a kért információk körének egy részét, amely különös jelentőséggel bír, vagy amely a címzett számára könnyen hozzáférhető, rövidebb határidőn belül adja át a címzett, míg a fennmaradó rész átadására hosszabb határidő áll rendelkezésére.

| 40. | Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti határozat formájában elküldött információkérés címzettje a fent leírt eljáráson keresztül sem képes a határidővel kapcsolatos aggályait megoldani, a meghallgató tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. Az erre irányuló kérelmet a határidő lejárta előtt megfelelő idővel kell benyújtania (36). A meghallgató tisztviselő az információkérés terjedelmére és összetettségére, illetve a vizsgálat követelményeire is figyelemmel dönt a határidő meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

40.

Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti határozat formájában elküldött információkérés címzettje a fent leírt eljáráson keresztül sem képes a határidővel kapcsolatos aggályait megoldani, a meghallgató tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. Az erre irányuló kérelmet a határidő lejárta előtt megfelelő idővel kell benyújtania (36). A meghallgató tisztviselő az információkérés terjedelmére és összetettségére, illetve a vizsgálat követelményeire is figyelemmel dönt a határidő meghosszabbításáról.

2.5.4.   Titoktartás

| 41. | Az információkéréshez csatolt kísérőlevélben felkérik a címzettet, hogy jelezze, amennyiben megítélése szerint a válasz bizalmas információt tartalmaz. Ilyen esetben, a végrehajtási rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a címzettnek, a bizalmas jellegre való hivatkozást meg kell indokolnia minden egyes információ tekintetében, és az információk nem bizalmas változatát kell átadnia. A nem bizalmas változatot a bizalmas információval azonos formában kell átadni, amelyben összefoglalót adnak a törölt részekről. Ellenkező megállapodás hiányában az információk nem bizalmas változatát az eredeti beadvánnyal azonos határidőn belül kell átadni. Amennyiben egy vállalkozás e követelményeknek nem tesz eleget, a Bizottság – a végrehajtási rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – úgy tekintheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt. |
| --- | --- |

41.

Az információkéréshez csatolt kísérőlevélben felkérik a címzettet, hogy jelezze, amennyiben megítélése szerint a válasz bizalmas információt tartalmaz. Ilyen esetben, a végrehajtási rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a címzettnek, a bizalmas jellegre való hivatkozást meg kell indokolnia minden egyes információ tekintetében, és az információk nem bizalmas változatát kell átadnia. A nem bizalmas változatot a bizalmas információval azonos formában kell átadni, amelyben összefoglalót adnak a törölt részekről. Ellenkező megállapodás hiányában az információk nem bizalmas változatát az eredeti beadvánnyal azonos határidőn belül kell átadni. Amennyiben egy vállalkozás e követelményeknek nem tesz eleget, a Bizottság – a végrehajtási rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – úgy tekintheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt.

2.5.5.   Találkozók és kapcsolattartás a felekkel és harmadik felekkel

| 42. | A vizsgálati szakaszban a Versenypolitikai Főigazgatóság találkozókat (vagy telefonkonferenciákat) szervezhet az eljárás alá vont felekkel, panaszosokkal vagy harmadik felekkel. Különösen ide tartoznak a 2.9. illetve 2.10. szakasz szerinti helyzetelemző találkozók vagy háromoldalú megbeszélések. |
| --- | --- |

42.

A vizsgálati szakaszban a Versenypolitikai Főigazgatóság találkozókat (vagy telefonkonferenciákat) szervezhet az eljárás alá vont felekkel, panaszosokkal vagy harmadik felekkel. Különösen ide tartoznak a 2.9. illetve 2.10. szakasz szerinti helyzetelemző találkozók vagy háromoldalú megbeszélések.

| 43. | Ha egy találkozóra a felek, panaszosok vagy harmadik felek kérésére kerül sor, általános szabályként előre át kell adniuk a megbeszélésen megvitatandó, javasolt napirendi pontokat, és egy emlékeztetőt vagy prezentációt kell bemutatniuk, amely részletesebben tárgyalja az adott témát. A tárgyi kérdésekről folytatott megbeszélések vagy telefonbeszélgetések után a feleknek, panaszosoknak, vagy harmadik feleknek írásban is lehetőségük nyílik arra, hogy nyilatkozataikat és prezentációikat alátámasszák. |
| --- | --- |

43.

Ha egy találkozóra a felek, panaszosok vagy harmadik felek kérésére kerül sor, általános szabályként előre át kell adniuk a megbeszélésen megvitatandó, javasolt napirendi pontokat, és egy emlékeztetőt vagy prezentációt kell bemutatniuk, amely részletesebben tárgyalja az adott témát. A tárgyi kérdésekről folytatott megbeszélések vagy telefonbeszélgetések után a feleknek, panaszosoknak, vagy harmadik feleknek írásban is lehetőségük nyílik arra, hogy nyilatkozataikat és prezentációikat alátámasszák.

| 44. | A találkozón résztvevő vállalkozások által készített minden olyan írásos dokumentáció, amelyet a Versenypolitikai Főosztálynak átadtak, bekerül az aktába. E dokumentációk nem bizalmas változata, a Versenypolitikai Főigazgatóság rövid feljegyzésével együtt hozzáférhető lesz a vizsgálat alá vont felek számára a betekintési joguk időtartama alatt, ha az ügy tovább folytatódik. Az anonimitási kérelmekre is figyelemmel (37) e feljegyzések megemlítik a találkozón (vagy az alapvető kérdésekkel kapcsolatos telefonbeszélgetésekben) résztvevő vállalkozás(oka)t, valamint a találkozó (vagy telefonos megbeszélés) időpontját és az érintett témá(ka)t (38). Hasonló rövid feljegyzés készül akkor is, ha a találkozóra a Bizottság kezdeményezésére kerül sor (pl. helyzetelemző találkozók). |
| --- | --- |

44.

A találkozón résztvevő vállalkozások által készített minden olyan írásos dokumentáció, amelyet a Versenypolitikai Főosztálynak átadtak, bekerül az aktába. E dokumentációk nem bizalmas változata, a Versenypolitikai Főigazgatóság rövid feljegyzésével együtt hozzáférhető lesz a vizsgálat alá vont felek számára a betekintési joguk időtartama alatt, ha az ügy tovább folytatódik. Az anonimitási kérelmekre is figyelemmel (37) e feljegyzések megemlítik a találkozón (vagy az alapvető kérdésekkel kapcsolatos telefonbeszélgetésekben) résztvevő vállalkozás(oka)t, valamint a találkozó (vagy telefonos megbeszélés) időpontját és az érintett témá(ka)t (38). Hasonló rövid feljegyzés készül akkor is, ha a találkozóra a Bizottság kezdeményezésére kerül sor (pl. helyzetelemző találkozók).

| 45. | A Bizottság, a felekkel, panaszosokkal vagy harmadik felekkel tartott találkozót vagy egyéb informális megbeszélést követően kérheti őket, hogy az 1/2003/EK rendelet 18. cikke szerint írásban szolgáltassanak információt, vagy felkérheti őket, hogy tegyenek nyilatkozatot ugyanezen rendelet 19. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

45.

A Bizottság, a felekkel, panaszosokkal vagy harmadik felekkel tartott találkozót vagy egyéb informális megbeszélést követően kérheti őket, hogy az 1/2003/EK rendelet 18. cikke szerint írásban szolgáltassanak információt, vagy felkérheti őket, hogy tegyenek nyilatkozatot ugyanezen rendelet 19. cikkének megfelelően.

2.5.6.   Nyilatkozatok felvételének joga (kikérdezés)

| 46. | Az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet külön eljárást határoz meg azon természetes vagy jogi személyek nyilatkozatának felvételére, akik az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésével kapcsolatban hasznos információ birtokában lehetnek (lásd az 1/2003/EK rendelet 19. cikkét és a végrehajtási rendelet 3. cikkét) (39). |
| --- | --- |

46.

Az 1/2003/EK rendelet és a végrehajtási rendelet külön eljárást határoz meg azon természetes vagy jogi személyek nyilatkozatának felvételére, akik az EUMSZ 101. és 102. cikkének állítólagos megsértésével kapcsolatban hasznos információ birtokában lehetnek (lásd az 1/2003/EK rendelet 19. cikkét és a végrehajtási rendelet 3. cikkét) (39).

| 47. | Ezen eljárás alapján a Bizottság bármilyen eszköz igénybevételével, például telefonon vagy videokonferencia keretében, kikérdezhet minden olyan természetes vagy jogi személyt, aki hozzájárul ahhoz, hogy a vizsgálat tárgyára vonatkozó információk beszerzése céljából kikérdezzék. |
| --- | --- |

47.

Ezen eljárás alapján a Bizottság bármilyen eszköz igénybevételével, például telefonon vagy videokonferencia keretében, kikérdezhet minden olyan természetes vagy jogi személyt, aki hozzájárul ahhoz, hogy a vizsgálat tárgyára vonatkozó információk beszerzése céljából kikérdezzék.

| 48. | Az így szerzett nyilatkozatok felvétele előtt a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja a kikérdezett személyt a kikérdezés jogalapjáról, önkéntes jellegéről és a kikérdezett azon jogáról, hogy ügyvéddel konzultáljon. A Versenypolitikai Főigazgatóság továbbá tájékoztatja a kikérdezett személyt a kikérdezés céljáról és azon szándékáról, hogy a kikérdezést rögzíti. A gyakorlatban ez az eljárás ismertetését tartalmazó és a kikérdezett személy által aláírandó dokumentum átadásával történik. A nyilatkozatok hitelességének javítása érdekében, a felvétel egy példányát röviddel a nyilatkozattétel után jóváhagyásra a kikérdezett személy rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

48.

Az így szerzett nyilatkozatok felvétele előtt a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja a kikérdezett személyt a kikérdezés jogalapjáról, önkéntes jellegéről és a kikérdezett azon jogáról, hogy ügyvéddel konzultáljon. A Versenypolitikai Főigazgatóság továbbá tájékoztatja a kikérdezett személyt a kikérdezés céljáról és azon szándékáról, hogy a kikérdezést rögzíti. A gyakorlatban ez az eljárás ismertetését tartalmazó és a kikérdezett személy által aláírandó dokumentum átadásával történik. A nyilatkozatok hitelességének javítása érdekében, a felvétel egy példányát röviddel a nyilatkozattétel után jóváhagyásra a kikérdezett személy rendelkezésére bocsátják.

| 49. | Az 1/2003/EK rendelet 19. cikke és a végrehajtási rendelet 3. cikke szerinti nyilatkozatok felvételére vonatkozó eljárás csak abban az esetben alkalmazható, ha a kikérdezett személy és a Versenypolitikai Főigazgatóság kifejezetten megállapodott abban, hogy a beszélgetés a 19. cikk szerinti hivatalos kikérdezésként kerül rögzítésre. A Bizottság mérlegelésére van bízva, hogy mikor kér kikérdezést. A érintett felek valamelyike is kérheti azonban a Versenypolitikai Főigazgatóságtól, hogy nyilatkozatát kikérdezésként rögzítsék. E kéréseknek elvileg eleget tesznek, a vizsgálat megfelelő lefolytatásának igényei és követelményei szerint. |
| --- | --- |

49.

Az 1/2003/EK rendelet 19. cikke és a végrehajtási rendelet 3. cikke szerinti nyilatkozatok felvételére vonatkozó eljárás csak abban az esetben alkalmazható, ha a kikérdezett személy és a Versenypolitikai Főigazgatóság kifejezetten megállapodott abban, hogy a beszélgetés a 19. cikk szerinti hivatalos kikérdezésként kerül rögzítésre. A Bizottság mérlegelésére van bízva, hogy mikor kér kikérdezést. A érintett felek valamelyike is kérheti azonban a Versenypolitikai Főigazgatóságtól, hogy nyilatkozatát kikérdezésként rögzítsék. E kéréseknek elvileg eleget tesznek, a vizsgálat megfelelő lefolytatásának igényei és követelményei szerint.

2.6.   Ellenőrzések

| 50. | Vizsgálat keretében a Bizottság jogosult ellenőrzést végezni a vállalkozások helyiségeiben és bizonyos feltételek mellett más helyiségekben, például magánhelyiségekben is. A vállalkozások helyiségeiben végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos bizottsági gyakorlat leírása a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján található magyarázó feljegyzésben olvasható (40). |
| --- | --- |

50.

Vizsgálat keretében a Bizottság jogosult ellenőrzést végezni a vállalkozások helyiségeiben és bizonyos feltételek mellett más helyiségekben, például magánhelyiségekben is. A vállalkozások helyiségeiben végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos bizottsági gyakorlat leírása a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján található magyarázó feljegyzésben olvasható (40).

2.7.   Ügyvédi titoktartási kötelezettség

| 51. | Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (41), amelynek főbb elemeiről alább rövid összefoglaló olvasható, az ügyvéd és ügyfele közötti érintkezés bizonyos eseteit, szigorú feltételek mellett, ügyvédi titoktartási kötelezettség védi, és így bizalmas jellegűnek minősül, amelyre nem terjed ki a Bizottság vizsgálatokra és dokumentumok ellenőrzésére vonatkozó jogköre (42). Az ügyvéd és ügyfele közötti érintkezést az ügyvédi titoktartási kötelezettség védi, feltéve, hogy az az ügyfél védelemhez való joga gyakorlásának céljához és érdekéhez kapcsolódik a versenyjogi eljárásban, és hogy független ügyvéddel történik (43). |
| --- | --- |

51.

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint (41), amelynek főbb elemeiről alább rövid összefoglaló olvasható, az ügyvéd és ügyfele közötti érintkezés bizonyos eseteit, szigorú feltételek mellett, ügyvédi titoktartási kötelezettség védi, és így bizalmas jellegűnek minősül, amelyre nem terjed ki a Bizottság vizsgálatokra és dokumentumok ellenőrzésére vonatkozó jogköre (42). Az ügyvéd és ügyfele közötti érintkezést az ügyvédi titoktartási kötelezettség védi, feltéve, hogy az az ügyfél védelemhez való joga gyakorlásának céljához és érdekéhez kapcsolódik a versenyjogi eljárásban, és hogy független ügyvéddel történik (43).

| 52. | Az a vállalkozás, aki egy adott dokumentum kapcsán az ügyvédi titoktartási kötelezettség védelmére hivatkozik, köteles az igény alátámasztására a Bizottságnak megfelelő indokolást és releváns információkat benyújtani, anélkül, hogy a kérdéses dokumentum tartalmát köteles lenne fednie (44). Ilyen esetben az ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozó részek törlésével készült szerkesztett változatot kell benyújtani. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy erre vonatkozó bizonyíték nem áll rendelkezésre, elrendelheti a kérdéses dokumentum bemutatását, és ha szükséges, pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabhat ki amiatt, hogy a vállalkozás megtagadta akár a szükségesnek tartott kiegészítő bizonyítékok szolgáltatását, akár a kérdéses dokumentumnak a bemutatását (45). |
| --- | --- |

52.

Az a vállalkozás, aki egy adott dokumentum kapcsán az ügyvédi titoktartási kötelezettség védelmére hivatkozik, köteles az igény alátámasztására a Bizottságnak megfelelő indokolást és releváns információkat benyújtani, anélkül, hogy a kérdéses dokumentum tartalmát köteles lenne fednie (44). Ilyen esetben az ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozó részek törlésével készült szerkesztett változatot kell benyújtani. Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy erre vonatkozó bizonyíték nem áll rendelkezésre, elrendelheti a kérdéses dokumentum bemutatását, és ha szükséges, pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabhat ki amiatt, hogy a vállalkozás megtagadta akár a szükségesnek tartott kiegészítő bizonyítékok szolgáltatását, akár a kérdéses dokumentumnak a bemutatását (45).

| 53. | Sok esetben a dokumentum általános külalakjának, fejlécének, címének vagy más külső jellegzetességének puszta felületes átnézése a Bizottság tisztviselői által lehetővé teszi a vállalkozás által hivatkozott okok helytállóságának megerősítését. A vállalkozás ugyanakkor jogosult megtagadni, hogy a Bizottság tisztviselői akár csak felületesen is átnézzenek egy dokumentumot, feltéve hogy az érintett vállalkozás megfelelően megindokolja azon álláspontját, hogy az adott dokumentumot tartalmának felfedése nélkül nem lehet felületesen átnézni (46). |
| --- | --- |

53.

Sok esetben a dokumentum általános külalakjának, fejlécének, címének vagy más külső jellegzetességének puszta felületes átnézése a Bizottság tisztviselői által lehetővé teszi a vállalkozás által hivatkozott okok helytállóságának megerősítését. A vállalkozás ugyanakkor jogosult megtagadni, hogy a Bizottság tisztviselői akár csak felületesen is átnézzenek egy dokumentumot, feltéve hogy az érintett vállalkozás megfelelően megindokolja azon álláspontját, hogy az adott dokumentumot tartalmának felfedése nélkül nem lehet felületesen átnézni (46).

| 54. | Ha egy ellenőrzés során a Bizottság tisztviselői úgy ítélik meg, hogy a vállalkozás i. nem bizonyította, hogy az adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá esik, ii. csak olyan okokra hivatkozott, amelyek az ítélkezési gyakorlat alapján nem indokolják az ilyen védelem megadását, vagy iii. álláspontját nyilvánvalóan téves ténybeli megállapításokra alapozta, a Bizottság tisztviselői ilyen esetben azonnal betekinthetnek a dokumentum tartalmába és arról másolatot készíthetnek (anélkül, hogy lezárt borítékba helyeznék). Ha azonban a vizsgálat során a Bizottság tisztviselői úgy ítélik meg, hogy a vállalkozás által szolgáltatott információk nem alkalmasak annak bizonyítására, hogy a szóban forgó dokumentumok a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerinti ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá esnek, különösen, amikor e vállalkozás megtagadja, hogy a Bizottság tisztviselői felületesen átnézhessenek valamely dokumentumot, a Bizottság tisztviselői a kérdéses dokumentumról készült másolatot lezárt borítékba helyezhetik és azt a vita későbbi eldöntése céljából a Bizottság helyiségeibe magukkal vihetik. |
| --- | --- |

54.

Ha egy ellenőrzés során a Bizottság tisztviselői úgy ítélik meg, hogy a vállalkozás i. nem bizonyította, hogy az adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá esik, ii. csak olyan okokra hivatkozott, amelyek az ítélkezési gyakorlat alapján nem indokolják az ilyen védelem megadását, vagy iii. álláspontját nyilvánvalóan téves ténybeli megállapításokra alapozta, a Bizottság tisztviselői ilyen esetben azonnal betekinthetnek a dokumentum tartalmába és arról másolatot készíthetnek (anélkül, hogy lezárt borítékba helyeznék). Ha azonban a vizsgálat során a Bizottság tisztviselői úgy ítélik meg, hogy a vállalkozás által szolgáltatott információk nem alkalmasak annak bizonyítására, hogy a szóban forgó dokumentumok a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerinti ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá esnek, különösen, amikor e vállalkozás megtagadja, hogy a Bizottság tisztviselői felületesen átnézhessenek valamely dokumentumot, a Bizottság tisztviselői a kérdéses dokumentumról készült másolatot lezárt borítékba helyezhetik és azt a vita későbbi eldöntése céljából a Bizottság helyiségeibe magukkal vihetik.

| 55. | A vállalkozások vagy a vállalkozások tárulásai kérhetik a meghallgató tisztviselőtől, hogy vizsgálja meg az ítélkezési gyakorlat szerinti ügyvédi titoktartási kötelezettségre való hivatkozás helytállóságát a Bizottság által az 1/2003/EK rendelet 18., 20. vagy 21 cikkének alkalmazásában bekért, de visszatartott dokumentum vonatkozásában abban az esetben, ha a vállalkozás a Versenypolitikai Főigazgatósággal nem tudta a vitát eldönteni (47). Az ügyvédi titoktartási kötelezettségre hivatkozó vállalkozás a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, ha hozzájárul ahhoz, hogy a meghallgató tisztviselő betekintsen az ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozónak mondott információkba és a meghallgató tisztviselő vizsgálatához szükséges bármely más dokumentumba. Anélkül, hogy a bizalmas jellegűnek tartott információ tartalmát felfedné, a meghallgató tisztviselő tájékoztatja a felelős igazgatót és az érintett vállalkozást vagy vállalkozások társulását előzetes álláspontjáról, és megfelelő lépéseket tehet a vita kölcsönösen elfogadható rendezése érdekében. |
| --- | --- |

55.

A vállalkozások vagy a vállalkozások tárulásai kérhetik a meghallgató tisztviselőtől, hogy vizsgálja meg az ítélkezési gyakorlat szerinti ügyvédi titoktartási kötelezettségre való hivatkozás helytállóságát a Bizottság által az 1/2003/EK rendelet 18., 20. vagy 21 cikkének alkalmazásában bekért, de visszatartott dokumentum vonatkozásában abban az esetben, ha a vállalkozás a Versenypolitikai Főigazgatósággal nem tudta a vitát eldönteni (47). Az ügyvédi titoktartási kötelezettségre hivatkozó vállalkozás a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, ha hozzájárul ahhoz, hogy a meghallgató tisztviselő betekintsen az ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozónak mondott információkba és a meghallgató tisztviselő vizsgálatához szükséges bármely más dokumentumba. Anélkül, hogy a bizalmas jellegűnek tartott információ tartalmát felfedné, a meghallgató tisztviselő tájékoztatja a felelős igazgatót és az érintett vállalkozást vagy vállalkozások társulását előzetes álláspontjáról, és megfelelő lépéseket tehet a vita kölcsönösen elfogadható rendezése érdekében.

| 56. | Amennyiben a vitát ily módon nem sikerül rendezni, a meghallgató tisztviselő indokolással ellátott ajánlást intézhet a Bizottság illetékes tagjához anélkül, hogy a bizalmas jellegűnek tartott információ tartalmát felfedné. Az információ bizalmas jellegére hivatkozó fél is megkapja az említett ajánlás egy példányát. Amennyiben ennek alapján az ügyet nem lehet rendezni, a Bizottság tovább vizsgálja az ügyet. Szükség esetén a Bizottság az ügyvédi titoktartási kötelezettségre való hivatkozást elutasító határozatot hozhat. |
| --- | --- |

56.

Amennyiben a vitát ily módon nem sikerül rendezni, a meghallgató tisztviselő indokolással ellátott ajánlást intézhet a Bizottság illetékes tagjához anélkül, hogy a bizalmas jellegűnek tartott információ tartalmát felfedné. Az információ bizalmas jellegére hivatkozó fél is megkapja az említett ajánlás egy példányát. Amennyiben ennek alapján az ügyet nem lehet rendezni, a Bizottság tovább vizsgálja az ügyet. Szükség esetén a Bizottság az ügyvédi titoktartási kötelezettségre való hivatkozást elutasító határozatot hozhat.

| 57. | Abban az esetben, ha a vállalkozás arra hivatkozik, hogy egy dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá tartozik és ezt megfelelő indokokkal bizonyítja, a Bizottság (kivéve a meghallgató tisztviselőt, ha az ügyben hozzá fordultak a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint) csak azután tekint bele a kérdéses dokumentum tartalmába, hogy a bizalmas jellegére való hivatkozást elutasító határozatot meghozta, és az érintett vállalkozás számára megengedte, hogy az Európai Unió Bíróságához forduljon. Ha tehát a vállalkozás, a meghatározott határidőn belül semmissé nyilvánítási keresetet indít és ideiglenes intézkedés iránti kérelmet nyújt be, a Bizottság nem nyitja fel a lezárt borítékot és nem tekint bele a dokumentumokba addig, amíg az Európai Unió Bírósága nem dönt az ideiglenes intézkedésre vonatkozó kérelem ügyében (48). |
| --- | --- |

57.

Abban az esetben, ha a vállalkozás arra hivatkozik, hogy egy dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség védelme alá tartozik és ezt megfelelő indokokkal bizonyítja, a Bizottság (kivéve a meghallgató tisztviselőt, ha az ügyben hozzá fordultak a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint) csak azután tekint bele a kérdéses dokumentum tartalmába, hogy a bizalmas jellegére való hivatkozást elutasító határozatot meghozta, és az érintett vállalkozás számára megengedte, hogy az Európai Unió Bíróságához forduljon. Ha tehát a vállalkozás, a meghatározott határidőn belül semmissé nyilvánítási keresetet indít és ideiglenes intézkedés iránti kérelmet nyújt be, a Bizottság nem nyitja fel a lezárt borítékot és nem tekint bele a dokumentumokba addig, amíg az Európai Unió Bírósága nem dönt az ideiglenes intézkedésre vonatkozó kérelem ügyében (48).

| 58. | Azon vállalkozásokra, amelyek pusztán halogatási taktika gyanánt élnek bizalmas jelleg alapján való védelemben részesítés iránti, nyilvánvalóan megalapozatlan kérelmekkel, vagy objektív igazolás nélkül utasítják el dokumentumoknak a vizsgálat során való mindenfajta felületes átnézését, az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően bírság szabható ki, ha az említett rendelet többi feltétele teljesül. Hasonlóképpen, az ilyen esemény súlyosbító körülményként figyelembe vehető az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének megsértése alapján kiszabott bírságot megállapító bármely határozatban (49). |
| --- | --- |

58.

Azon vállalkozásokra, amelyek pusztán halogatási taktika gyanánt élnek bizalmas jelleg alapján való védelemben részesítés iránti, nyilvánvalóan megalapozatlan kérelmekkel, vagy objektív igazolás nélkül utasítják el dokumentumoknak a vizsgálat során való mindenfajta felületes átnézését, az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (1) bekezdésének megfelelően bírság szabható ki, ha az említett rendelet többi feltétele teljesül. Hasonlóképpen, az ilyen esemény súlyosbító körülményként figyelembe vehető az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének megsértése alapján kiszabott bírságot megállapító bármely határozatban (49).

2.8.   A versenyhatóságok közötti információcsere

| 59. | A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok, egy vizsgálat céljából, az 1/2003/EK rendelet 12. cikkének megfelelően információkat adhatnak át egymásnak. A Bizottság ezen információcserékre alkalmazott gyakorlatát a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló bizottsági közlemény ismerteti (50). |
| --- | --- |

59.

A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok, egy vizsgálat céljából, az 1/2003/EK rendelet 12. cikkének megfelelően információkat adhatnak át egymásnak. A Bizottság ezen információcserékre alkalmazott gyakorlatát a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló bizottsági közlemény ismerteti (50).

2.9.   Helyzetelemző találkozók

| 60. | Az eljárás során a Versenypolitikai Főigazgatóság végig arra törekszik, hogy – saját kezdeményezésére vagy felkérésre – az eljárás alá vont felek számára elegendő lehetőséget teremtsen nyílt és kötöttségektől mentes megbeszélések tartására – a vizsgálat szakaszára is figyelemmel – és arra, hogy álláspontjaikat ismertethessék. |
| --- | --- |

60.

Az eljárás során a Versenypolitikai Főigazgatóság végig arra törekszik, hogy – saját kezdeményezésére vagy felkérésre – az eljárás alá vont felek számára elegendő lehetőséget teremtsen nyílt és kötöttségektől mentes megbeszélések tartására – a vizsgálat szakaszára is figyelemmel – és arra, hogy álláspontjaikat ismertethessék.

| 61. | E tekintetben a Bizottság az eljárás meghatározott szakaszaiban felkínálja a lehetőséget az ügy aktuális állására vonatkozó megbeszélések tartására. E helyzetelemző találkozók, amelyeken a felek teljesen önkéntes alapon vehetnek részt, hozzájárulhatnak a döntéshozatali folyamat minőségének és hatékonyságának javításához, valamint az átláthatóság illetve a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek közötti kommunikáció biztosításához, és különösen ahhoz, hogy az eljárás legfontosabb szakaszaiba érve a feleket tájékoztatást kapjanak ügyük aktuális állásáról. A helyzetelemző találkozók lehetőségét csak a vizsgálat alá vont felek számára kínálják fel, azokra sem a panaszosokat, sem a harmadik feleket nem hívják meg (kivéve, ha a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján indított eljárást és a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos levélben kívánja tájékoztatni a panaszost a panasz elutasításáról). Ha a vizsgálat több vállalkozásra terjed ki, külön-külön mindegyik fél számára felkínálják a helyzetelemző találkozó lehetőségét. Kartelleljárások során a Bizottság a 65. pontnak megfelelően kínálja fel a lehetőséget helyzetelemző találkozó megtartására. |
| --- | --- |

61.

E tekintetben a Bizottság az eljárás meghatározott szakaszaiban felkínálja a lehetőséget az ügy aktuális állására vonatkozó megbeszélések tartására. E helyzetelemző találkozók, amelyeken a felek teljesen önkéntes alapon vehetnek részt, hozzájárulhatnak a döntéshozatali folyamat minőségének és hatékonyságának javításához, valamint az átláthatóság illetve a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek közötti kommunikáció biztosításához, és különösen ahhoz, hogy az eljárás legfontosabb szakaszaiba érve a feleket tájékoztatást kapjanak ügyük aktuális állásáról. A helyzetelemző találkozók lehetőségét csak a vizsgálat alá vont felek számára kínálják fel, azokra sem a panaszosokat, sem a harmadik feleket nem hívják meg (kivéve, ha a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján indított eljárást és a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos levélben kívánja tájékoztatni a panaszost a panasz elutasításáról). Ha a vizsgálat több vállalkozásra terjed ki, külön-külön mindegyik fél számára felkínálják a helyzetelemző találkozó lehetőségét. Kartelleljárások során a Bizottság a 65. pontnak megfelelően kínálja fel a lehetőséget helyzetelemző találkozó megtartására.

2.9.1.   A helyzetelemző találkozó formája

| 62. | A helyzetelemző találkozókra rendszerint a Bizottság helyiségeiben kerül sor, de adott esetben telefonon és videokonferencia keretében is történhetnek. A megbeszélésen általában a Versenypolitikai Főigazgatóság egyik magas rangú vezetője (igazgatója vagy főigazgató-helyettese) elnököl. A több felet is érintő esetekben azonban a megbeszélés elnöki tisztét a felelős osztályvezető is elláthatja. |
| --- | --- |

62.

A helyzetelemző találkozókra rendszerint a Bizottság helyiségeiben kerül sor, de adott esetben telefonon és videokonferencia keretében is történhetnek. A megbeszélésen általában a Versenypolitikai Főigazgatóság egyik magas rangú vezetője (igazgatója vagy főigazgató-helyettese) elnököl. A több felet is érintő esetekben azonban a megbeszélés elnöki tisztét a felelős osztályvezető is elláthatja.

2.9.2.   A helyzetelemző találkozó időpontja

| 63. | A Versenypolitikai Főigazgatóság az eljárás legfontosabb szakaszaiban kínálja fel a helyzetelemző találkozó lehetőségét. Ezek elméletileg (bár kartelleljárás esetén általában nem) a következő eseményekhez köthetők:






  1. | Röviddel az eljárás megindítása után: a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja az eljárás alá vont feleket a felmerült kérdésekről és a tervezett vizsgálat köréről. A találkozó lehetőséget teremt a felek számára, hogy a felmerült kérdésekkel kapcsolatban ismertessék kezdeti álláspontjukat, amely egyben segíti a Versenypolitikai Főigazgatóság munkáját is a további vizsgálatok megfelelő keretének meghatározásában. A találkozón meg lehet vitatni a felekkel a vizsgálat lefolytatása szempontjából megfelelőnek tartott bármely, nyelvhasználatról való lemondással kapcsolatos kérdést is. A Versenypolitikai Főigazgatóság az eljárás ezen szakaszában általában felvázolja az ügymenet előzetes ütemtervét. Ezt az előzetes ütemtervet szükség szerint a következő helyzetelemző találkozókon módosítják. |
| --- | --- | --- |

63.

A Versenypolitikai Főigazgatóság az eljárás legfontosabb szakaszaiban kínálja fel a helyzetelemző találkozó lehetőségét. Ezek elméletileg (bár kartelleljárás esetén általában nem) a következő eseményekhez köthetők:

1.

Röviddel az eljárás megindítása után: a Versenypolitikai Főigazgatóság tájékoztatja az eljárás alá vont feleket a felmerült kérdésekről és a tervezett vizsgálat köréről. A találkozó lehetőséget teremt a felek számára, hogy a felmerült kérdésekkel kapcsolatban ismertessék kezdeti álláspontjukat, amely egyben segíti a Versenypolitikai Főigazgatóság munkáját is a további vizsgálatok megfelelő keretének meghatározásában. A találkozón meg lehet vitatni a felekkel a vizsgálat lefolytatása szempontjából megfelelőnek tartott bármely, nyelvhasználatról való lemondással kapcsolatos kérdést is. A Versenypolitikai Főigazgatóság az eljárás ezen szakaszában általában felvázolja az ügymenet előzetes ütemtervét. Ezt az előzetes ütemtervet szükség szerint a következő helyzetelemző találkozókon módosítják.

| 2. | A vizsgálat egy megfelelő későbbi szakaszában: e találkozón az eljárás alá vont feleknek lehetőségük nyílik megismerni a Bizottságnak az ügy vizsgálat utáni állására, valamint a felmerült, versennyel kapcsolatos aggályokra vonatkozó előzetes álláspontját. Emellett, a találkozó keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek tisztázhatnak egymás között olyan kérdéseket és tényeket, amelyek az ügy kimenetele szempontjából relevanciával bírnak. |
| --- | --- |

2.

A vizsgálat egy megfelelő későbbi szakaszában: e találkozón az eljárás alá vont feleknek lehetőségük nyílik megismerni a Bizottságnak az ügy vizsgálat utáni állására, valamint a felmerült, versennyel kapcsolatos aggályokra vonatkozó előzetes álláspontját. Emellett, a találkozó keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság és a felek tisztázhatnak egymás között olyan kérdéseket és tényeket, amelyek az ügy kimenetele szempontjából relevanciával bírnak.

| 64. | Amennyiben kifogásközlés kiadására került sor, a felek számára a kifogásközlés megválaszolása után vagy a szóbeli meghallgatás után is felkínálnak lehetőséget helyzetelemző találkozóra, és ebben az esetben a Bizottság általában ezen a találkozón tájékoztatja a feleket előzetes álláspontjáról, hogy miképpen kívánja az ügyet tovább folytatni. |
| --- | --- |

64.

Amennyiben kifogásközlés kiadására került sor, a felek számára a kifogásközlés megválaszolása után vagy a szóbeli meghallgatás után is felkínálnak lehetőséget helyzetelemző találkozóra, és ebben az esetben a Bizottság általában ezen a találkozón tájékoztatja a feleket előzetes álláspontjáról, hogy miképpen kívánja az ügyet tovább folytatni.

| 65. | Kartelleljárás esetén a szóbeli meghallgatás után kínálnak fel lehetőséget helyzetelemző találkozóra. Ezt követően két helyzetelemző találkozóra kerülhet még sor a kötelezettségvállalási határozatra irányuló eljárás keretében (lásd alább, 4. szakasz), és a panaszosok számára, amennyiben a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján indított eljárást és a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos levélben kívánja tájékoztatni a panaszost a panasz elutasításáról (lásd alább, 5. szakasz). |
| --- | --- |

65.

Kartelleljárás esetén a szóbeli meghallgatás után kínálnak fel lehetőséget helyzetelemző találkozóra. Ezt követően két helyzetelemző találkozóra kerülhet még sor a kötelezettségvállalási határozatra irányuló eljárás keretében (lásd alább, 4. szakasz), és a panaszosok számára, amennyiben a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján indított eljárást és a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján hivatalos levélben kívánja tájékoztatni a panaszost a panasz elutasításáról (lásd alább, 5. szakasz).

| 66. | A helyzetelemző találkozók semmilyen módon nem zárják ki annak lehetőségét, hogy a felek, a panaszosok vagy harmadik felek és a Versenypolitikai Főigazgatóság között adott esetben az eljárás során más alkalommal, tárgybeli és ütemtervi kérdésekben megbeszélésekre kerüljön sor. |
| --- | --- |

66.

A helyzetelemző találkozók semmilyen módon nem zárják ki annak lehetőségét, hogy a felek, a panaszosok vagy harmadik felek és a Versenypolitikai Főigazgatóság között adott esetben az eljárás során más alkalommal, tárgybeli és ütemtervi kérdésekben megbeszélésekre kerüljön sor.

2.10.   Háromoldalú megbeszélések

| 67. | A helyzetelemző találkozókhoz hasonló, a Versenypolitikai Főigazgatóság és az egyes felek közötti kétoldalú találkozókon kívül a Bizottság, kivételes esetben dönthet úgy, hogy az eljárás alá vont feleket, és lehetőség szerint a panaszosokat és/vagy harmadik feleket, úgynevezett háromoldalú megbeszélésre kéri fel. Ilyen megbeszélésekre akkor kerül sor, ha a Versenypolitikai Főigazgatóság úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat érdekében érdemes a ténybeli kérdésekről valamennyi fél álláspontját egyetlen találkozó keretében meghallgatni és azok helytállósását ellenőrizni. E megbeszélések a vizsgálat szempontjából igen hasznosak lehetnek, például olyan esetben, amikor két vagy több egymásnak ellentmondó álláspont vagy információ merült fel lényegi információként vagy bizonyítékként. |
| --- | --- |

67.

A helyzetelemző találkozókhoz hasonló, a Versenypolitikai Főigazgatóság és az egyes felek közötti kétoldalú találkozókon kívül a Bizottság, kivételes esetben dönthet úgy, hogy az eljárás alá vont feleket, és lehetőség szerint a panaszosokat és/vagy harmadik feleket, úgynevezett háromoldalú megbeszélésre kéri fel. Ilyen megbeszélésekre akkor kerül sor, ha a Versenypolitikai Főigazgatóság úgy ítéli meg, hogy a vizsgálat érdekében érdemes a ténybeli kérdésekről valamennyi fél álláspontját egyetlen találkozó keretében meghallgatni és azok helytállósását ellenőrizni. E megbeszélések a vizsgálat szempontjából igen hasznosak lehetnek, például olyan esetben, amikor két vagy több egymásnak ellentmondó álláspont vagy információ merült fel lényegi információként vagy bizonyítékként.

| 68. | A háromoldalú megbeszélésekre általában a Bizottság kezdeményezésére kerül sor, és az azon való részvétel önkéntes alapú. A háromoldalú megbeszéléseken rendszerint a Versenypolitikai Főosztály egyik magas rangú vezetője (igazgatója vagy főigazgató-helyettese) elnököl. A háromoldalú megbeszélés nem helyettesíti a hivatalos szóbeli meghallgatást. |
| --- | --- |

68.

A háromoldalú megbeszélésekre általában a Bizottság kezdeményezésére kerül sor, és az azon való részvétel önkéntes alapú. A háromoldalú megbeszéléseken rendszerint a Versenypolitikai Főosztály egyik magas rangú vezetője (igazgatója vagy főigazgató-helyettese) elnököl. A háromoldalú megbeszélés nem helyettesíti a hivatalos szóbeli meghallgatást.

| 69. | Háromoldalú megbeszélésre a vizsgálati szakaszban a lehető leghamarabb (az eljárás megindítása után és a kifogásközlés kiadása előtt) kell sort keríteni, hogy a Bizottság még azelőtt következtetéseket tudjon levonni a tárgyi kérdésekről, hogy döntene a kifogásközlés kiadásáról, bár megfelelő esetekben a háromoldalú megbeszélésnek a kifogásközlés kiadása után történő megtartását sem kell kizárni. A háromoldalú megbeszélések napirendjét a Versenypolitikai Főigazgatóság állítja össze, miután valamennyi, a megbeszélésen való részvételét megerősítő féllel konzultált. A megbeszélés előkészítése során a résztvevő felek, kellő idővel a találkozó előtt, kölcsönösen átadhatnak egymásnak nem bizalmas információkat. |
| --- | --- |

69.

Háromoldalú megbeszélésre a vizsgálati szakaszban a lehető leghamarabb (az eljárás megindítása után és a kifogásközlés kiadása előtt) kell sort keríteni, hogy a Bizottság még azelőtt következtetéseket tudjon levonni a tárgyi kérdésekről, hogy döntene a kifogásközlés kiadásáról, bár megfelelő esetekben a háromoldalú megbeszélésnek a kifogásközlés kiadása után történő megtartását sem kell kizárni. A háromoldalú megbeszélések napirendjét a Versenypolitikai Főigazgatóság állítja össze, miután valamennyi, a megbeszélésen való részvételét megerősítő féllel konzultált. A megbeszélés előkészítése során a résztvevő felek, kellő idővel a találkozó előtt, kölcsönösen átadhatnak egymásnak nem bizalmas információkat.

2.11.   Találkozók a Bizottság tagjával vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság főigazgatójával

| 70. | Amennyiben a felek arra igényt tartanak, bevett gyakorlat, hogy az eljárás alá vont felek magas beosztású képviselői és a panaszos számára lehetőséget teremtenek arra, hogy az ügyet akár a versenyügyekért felelős főigazgatóval, akár az antitröszt ügyekért felelős főigazgató-helyettessel, vagy adott esetben a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjával megvitassák. A vállalkozások magas beosztású képviselői mellett jogi és/vagy gazdasági tanácsadók is jelen lehetnek e megbeszéléseken. |
| --- | --- |

70.

Amennyiben a felek arra igényt tartanak, bevett gyakorlat, hogy az eljárás alá vont felek magas beosztású képviselői és a panaszos számára lehetőséget teremtenek arra, hogy az ügyet akár a versenyügyekért felelős főigazgatóval, akár az antitröszt ügyekért felelős főigazgató-helyettessel, vagy adott esetben a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjával megvitassák. A vállalkozások magas beosztású képviselői mellett jogi és/vagy gazdasági tanácsadók is jelen lehetnek e megbeszéléseken.

2.12.   A legfontosabb információk felülvizsgálata

| 71. | Az nyílt véleménycsere előmozdítását szem előtt tartva a Bizottság, hivatalos panasz alapján megindított ügyek esetében lehetővé teszi az eljárás alá vont felek számára, hogy egy korai szakaszban (kivéve, ha ez előre láthatólag hátráltatná a vizsgálatot) és legkésőbb röviddel az eljárás megindítása után, a panasz nem bizalmas változatát véleményezzék (51). Abban az esetben azonban, ha a panaszt már egy korai szakaszban, további mélyreható vizsgálat nélkül (pl., „nem elégséges indok az eljáráshoz”, azaz „uniós érdek hiánya” alapján) elutasították, erre nincs lehetőség. |
| --- | --- |

71.

Az nyílt véleménycsere előmozdítását szem előtt tartva a Bizottság, hivatalos panasz alapján megindított ügyek esetében lehetővé teszi az eljárás alá vont felek számára, hogy egy korai szakaszban (kivéve, ha ez előre láthatólag hátráltatná a vizsgálatot) és legkésőbb röviddel az eljárás megindítása után, a panasz nem bizalmas változatát véleményezzék (51). Abban az esetben azonban, ha a panaszt már egy korai szakaszban, további mélyreható vizsgálat nélkül (pl., „nem elégséges indok az eljáráshoz”, azaz „uniós érdek hiánya” alapján) elutasították, erre nincs lehetőség.

| 72. | A panaszhoz való korai hozzáférés révén a felek már az eljárás egy korai szakaszában hasznos információkkal szolgálhatnak és megkönnyítik az ügy kivizsgálását. |
| --- | --- |

72.

A panaszhoz való korai hozzáférés révén a felek már az eljárás egy korai szakaszában hasznos információkkal szolgálhatnak és megkönnyítik az ügy kivizsgálását.

| 73. | Ugyanezt szem előtt tartva a Bizottság célja annak biztosítása, hogy az eljárás alá vont felek röviddel az eljárás megindítása után betekinthessenek a Bizottsághoz benyújtott más „fontosabb információk” nem bizalmas változatába. Ez magában foglalhatja a panaszos vagy érdekelt harmadik fél által átadott fontos dokumentumokat, de például nem terjed ki az információkérésre adott válaszokra. E korai szakasz után, további hasonló információt csak akkor osztanak meg a felekkel, ha az a vizsgálat érdekében áll és nem jár a vizsgálati szakasz szükségtelen elhúzódásának kockázatával. A Bizottság tiszteletben tartja a panaszos vagy harmadik fél azon indokolt kérését, hogy az általa átadott információt a kifogásközlés kiadása előtt ne fedjék fel, amennyiben hiteles aggályaik merültek fel az információ bizalmas jellegével kapcsolatban, beleértve a válaszlépés kockázatát és az üzleti titok védelmét. |
| --- | --- |

73.

Ugyanezt szem előtt tartva a Bizottság célja annak biztosítása, hogy az eljárás alá vont felek röviddel az eljárás megindítása után betekinthessenek a Bizottsághoz benyújtott más „fontosabb információk” nem bizalmas változatába. Ez magában foglalhatja a panaszos vagy érdekelt harmadik fél által átadott fontos dokumentumokat, de például nem terjed ki az információkérésre adott válaszokra. E korai szakasz után, további hasonló információt csak akkor osztanak meg a felekkel, ha az a vizsgálat érdekében áll és nem jár a vizsgálati szakasz szükségtelen elhúzódásának kockázatával. A Bizottság tiszteletben tartja a panaszos vagy harmadik fél azon indokolt kérését, hogy az általa átadott információt a kifogásközlés kiadása előtt ne fedjék fel, amennyiben hiteles aggályaik merültek fel az információ bizalmas jellegével kapcsolatban, beleértve a válaszlépés kockázatát és az üzleti titok védelmét.

| 74. | A legfontosabb információkba való betekintésre kartelleljárás esetén nincs lehetőség (lásd fent, a 4. pontban). |
| --- | --- |

74.

A legfontosabb információkba való betekintésre kartelleljárás esetén nincs lehetőség (lásd fent, a 4. pontban).

2.13.   A vizsgálati szakasz lehetséges kimenetele

| 75. | Miután a Bizottság az adott üggyel kapcsolatban felvetődő fontosabb kérdések tekintetében kialakította előzetes álláspontját, az eljárás többféle úton folytatódhat:






  — | a Bizottság dönthet úgy, hogy az eljárásban a kifogásközlés elfogadását támogatja azzal a céllal, hogy az eljárás megindításakor meghatározott kérdések mindegyikére vagy egy részére tiltó határozatot fogad el (lásd alább, 3. szakasz), |
| --- | --- | --- |

75.

Miután a Bizottság az adott üggyel kapcsolatban felvetődő fontosabb kérdések tekintetében kialakította előzetes álláspontját, az eljárás többféle úton folytatódhat:

—

a Bizottság dönthet úgy, hogy az eljárásban a kifogásközlés elfogadását támogatja azzal a céllal, hogy az eljárás megindításakor meghatározott kérdések mindegyikére vagy egy részére tiltó határozatot fogad el (lásd alább, 3. szakasz),

| — | a vizsgálat alá vont felek dönthetnek úgy, hogy a vizsgálat során feltárt, versennyel kapcsolatos aggályok rendezése érdekében kötelezettségeket vállalnak, vagy legalább hajlandóságot mutatnak egy ilyen lehetőség megvitatására; ebben az esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy tárgyalásokat kezd egy kötelezettségvállalási határozat elfogadása érdekében (lásd alább, 4. szakasz), |
| --- | --- |

—

a vizsgálat alá vont felek dönthetnek úgy, hogy a vizsgálat során feltárt, versennyel kapcsolatos aggályok rendezése érdekében kötelezettségeket vállalnak, vagy legalább hajlandóságot mutatnak egy ilyen lehetőség megvitatására; ebben az esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy tárgyalásokat kezd egy kötelezettségvállalási határozat elfogadása érdekében (lásd alább, 4. szakasz),

| — | a Bizottság dönthet úgy is, hogy a felek mindegyike vagy egy része esetében nincs megfelelő ok az eljárás folytatására, és ezért megszünteti az eljárást. Amennyiben az ügy kivizsgálása egy beérkezett panasz alapján indult meg, a Bizottságnak, még az ügy lezárása előtt, lehetőséget kell biztosítania a panaszos számára, hogy álláspontját ismertesse (lásd a panaszok elutasításáról szóló 5. szakaszt), |
| --- | --- |

—

a Bizottság dönthet úgy is, hogy a felek mindegyike vagy egy része esetében nincs megfelelő ok az eljárás folytatására, és ezért megszünteti az eljárást. Amennyiben az ügy kivizsgálása egy beérkezett panasz alapján indult meg, a Bizottságnak, még az ügy lezárása előtt, lehetőséget kell biztosítania a panaszos számára, hogy álláspontját ismertesse (lásd a panaszok elutasításáról szóló 5. szakaszt),

| 76. | Ha több felet érintő eljárás során egy vagy több fél tekintetében az ügyet az eljárás hivatalos megindítása után egy korai szakaszban lezárják, a Bizottság általában nem csak a feleket értesíti a határozatról, hanem, amennyiben az eljárás megindítását nyilvánosságra hozták, honlapján is közli az ügy lezárását, és/vagy sajtóközleményt ad ki. Ugyanígy jár el abban az esetben is, ha az eljárást hivatalosan ugyan nem indították meg, de a Bizottság már nyilvánosságra hozta a vizsgálat megindítását (például, miután megerősítette, hogy vizsgálatok elvégzésére került sor). |
| --- | --- |

76.

Ha több felet érintő eljárás során egy vagy több fél tekintetében az ügyet az eljárás hivatalos megindítása után egy korai szakaszban lezárják, a Bizottság általában nem csak a feleket értesíti a határozatról, hanem, amennyiben az eljárás megindítását nyilvánosságra hozták, honlapján is közli az ügy lezárását, és/vagy sajtóközleményt ad ki. Ugyanígy jár el abban az esetben is, ha az eljárást hivatalosan ugyan nem indították meg, de a Bizottság már nyilvánosságra hozta a vizsgálat megindítását (például, miután megerősítette, hogy vizsgálatok elvégzésére került sor).

3.   TILTÓ HATÁROZAT ELFOGADÁSÁRA IRÁNYULÓ ELJÁRÁS

| 77. | A kifogásközlés elfogadása fontos eljárásbeli lépés azokban az eljárásokban, amelyek tiltó határozat elfogadásához vezethetnek. A kifogásközlés elfogadása azonban nem jelzi előre a vizsgálat végső kimenetelét. Az eljárás ugyanúgy végződhet az ügy tiltó határozat vagy kötelezettségvállalási határozat elfogadása nélküli lezárásával. |
| --- | --- |

77.

A kifogásközlés elfogadása fontos eljárásbeli lépés azokban az eljárásokban, amelyek tiltó határozat elfogadásához vezethetnek. A kifogásközlés elfogadása azonban nem jelzi előre a vizsgálat végső kimenetelét. Az eljárás ugyanúgy végződhet az ügy tiltó határozat vagy kötelezettségvállalási határozat elfogadása nélküli lezárásával.

3.1.   Meghallgatáshoz való jog

| 78. | Az eljárás alá vont felek azon joga, hogy még a rájuk nézve hátrányos végső határozat meghozatala előtt meghallgassák őket, az uniós jog egyik alapelve. A Bizottság kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy az eljárásban tiszteletben tartják meghallgatáshoz való jog tényleges gyakorlását (52). |
| --- | --- |

78.

Az eljárás alá vont felek azon joga, hogy még a rájuk nézve hátrányos végső határozat meghozatala előtt meghallgassák őket, az uniós jog egyik alapelve. A Bizottság kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy az eljárásban tiszteletben tartják meghallgatáshoz való jog tényleges gyakorlását (52).

| 79. | A meghallgató tisztviselők feladata az eljárási jogok, és különösen a meghallgatáshoz való jog tényleges gyakorlásának megvédése a versenyeljárásokban (53). A meghallgató tisztviselők a Versenypolitikai Főigazgatóságtól teljesen függetlenül végzik feladataikat, és a főigazgatóság és az eljárás alá vont felek közötti vita esetén döntésért az illetékes meghallgató tisztviselőhöz lehet fordulni. |
| --- | --- |

79.

A meghallgató tisztviselők feladata az eljárási jogok, és különösen a meghallgatáshoz való jog tényleges gyakorlásának megvédése a versenyeljárásokban (53). A meghallgató tisztviselők a Versenypolitikai Főigazgatóságtól teljesen függetlenül végzik feladataikat, és a főigazgatóság és az eljárás alá vont felek közötti vita esetén döntésért az illetékes meghallgató tisztviselőhöz lehet fordulni.

| 80. | A meghallgató tisztviselő közvetlenül vesz részt a teljes antitröszt eljárásban, különösen a szóbeli meghallgatás szervezésében és lefolytatásában, ha erre sor kerül. A szóbeli meghallgatás után, a felek kifogásközlésre adott írásos észrevételeinek figyelembevételével, a meghallgató tisztviselő jelentést készít a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjának a meghallgatásról, illetve a meghallgatás alapján levonható következtetésekről. Ezenkívül, a Bizottság végső határozatának meghozatala előtt, a meghallgató tisztviselő tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy az eljárási jogok tényleges gyakorlásához való jogot a közigazgatási eljárás során végig betartották-e. A zárójelentést, a Bizottság végső határozatával együtt megküldik az eljárás alá vont feleknek, és azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik. |
| --- | --- |

80.

A meghallgató tisztviselő közvetlenül vesz részt a teljes antitröszt eljárásban, különösen a szóbeli meghallgatás szervezésében és lefolytatásában, ha erre sor kerül. A szóbeli meghallgatás után, a felek kifogásközlésre adott írásos észrevételeinek figyelembevételével, a meghallgató tisztviselő jelentést készít a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjának a meghallgatásról, illetve a meghallgatás alapján levonható következtetésekről. Ezenkívül, a Bizottság végső határozatának meghozatala előtt, a meghallgató tisztviselő tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy az eljárási jogok tényleges gyakorlásához való jogot a közigazgatási eljárás során végig betartották-e. A zárójelentést, a Bizottság végső határozatával együtt megküldik az eljárás alá vont feleknek, és azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

3.1.1.   Kifogásközlés

| 81. | A címzettre nézve hátrányos határozat elfogadása előtt, különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkének megsértését megállapító és a jogsértés befejezését elrendelő (1/2003/EK rendelet 7. cikke), és/vagy bírságot kiszabó (1/2003/EK rendelet 23. cikke) határozat esetén, a Bizottság lehetőséget teremt az eljárás alá vont felek számára, hogy meghallgassák őket a Bizottság által kifogásolt kérdésekkel kapcsolatban (54). A Bizottság ennek a kifogásközlés elfogadásával tesz eleget, amelyről értesítést küldenek minden egyes eljárás alá vont fél számára. |
| --- | --- |

81.

A címzettre nézve hátrányos határozat elfogadása előtt, különösen az EUMSZ 101. és 102. cikkének megsértését megállapító és a jogsértés befejezését elrendelő (1/2003/EK rendelet 7. cikke), és/vagy bírságot kiszabó (1/2003/EK rendelet 23. cikke) határozat esetén, a Bizottság lehetőséget teremt az eljárás alá vont felek számára, hogy meghallgassák őket a Bizottság által kifogásolt kérdésekkel kapcsolatban (54). A Bizottság ennek a kifogásközlés elfogadásával tesz eleget, amelyről értesítést küldenek minden egyes eljárás alá vont fél számára.

3.1.1.1.   A kifogásközlés célja és tartalma

| 82. | A kifogásközlés a Bizottság előzetes álláspontját határozza meg az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének állítólagos és behatóan megvizsgált megsértésével kapcsolatban. A kifogásközlés célja, hogy az érintett feleket tájékoztassák a velük szemben emelt kifogásokról, és így írásban és szóban (a meghallgatáson) gyakorolhassák védelemhez való jogukat. A kifogásközlés tehát fontos eljárási biztosíték a meghallgatáshoz való jog tiszteletben tartásának biztosításában. Az érintett felek minden szükséges információt megkapnak ahhoz, hogy ténylegesen védeni tudják magukat, és a velük szemben tett terhelő állításokat véleményezni tudják. |
| --- | --- |

82.

A kifogásközlés a Bizottság előzetes álláspontját határozza meg az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének állítólagos és behatóan megvizsgált megsértésével kapcsolatban. A kifogásközlés célja, hogy az érintett feleket tájékoztassák a velük szemben emelt kifogásokról, és így írásban és szóban (a meghallgatáson) gyakorolhassák védelemhez való jogukat. A kifogásközlés tehát fontos eljárási biztosíték a meghallgatáshoz való jog tiszteletben tartásának biztosításában. Az érintett felek minden szükséges információt megkapnak ahhoz, hogy ténylegesen védeni tudják magukat, és a velük szemben tett terhelő állításokat véleményezni tudják.

3.1.1.2.   Jogorvoslati intézkedések érvényesítésének lehetősége és a felek érvei

| 83. | Ha a Bizottság jogorvoslati intézkedéseket kíván érvényesíteni a felekkel szemben, az 1/2003/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kifogásközlésben közli azokat a tervezett jogorvoslati intézkedéseket, amelyekre szükség lehet a gyanítható jogsértés megszüntetéséhez. A közölt információknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy a felek számára biztosítsák a védekezés lehetőségét a tervezett jogorvoslati intézkedések szükségessége és arányossága tekintetében. Az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti szerkezeti jogorvoslati intézkedések esetén a kifogásközlésben közlik, hogy miért nem áll rendelkezésre hasonlóan hatékony magatartásra vonatkozó jogorvoslat, vagy hogy miért ítéli úgy a Bizottság, hogy bármilyen más ugyanolyan hatékony magatartásra vonatkozó jogorvoslat nagyobb terhet jelentene az érintett vállalkozás számára, mint a szerkezeti jogorvoslati intézkedések. |
| --- | --- |

83.

Ha a Bizottság jogorvoslati intézkedéseket kíván érvényesíteni a felekkel szemben, az 1/2003/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kifogásközlésben közli azokat a tervezett jogorvoslati intézkedéseket, amelyekre szükség lehet a gyanítható jogsértés megszüntetéséhez. A közölt információknak kellően részletesnek kell lenniük ahhoz, hogy a felek számára biztosítsák a védekezés lehetőségét a tervezett jogorvoslati intézkedések szükségessége és arányossága tekintetében. Az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti szerkezeti jogorvoslati intézkedések esetén a kifogásközlésben közlik, hogy miért nem áll rendelkezésre hasonlóan hatékony magatartásra vonatkozó jogorvoslat, vagy hogy miért ítéli úgy a Bizottság, hogy bármilyen más ugyanolyan hatékony magatartásra vonatkozó jogorvoslat nagyobb terhet jelentene az érintett vállalkozás számára, mint a szerkezeti jogorvoslati intézkedések.

3.1.1.3.   Bírságok kiszabásának lehetősége és a felek érvei

| 84. | A kifogásközlés egyértelműen jelzi, hogy a Bizottság kíván-e bírságot kiszabni a vállalkozásokra, amennyiben a kifogások továbbra is fennállnak (1/2003/EK rendelet 23. cikke). Ebben az esetben a kifogásközlés hivatkozik a bírságkiszabási iránymutatásban (55) meghatározott vonatkozó elvekre. A kifogásközlésben a Bizottság megjelöli azokat a alapvető tényeket és jogi problémákat, többek között a jogsértés időtartamát és súlyosságát, amelyek a bírság kiszabását eredményezhetik, illetve azt, hogy a jogsértést szándékosan vagy gondatlanságból követték el. A kifogásközlés kellő pontossággal azt is megemlíti, hogy bizonyos tények súlyosbító körülménynek illetve, adott esetben, enyhítő körülménynek számíthatnak. |
| --- | --- |

84.

A kifogásközlés egyértelműen jelzi, hogy a Bizottság kíván-e bírságot kiszabni a vállalkozásokra, amennyiben a kifogások továbbra is fennállnak (1/2003/EK rendelet 23. cikke). Ebben az esetben a kifogásközlés hivatkozik a bírságkiszabási iránymutatásban (55) meghatározott vonatkozó elvekre. A kifogásközlésben a Bizottság megjelöli azokat a alapvető tényeket és jogi problémákat, többek között a jogsértés időtartamát és súlyosságát, amelyek a bírság kiszabását eredményezhetik, illetve azt, hogy a jogsértést szándékosan vagy gondatlanságból követték el. A kifogásközlés kellő pontossággal azt is megemlíti, hogy bizonyos tények súlyosbító körülménynek illetve, adott esetben, enyhítő körülménynek számíthatnak.

| 85. | Bár e tekintetben semmilyen jogi kötelezettsége nincs, az átláthatóság érdekében a Bizottság mégis arra törekszik, hogy a kifogásközlésben (a rendelkezésére álló adatok alapján) a bírság bármely utólagos számítása szempontjából releváns további információkkal szolgáljon, többek között az eladások értékének meghatározásához figyelembe vett vonatkozó eladási adatokat és éve(ke)t tekintve. Ezt az információt a kifogásközlés kiadása után is a felek rendelkezésére lehet bocsátani. A felek mindkét esetben lehetőséget kapnak arra, hogy észrevételeiket megtegyék. |
| --- | --- |

85.

Bár e tekintetben semmilyen jogi kötelezettsége nincs, az átláthatóság érdekében a Bizottság mégis arra törekszik, hogy a kifogásközlésben (a rendelkezésére álló adatok alapján) a bírság bármely utólagos számítása szempontjából releváns további információkkal szolgáljon, többek között az eladások értékének meghatározásához figyelembe vett vonatkozó eladási adatokat és éve(ke)t tekintve. Ezt az információt a kifogásközlés kiadása után is a felek rendelkezésére lehet bocsátani. A felek mindkét esetben lehetőséget kapnak arra, hogy észrevételeiket megtegyék.

| 86. | Amennyiben a Bizottság végső határozatában egy vagy több fél hátrányára el szándékozik térni a kifogásközlésben meghatározott ténybeli és jogi elemektől, vagy ha a Bizottság további terhelő bizonyítékot kíván figyelembe venni, az érintett egy vagy több fél számára minden esetben lehetőséget biztosítanak arra, hogy az adott kérdéssel kapcsolatos álláspontjukat a megfelelő módon ismertethessék. |
| --- | --- |

86.

Amennyiben a Bizottság végső határozatában egy vagy több fél hátrányára el szándékozik térni a kifogásközlésben meghatározott ténybeli és jogi elemektől, vagy ha a Bizottság további terhelő bizonyítékot kíván figyelembe venni, az érintett egy vagy több fél számára minden esetben lehetőséget biztosítanak arra, hogy az adott kérdéssel kapcsolatos álláspontjukat a megfelelő módon ismertethessék.

| 87. | A kifogásközlésben a Bizottság arról is tájékoztatja a feleket, hogy különleges körülmények fennállása esetén, kérésre, figyelembe veheti a vállalkozás fizetési képességének hiányát, és az egyébként kiszabandó bírságot csökkentheti, vagy eltörölheti, amennyiben az adott bírság visszavonhatatlanul veszélybe sodorná a vállalkozás gazdasági életképességét, a bírságkiszabási iránymutatás 35. pontjával összhangban (56). |
| --- | --- |

87.

A kifogásközlésben a Bizottság arról is tájékoztatja a feleket, hogy különleges körülmények fennállása esetén, kérésre, figyelembe veheti a vállalkozás fizetési képességének hiányát, és az egyébként kiszabandó bírságot csökkentheti, vagy eltörölheti, amennyiben az adott bírság visszavonhatatlanul veszélybe sodorná a vállalkozás gazdasági életképességét, a bírságkiszabási iránymutatás 35. pontjával összhangban (56).

| 88. | Az ilyen jellegű kérelmet benyújtó vállalkozásoknak részletes és naprakész pénzügyi adatokkal igazolni kell tudniuk kérelmüket. Általában a Versenypolitikai Főigazgatóság kapcsolatban áll a felekkel, hogy a kiegészítő információkat begyűjtse és/vagy a megszerzett információkat tisztázza, amely lehetővé teszi a feleknek, hogy további releváns információkra hívják fel a Bizottság figyelmét. A vállalkozások fizetésképtelenségre való hivatkozásának vizsgálata során a Bizottság elsősorban az elmúlt évekre vonatkozó pénzügyi kimutatásokat, illetve a tárgyévre és a következő évekre vonatkozó előrejelzéseket, a vállalkozás pénzügyi megbízhatóságának, jövedelmezőségének, fizetőképességének és likviditásának mérésére szolgáló rátákat, valamint a vállalkozás külső pénzügyi partnerekkel és érdekelt felekkel való kapcsolatait elemzi. A Bizottság emellett megvizsgálja az egyes vállalkozások egyedi társadalmi és gazdasági környezetét és felméri, hogy a bírság valóban eszközeinek jelentős értékcsökkenését eredményezi-e (57). |
| --- | --- |

88.

Az ilyen jellegű kérelmet benyújtó vállalkozásoknak részletes és naprakész pénzügyi adatokkal igazolni kell tudniuk kérelmüket. Általában a Versenypolitikai Főigazgatóság kapcsolatban áll a felekkel, hogy a kiegészítő információkat begyűjtse és/vagy a megszerzett információkat tisztázza, amely lehetővé teszi a feleknek, hogy további releváns információkra hívják fel a Bizottság figyelmét. A vállalkozások fizetésképtelenségre való hivatkozásának vizsgálata során a Bizottság elsősorban az elmúlt évekre vonatkozó pénzügyi kimutatásokat, illetve a tárgyévre és a következő évekre vonatkozó előrejelzéseket, a vállalkozás pénzügyi megbízhatóságának, jövedelmezőségének, fizetőképességének és likviditásának mérésére szolgáló rátákat, valamint a vállalkozás külső pénzügyi partnerekkel és érdekelt felekkel való kapcsolatait elemzi. A Bizottság emellett megvizsgálja az egyes vállalkozások egyedi társadalmi és gazdasági környezetét és felméri, hogy a bírság valóban eszközeinek jelentős értékcsökkenését eredményezi-e (57).

| 89. | A fizetési képesség hiányát kérelmező vállalkozások pénzügyi helyzetét a határozat elfogadása előtt nem sokkal, naprakész adatok alapján méri fel a Bizottság, függetlenül attól, hogy a kérelmet mikor nyújtották be. |
| --- | --- |

89.

A fizetési képesség hiányát kérelmező vállalkozások pénzügyi helyzetét a határozat elfogadása előtt nem sokkal, naprakész adatok alapján méri fel a Bizottság, függetlenül attól, hogy a kérelmet mikor nyújtották be.

| 90. | A felek a szóbeli meghallgatáson előadhatják érveiket azokkal az információkkal kapcsolatban, amelyek a bírság esetleges kiszabása szempontjából fontosak lehetnek (58). |
| --- | --- |

90.

A felek a szóbeli meghallgatáson előadhatják érveiket azokkal az információkkal kapcsolatban, amelyek a bírság esetleges kiszabása szempontjából fontosak lehetnek (58).

3.1.1.4.   Átláthatóság

| 91. | Az eljárás átláthatóbbá tétele érdekében a Bizottság, általános szabályként, sajtóközleményben ismerteti a kifogásközlés alapvető kérdéseit, amely közleményt röviddel a kifogásközlés címzettek általi kézhezvétele után ad ki. A sajtóközleményben kifejezetten kitérnek arra, hogy a kifogásközlés nem jelzi előre az eljárás végső, a felek meghallgatása utáni kimenetelét. |
| --- | --- |

91.

Az eljárás átláthatóbbá tétele érdekében a Bizottság, általános szabályként, sajtóközleményben ismerteti a kifogásközlés alapvető kérdéseit, amely közleményt röviddel a kifogásközlés címzettek általi kézhezvétele után ad ki. A sajtóközleményben kifejezetten kitérnek arra, hogy a kifogásközlés nem jelzi előre az eljárás végső, a felek meghallgatása utáni kimenetelét.

3.1.2.   Iratbetekintés

| 92. | A kifogásközlés címzettjei betekintést nyerhetnek a Bizottság aktájába, az 1/2003/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének, illetve a végrehajtási rendelet 15. és 16. cikkének megfelelően, hogy a Bizottság kifogásközlésében megadott előzetes következtetésekkel kapcsolatban ki tudják fejteni álláspontjukat. |
| --- | --- |

92.

A kifogásközlés címzettjei betekintést nyerhetnek a Bizottság aktájába, az 1/2003/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének, illetve a végrehajtási rendelet 15. és 16. cikkének megfelelően, hogy a Bizottság kifogásközlésében megadott előzetes következtetésekkel kapcsolatban ki tudják fejteni álláspontjukat.

| 93. | Az iratbetekintés gyakorlati feltételeivel, valamint az ennek keretében hozzáférhető dokumentumok típusának részletes meghatározásával és a titoktartási kérdésekkel egy külön, iratbetekintésről szóló közlemény foglalkozik (59). A Bizottság aktájába való betekintési jog megítélése elsődlegesen a Versenypolitikai Főigazgatóság hatáskörébe tartozik. A Bizottság aktájában szereplő információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatban a felek, az információszolgáltatók és a Versenypolitikai Főigazgatóság között felmerült vitás kérdésekről a meghallgató tisztviselők döntenek, az említett közleménnyel, az alkalmazandó előírásokkal és a vonatkozó ítélkezési gyakorlatban meghatározott elvekkel összhangban. Végezetül, a vállalati nyilatkozatokhoz való hozzáférésre, kartellügyekben és vitarendezési eljárásokban egyedi szabályok vonatkoznak (60). |
| --- | --- |

93.

Az iratbetekintés gyakorlati feltételeivel, valamint az ennek keretében hozzáférhető dokumentumok típusának részletes meghatározásával és a titoktartási kérdésekkel egy külön, iratbetekintésről szóló közlemény foglalkozik (59). A Bizottság aktájába való betekintési jog megítélése elsődlegesen a Versenypolitikai Főigazgatóság hatáskörébe tartozik. A Bizottság aktájában szereplő információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatban a felek, az információszolgáltatók és a Versenypolitikai Főigazgatóság között felmerült vitás kérdésekről a meghallgató tisztviselők döntenek, az említett közleménnyel, az alkalmazandó előírásokkal és a vonatkozó ítélkezési gyakorlatban meghatározott elvekkel összhangban. Végezetül, a vállalati nyilatkozatokhoz való hozzáférésre, kartellügyekben és vitarendezési eljárásokban egyedi szabályok vonatkoznak (60).

| 94. | A tényleges iratbetekintés nagy mértékben függ a felek és az adott aktához információt szolgáltató más vállalkozások közötti együttműködéstől. A 41. pontban említettekkel összhangban, az információszolgáltatóknak a végrehajtási rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően igazolniuk kell titoktartásra vonatkozó igényüket és az információk nem bizalmas változatát kell átadniuk. A nem bizalmas változatot a bizalmas információval azonos formában kell átadni, amelyben összefoglalót adnak a törölt részekről. Eltérő megállapodás hiányában az információk nem bizalmas változatát az eredeti beadvánnyal azonos határidővel kell átadni. A nem bizalmas változat benyújtásának elmulasztása esetén úgy tekinthető, hogy az érintett dokumentum nem tartalmaz bizalmas információt (61). |
| --- | --- |

94.

A tényleges iratbetekintés nagy mértékben függ a felek és az adott aktához információt szolgáltató más vállalkozások közötti együttműködéstől. A 41. pontban említettekkel összhangban, az információszolgáltatóknak a végrehajtási rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően igazolniuk kell titoktartásra vonatkozó igényüket és az információk nem bizalmas változatát kell átadniuk. A nem bizalmas változatot a bizalmas információval azonos formában kell átadni, amelyben összefoglalót adnak a törölt részekről. Eltérő megállapodás hiányában az információk nem bizalmas változatát az eredeti beadvánnyal azonos határidővel kell átadni. A nem bizalmas változat benyújtásának elmulasztása esetén úgy tekinthető, hogy az érintett dokumentum nem tartalmaz bizalmas információt (61).

3.1.3.   A bizalmas információknak az eljárás alá vont felek közötti cseréjét megkönnyítő eljárások

| 95. | Az iratbetekintésről szóló közleményben bemutatott lehetőségeken kívül két további eljárás szolgálhat az információk nem bizalmas változatának elkészítésével járó terhek csökkentésére: a személyek egy korlátozott körének tájékoztatása és az adatok titokszobában történő megtekintése. |
| --- | --- |

95.

Az iratbetekintésről szóló közleményben bemutatott lehetőségeken kívül két további eljárás szolgálhat az információk nem bizalmas változatának elkészítésével járó terhek csökkentésére: a személyek egy korlátozott körének tájékoztatása és az adatok titokszobában történő megtekintése.

| 96. | Az előbbi eljárás keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság bizonyos esetekben, elsősorban azokban az ügyekben, amelyek igen kiterjedt iratanyaggal rendelkeznek, elfogadhatja a felek által önkéntes alapon egyeztetett korlátozott körű iratbetekintési eljárást. Ezen eljárás keretében az iratbetekintésre jogosult fél kétoldalú tárgyalás során megállapodik a bizalmas jellegre hivatkozó információszolgáltatóval, hogy az utóbbi által a Bizottságnak átadott dokumentum egészét vagy egy részét megkapja, köztük a bizalmas jellegű információkat is. Az iratokba való betekintésre jogot formáló fél az adott információt személyek csak egy korlátozott köre számára teszi hozzáférhetővé (amely személyekről a felek eseti alapon döntenek, ha szükséges, a Versenypolitikai Főigazgatóság felügyelete mellett). Amennyiben az iratokba megállapodás alapján történő betekintés egyet jelentene az egyik félnek a vizsgálat aktájába való betekintési joga korlátozásával, az adott félnek le kell mondania iratbetekintési jogáról a Bizottságnál. Az adott fél normál esetben közvetlenül az információszolgáltatótól kapja meg a megállapodáson alapuló iratbetekintés hatálya alá tartozó információkat. Ha azonban az ilyen megállapodás tárgyát képező információt, különleges esetekben, a Bizottság bocsátaná a személyek meghatározott körének rendelkezésére, az információszolgáltatónak kell lemondania a Bizottságnál a titkosításra vonatkozó jogáról. |
| --- | --- |

96.

Az előbbi eljárás keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság bizonyos esetekben, elsősorban azokban az ügyekben, amelyek igen kiterjedt iratanyaggal rendelkeznek, elfogadhatja a felek által önkéntes alapon egyeztetett korlátozott körű iratbetekintési eljárást. Ezen eljárás keretében az iratbetekintésre jogosult fél kétoldalú tárgyalás során megállapodik a bizalmas jellegre hivatkozó információszolgáltatóval, hogy az utóbbi által a Bizottságnak átadott dokumentum egészét vagy egy részét megkapja, köztük a bizalmas jellegű információkat is. Az iratokba való betekintésre jogot formáló fél az adott információt személyek csak egy korlátozott köre számára teszi hozzáférhetővé (amely személyekről a felek eseti alapon döntenek, ha szükséges, a Versenypolitikai Főigazgatóság felügyelete mellett). Amennyiben az iratokba megállapodás alapján történő betekintés egyet jelentene az egyik félnek a vizsgálat aktájába való betekintési joga korlátozásával, az adott félnek le kell mondania iratbetekintési jogáról a Bizottságnál. Az adott fél normál esetben közvetlenül az információszolgáltatótól kapja meg a megállapodáson alapuló iratbetekintés hatálya alá tartozó információkat. Ha azonban az ilyen megállapodás tárgyát képező információt, különleges esetekben, a Bizottság bocsátaná a személyek meghatározott körének rendelkezésére, az információszolgáltatónak kell lemondania a Bizottságnál a titkosításra vonatkozó jogáról.

| 97. | A második eljárás keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság úgynevezett titokszobát alakíthat ki az adatok megtekintésére. Ezt az eljárást jellemzően az ökonometriai elemzésekhez szükséges mennyiségi adatok megosztásához alkalmazzák. Az eljárás keretében az akta egy részét, köztük a bizalmas információt, a Bizottság egyik helyiségben elkülönítik (titokszoba). A titokszobába való belépés csak meghatározott személyek, például az érintett fél külső jogi és/vagy gazdasági tanácsadója (együttesen a „tanácsadók”) számára lehetséges, a Bizottság egyik tisztviselőjének felügyelete mellett. A tanácsadók a titokszobában tartott információt ügyfelük védelme céljából felhasználhatják, de semmilyen bizalmas információt nem adhatnak át ügyfelüknek. A titokszobában több számítógépes munkaállomást alakítanak ki és azokra telepítik a szükséges szoftvereket (és adott esetben átviszik a szükséges adatállományt is és a Bizottság előtt álló ügy támogatására szolgáló analitikus naplót). A titokszobában nincs kiépített hálózati kapcsolat és minden külső kommunikáció tilos. A tanácsadók rendes munkaidőben tartózkodhatnak a titokszobában, és, indokolt esetben, akár több napig is igénybe vehetik. A tanácsadóknak szigorúan tilos másolatot, feljegyzést vagy kivonatot készíteni a dokumentumokról, és csak egy zárójelentést vihetnek ki a titokszobából, amelyet az adott ügyön dolgozó munkacsoportnak ellenőriznie kell annak biztosítása érdekében, hogy nem tartalmaz bizalmas információt. Minden egyes tanácsadó aláír egy titoktartási megállapodást, akikkel a titokszobába való belépés előtt ismertetik az iratokba való betekintés különleges feltételeit. Amennyiben az adatok titokszobában történő megtekintése korlátozná valamelyik félnek a vizsgálati aktába való teljes betekintési jogát, a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 8. cikkében előírt eljárási garanciák érvénybe lépnek. |
| --- | --- |

97.

A második eljárás keretében a Versenypolitikai Főigazgatóság úgynevezett titokszobát alakíthat ki az adatok megtekintésére. Ezt az eljárást jellemzően az ökonometriai elemzésekhez szükséges mennyiségi adatok megosztásához alkalmazzák. Az eljárás keretében az akta egy részét, köztük a bizalmas információt, a Bizottság egyik helyiségben elkülönítik (titokszoba). A titokszobába való belépés csak meghatározott személyek, például az érintett fél külső jogi és/vagy gazdasági tanácsadója (együttesen a „tanácsadók”) számára lehetséges, a Bizottság egyik tisztviselőjének felügyelete mellett. A tanácsadók a titokszobában tartott információt ügyfelük védelme céljából felhasználhatják, de semmilyen bizalmas információt nem adhatnak át ügyfelüknek. A titokszobában több számítógépes munkaállomást alakítanak ki és azokra telepítik a szükséges szoftvereket (és adott esetben átviszik a szükséges adatállományt is és a Bizottság előtt álló ügy támogatására szolgáló analitikus naplót). A titokszobában nincs kiépített hálózati kapcsolat és minden külső kommunikáció tilos. A tanácsadók rendes munkaidőben tartózkodhatnak a titokszobában, és, indokolt esetben, akár több napig is igénybe vehetik. A tanácsadóknak szigorúan tilos másolatot, feljegyzést vagy kivonatot készíteni a dokumentumokról, és csak egy zárójelentést vihetnek ki a titokszobából, amelyet az adott ügyön dolgozó munkacsoportnak ellenőriznie kell annak biztosítása érdekében, hogy nem tartalmaz bizalmas információt. Minden egyes tanácsadó aláír egy titoktartási megállapodást, akikkel a titokszobába való belépés előtt ismertetik az iratokba való betekintés különleges feltételeit. Amennyiben az adatok titokszobában történő megtekintése korlátozná valamelyik félnek a vizsgálati aktába való teljes betekintési jogát, a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 8. cikkében előírt eljárási garanciák érvénybe lépnek.

| 98. | A meghallgató tisztviselő a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 8. cikke (4) bekezdésével összhangban dönthet úgy, hogy az adatok titokszobában történő megtekintését kell alkalmazni azon korlátozott számú esetben, amikor bizonyos bizalmas jellegű információk megtekintése valamelyik fél védelemhez való joga szempontjából nélkülözhetetlen, és amikor a meghallgató tisztviselő megítélése szerint a bizalmas információk megőrzése és a védelemhez való jog között feszülő ellentét legjobban ily módon oldható fel. A meghallgató tisztviselő nem hoz ilyen határozatot, ha megítélése szerint a titokszoba kialakítása nem megfelelő, és az információkba való betekintést valamilyen más formában kell biztosítani (például nem bizalmas változat készítésével). |
| --- | --- |

98.

A meghallgató tisztviselő a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 8. cikke (4) bekezdésével összhangban dönthet úgy, hogy az adatok titokszobában történő megtekintését kell alkalmazni azon korlátozott számú esetben, amikor bizonyos bizalmas jellegű információk megtekintése valamelyik fél védelemhez való joga szempontjából nélkülözhetetlen, és amikor a meghallgató tisztviselő megítélése szerint a bizalmas információk megőrzése és a védelemhez való jog között feszülő ellentét legjobban ily módon oldható fel. A meghallgató tisztviselő nem hoz ilyen határozatot, ha megítélése szerint a titokszoba kialakítása nem megfelelő, és az információkba való betekintést valamilyen más formában kell biztosítani (például nem bizalmas változat készítésével).

3.1.4.   A kifogásközlésre adott írásos észrevételek

| 99. | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság a kifogásközlés címzettjeinek lehetőséget nyújt arra, hogy meghallgassák őket a Bizottság által kifogásolt kérdésekkel kapcsolatban. Az írásbeli észrevételezés lehetőséget nyújt az eljárás alá vont feleknek ara, hogy ismertessék álláspontjukat a Bizottság által emelt kifogásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

99.

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság a kifogásközlés címzettjeinek lehetőséget nyújt arra, hogy meghallgassák őket a Bizottság által kifogásolt kérdésekkel kapcsolatban. Az írásbeli észrevételezés lehetőséget nyújt az eljárás alá vont feleknek ara, hogy ismertessék álláspontjukat a Bizottság által emelt kifogásokkal kapcsolatban.

| 100. | A kifogásközlésre észrevételezésének határidejét a beadvány elkészítéséhez szükséges időre és az ügy sürgősségére tekintettel határozzák meg (62). A kifogásközlés címzettjei legalább négyhetes válaszadási határidőre jogosultak (63). A Versenypolitikai Főigazgatóság ennél hosszabb (általában két hónapos, de az ügy körülményeitől függően akár hosszabb vagy rövidebb) határidőt is adhat, többek között a következők figyelembe vétele alapján:






  — | az ügyirat mérete és összetettsége (például a jogsértések száma, a jogsértés(ek) állítólagos időtartama, a dokumentumok mérete és száma és/vagy a szakértői vélemények mérete és összetettsége); és/vagy |
| --- | --- | --- |

100.

A kifogásközlésre észrevételezésének határidejét a beadvány elkészítéséhez szükséges időre és az ügy sürgősségére tekintettel határozzák meg (62). A kifogásközlés címzettjei legalább négyhetes válaszadási határidőre jogosultak (63). A Versenypolitikai Főigazgatóság ennél hosszabb (általában két hónapos, de az ügy körülményeitől függően akár hosszabb vagy rövidebb) határidőt is adhat, többek között a következők figyelembe vétele alapján:

—

az ügyirat mérete és összetettsége (például a jogsértések száma, a jogsértés(ek) állítólagos időtartama, a dokumentumok mérete és száma és/vagy a szakértői vélemények mérete és összetettsége); és/vagy

| — | a kifogásközlés címzettje, aki a kérést intézte, előzőleg betekinthetett-e az információkba (például az alapvető dokumentumokba, engedékenységi kérelmekbe); és/vagy |
| --- | --- |

—

a kifogásközlés címzettje, aki a kérést intézte, előzőleg betekinthetett-e az információkba (például az alapvető dokumentumokba, engedékenységi kérelmekbe); és/vagy

| — | bármely más objektív akadály, amellyel a kifogásközlés címzettje, aki a kérést intézte, szembesülhetett észrevételeinek megtétele során. |
| --- | --- |

—

bármely más objektív akadály, amellyel a kifogásközlés címzettje, aki a kérést intézte, szembesülhetett észrevételeinek megtétele során.

| 101. | A kifogásközlés címzettje, az eredeti határidőn belül, olyan módon kérvényezheti a észrevételezésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, hogy legalább 10 munkanappal az eredeti határidő lejárta előtt indokolással ellátott kérelmet nyújt be a Versenypolitikai Főigazgatósághoz. Amennyiben a kérelmet nem hagyják jóvá vagy a kifogásközlés címzettje nem ért egyet a megítélt határidő-hosszabbítás mértékével, az ügyben, az eredeti határidő lejárta előtt a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat felülvizsgálatért. |
| --- | --- |

101.

A kifogásközlés címzettje, az eredeti határidőn belül, olyan módon kérvényezheti a észrevételezésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását, hogy legalább 10 munkanappal az eredeti határidő lejárta előtt indokolással ellátott kérelmet nyújt be a Versenypolitikai Főigazgatósághoz. Amennyiben a kérelmet nem hagyják jóvá vagy a kifogásközlés címzettje nem ért egyet a megítélt határidő-hosszabbítás mértékével, az ügyben, az eredeti határidő lejárta előtt a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat felülvizsgálatért.

| 102. | Az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam hosszát attól az időponttól kell számítani, amikor az ügyirat fontosabb dokumentumaiba betekintést engedtek (64). Ezen időtartam hosszának számítása rendszerint nem kezdődik meg azelőtt, hogy a kifogásközlés címzettjének lehetővé tennék a kizárólag a Bizottság helyiségeiben hozzáférhető dokumentumokba, például társasági nyilatkozatokba való betekintést. Az a tény, hogy az iratbetekintés nem terjed ki a teljes aktára, nem jelenti automatikusan azt, hogy az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam nem kezdődött el. (65). |
| --- | --- |

102.

Az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam hosszát attól az időponttól kell számítani, amikor az ügyirat fontosabb dokumentumaiba betekintést engedtek (64). Ezen időtartam hosszának számítása rendszerint nem kezdődik meg azelőtt, hogy a kifogásközlés címzettjének lehetővé tennék a kizárólag a Bizottság helyiségeiben hozzáférhető dokumentumokba, például társasági nyilatkozatokba való betekintést. Az a tény, hogy az iratbetekintés nem terjed ki a teljes aktára, nem jelenti automatikusan azt, hogy az észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam nem kezdődött el. (65).

| 103. | Amennyiben a védelemhez való jog azt megköveteli (66) vagy ha a Bizottság véleménye szerint az segítheti az üggyel kapcsolatos ténybeli és jogi kérdések további tisztázását, a Bizottság kiadhatja a feleknek a más felek által a kifogásközlésre benyújtott írásos észrevételek nem bizalmas változatának egy példányát. Erre általában a szóbeli meghallgatás előtt kerül sor, annak érdekében hogy a felek véleményezhessék azt a szóbeli meghallgatáson. A Bizottság megfelelő esetben dönthet ezen eljárás panaszosok és elfogadott harmadik felek tekintetében történő alkalmazásáról is. Amennyiben más felek észrevételeibe való betekintés jogát a védelemhez való jog követeli meg, a felek egyben arra is jogosultságot szereznek, hogy megfelelő további időt kapjanak az észrevételek véleményezéséhez. |
| --- | --- |

103.

Amennyiben a védelemhez való jog azt megköveteli (66) vagy ha a Bizottság véleménye szerint az segítheti az üggyel kapcsolatos ténybeli és jogi kérdések további tisztázását, a Bizottság kiadhatja a feleknek a más felek által a kifogásközlésre benyújtott írásos észrevételek nem bizalmas változatának egy példányát. Erre általában a szóbeli meghallgatás előtt kerül sor, annak érdekében hogy a felek véleményezhessék azt a szóbeli meghallgatáson. A Bizottság megfelelő esetben dönthet ezen eljárás panaszosok és elfogadott harmadik felek tekintetében történő alkalmazásáról is. Amennyiben más felek észrevételeibe való betekintés jogát a védelemhez való jog követeli meg, a felek egyben arra is jogosultságot szereznek, hogy megfelelő további időt kapjanak az észrevételek véleményezéséhez.

3.1.5.   A panaszosok és érdekelt harmadik felek jogai

| 104. | A panaszosok szorosan kapcsolódnak az eljáráshoz. A végrehajtási rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően jogosultak arra, hogy a kifogásközlés nem bizalmas változatának egy példányát megkapják, és a Bizottság meghatározza annak az időtartamnak a hosszát, amely a panaszos rendelkezésére áll álláspontjának írásban történő ismertetésére. Az e határidő meghosszabbítására vonatkozó igényt indokolással ellátott kérelem formájában kell benyújtani a Bizottsághoz, kellő idővel az eredeti határidő lejárta előtt. Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság és a panaszos nem ért egyet a kért meghosszabbítással, a panaszos az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtásával (67). |
| --- | --- |

104.

A panaszosok szorosan kapcsolódnak az eljáráshoz. A végrehajtási rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően jogosultak arra, hogy a kifogásközlés nem bizalmas változatának egy példányát megkapják, és a Bizottság meghatározza annak az időtartamnak a hosszát, amely a panaszos rendelkezésére áll álláspontjának írásban történő ismertetésére. Az e határidő meghosszabbítására vonatkozó igényt indokolással ellátott kérelem formájában kell benyújtani a Bizottsághoz, kellő idővel az eredeti határidő lejárta előtt. Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság és a panaszos nem ért egyet a kért meghosszabbítással, a panaszos az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtásával (67).

| 105. | Kérelem benyújtása esetén a Bizottság más természetes és jogi személyeket is meghallgat, akik bizonyítani tudják kellő érdekeltségüket az eljárás kimenetelében, a végrehajtási rendelet 13. cikkével összhangban. A meghallgató tisztviselő dönt az ilyen kérelmet benyújtó harmadik felek elfogadásáról. Az elfogadott személyeket írásban tájékoztatják az eljárás jellegéről és tárgyáról, és a Bizottság meghatározza annak az időtartamnak a hosszát, amely álláspontjuk írásban történő benyújtására rendelkezésükre áll. Az e határidő meghosszabbítására vonatkozó igényt indokolással ellátott kérelem formájában kell benyújtani a Versenypolitikai Főigazgatósághoz, kellő idővel az eredeti határidő lejárta előtt. Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság és az eljárásban elfogadott harmadik fél nem ért egyet a kért meghosszabbítással, a harmadik fél az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtásával. (68). |
| --- | --- |

105.

Kérelem benyújtása esetén a Bizottság más természetes és jogi személyeket is meghallgat, akik bizonyítani tudják kellő érdekeltségüket az eljárás kimenetelében, a végrehajtási rendelet 13. cikkével összhangban. A meghallgató tisztviselő dönt az ilyen kérelmet benyújtó harmadik felek elfogadásáról. Az elfogadott személyeket írásban tájékoztatják az eljárás jellegéről és tárgyáról, és a Bizottság meghatározza annak az időtartamnak a hosszát, amely álláspontjuk írásban történő benyújtására rendelkezésükre áll. Az e határidő meghosszabbítására vonatkozó igényt indokolással ellátott kérelem formájában kell benyújtani a Versenypolitikai Főigazgatósághoz, kellő idővel az eredeti határidő lejárta előtt. Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, vagy a Versenypolitikai Főigazgatóság és az eljárásban elfogadott harmadik fél nem ért egyet a kért meghosszabbítással, a harmadik fél az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtásával. (68).

3.1.6.   Szóbeli meghallgatás

| 106. | Minden olyan felet, akihez kifogásközlést intéztek, megilleti a szóbeli meghallgatás joga. A felek a szóbeli meghallgatást a kifogásközléssel kapcsolatos írásbeli észrevételeik benyújtására megállapított határidőn belül kérhetik. |
| --- | --- |

106.

Minden olyan felet, akihez kifogásközlést intéztek, megilleti a szóbeli meghallgatás joga. A felek a szóbeli meghallgatást a kifogásközléssel kapcsolatos írásbeli észrevételeik benyújtására megállapított határidőn belül kérhetik.

| 107. | A szóbeli meghallgatáson a felek szóban is előadhatják a korábban írásban már ismertetett érveiket, és adott esetben kiegészíthetik a beadványokat, vagy tájékoztathatják a Bizottságot olyan egyéb információkról, amelyek relevanciával bírhatnak. A felek a szóbeli meghallgatáson egyben előadhatják érveiket azokkal az információkkal kapcsolatban, amelyek bírság esetleges kiszabása szempontjából fontosak lehetnek. Az a körülmény, hogy a szóbeli meghallgatás nem nyilvános, garantálja, hogy a résztvevők szabadon beszélhetnek. A meghallgatáson felfedett információk csak az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása alapján indított bírósági és/vagy közigazgatási eljárás céljára használhatók fel, és azokat a meghallgatáson résztvevő felek semmilyen más célból nem fedhetik és nem használhatják fel. Ez a megszorítás a szóbeli meghallgatás jegyzőkönyvére, illetve minden vizuális prezentációra is vonatkozik. Amennyiben a szóbeli meghallgatás során felfedett információt az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása alapján indított bírósági és/vagy közigazgatási eljárástól eltérő céllal, külső jogtanácsos bevonásával, bármikor felhasználnak, a Bizottság az esetről jelentést küldhet az adott jogtanácsos ügyvédi kamarájának, fegyelmi eljárás indítása céljából. |
| --- | --- |

107.

A szóbeli meghallgatáson a felek szóban is előadhatják a korábban írásban már ismertetett érveiket, és adott esetben kiegészíthetik a beadványokat, vagy tájékoztathatják a Bizottságot olyan egyéb információkról, amelyek relevanciával bírhatnak. A felek a szóbeli meghallgatáson egyben előadhatják érveiket azokkal az információkkal kapcsolatban, amelyek bírság esetleges kiszabása szempontjából fontosak lehetnek. Az a körülmény, hogy a szóbeli meghallgatás nem nyilvános, garantálja, hogy a résztvevők szabadon beszélhetnek. A meghallgatáson felfedett információk csak az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása alapján indított bírósági és/vagy közigazgatási eljárás céljára használhatók fel, és azokat a meghallgatáson résztvevő felek semmilyen más célból nem fedhetik és nem használhatják fel. Ez a megszorítás a szóbeli meghallgatás jegyzőkönyvére, illetve minden vizuális prezentációra is vonatkozik. Amennyiben a szóbeli meghallgatás során felfedett információt az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása alapján indított bírósági és/vagy közigazgatási eljárástól eltérő céllal, külső jogtanácsos bevonásával, bármikor felhasználnak, a Bizottság az esetről jelentést küldhet az adott jogtanácsos ügyvédi kamarájának, fegyelmi eljárás indítása céljából.

| 108. | A szóbeli meghallgatás fontosságára való tekintettel a Versenypolitikai Főigazgatóság biztosítja a Versenypolitikai Főigazgatóság magas rangú vezetőségének (igazgató vagy főigazgató-helyettes), valamint a vizsgálatért felelős bizottsági tisztviselői munkacsoport folyamatos jelenlétét. A meghallgató tisztviselő a tagállami versenyhatóságokat, a vezető közgazdász munkacsoportját és az érintett bizottsági szolgálatokat (69), köztük a jogi szolgálatot is felkéri a részvételre. |
| --- | --- |

108.

A szóbeli meghallgatás fontosságára való tekintettel a Versenypolitikai Főigazgatóság biztosítja a Versenypolitikai Főigazgatóság magas rangú vezetőségének (igazgató vagy főigazgató-helyettes), valamint a vizsgálatért felelős bizottsági tisztviselői munkacsoport folyamatos jelenlétét. A meghallgató tisztviselő a tagállami versenyhatóságokat, a vezető közgazdász munkacsoportját és az érintett bizottsági szolgálatokat (69), köztük a jogi szolgálatot is felkéri a részvételre.

3.1.7.   A kiegészítő kifogásközlés és a tényállást közlő levél

| 109. | Abban az esetben, ha a kifogásközlés kiadása után olyan új bizonyíték merül fel, amelyet e Bizottság figyelembe kíván venni, vagy ha a Bizottság az érintett vállalkozások számára hátrányosan szándékozik megváltoztatni jogi álláspontját, a kérdéses vállalkozásoknak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy az új szempontokkal kapcsolatos észrevételeiket ki tudják fejteni. |
| --- | --- |

109.

Abban az esetben, ha a kifogásközlés kiadása után olyan új bizonyíték merül fel, amelyet e Bizottság figyelembe kíván venni, vagy ha a Bizottság az érintett vállalkozások számára hátrányosan szándékozik megváltoztatni jogi álláspontját, a kérdéses vállalkozásoknak lehetőséget kell nyújtani arra, hogy az új szempontokkal kapcsolatos észrevételeiket ki tudják fejteni.

| 110. | Amennyiben további kifogások kiadására kerül sor, vagy a jogsértés sajátos jellege, amellyel a vállalkozást megvádolták, módosul (70), a Bizottságnak erről értesítenie kell a feleket egy kiegészítő kifogásközlésben. Mielőtt erre sor kerülne, általában helyzetelemző találkozó lehetőségét kínálják fel a feleknek. Ebben az esetben is a kifogásközléssel kapcsolatos észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam megállapítására vonatkozó szabályok érvényesek (lásd fent), bár ebben az összefüggésben jellemzően rövidebb határidőt szabnak meg. |
| --- | --- |

110.

Amennyiben további kifogások kiadására kerül sor, vagy a jogsértés sajátos jellege, amellyel a vállalkozást megvádolták, módosul (70), a Bizottságnak erről értesítenie kell a feleket egy kiegészítő kifogásközlésben. Mielőtt erre sor kerülne, általában helyzetelemző találkozó lehetőségét kínálják fel a feleknek. Ebben az esetben is a kifogásközléssel kapcsolatos észrevételek benyújtására rendelkezésre álló időtartam megállapítására vonatkozó szabályok érvényesek (lásd fent), bár ebben az összefüggésben jellemzően rövidebb határidőt szabnak meg.

| 111. | Abban az esetben azonban, ha az új bizonyíték, amelyre a Bizottság támaszkodni szándékozik, csak alátámasztja a kifogásközlésben a vállalkozások ellen felhozott kifogásokat, a Bizottság ezt az érintett felek tudomására hozza egy egyszerű levél formájában („tényállást közlő levél”) (71). A tényállást közlő levél lehetőséget nyújt a vállalkozások számára, hogy egy meghatározott határidőn belül írásbeli észrevételeket tegyenek az új bizonyítékokkal kapcsolatban. A Bizottsághoz benyújtott indokolással ellátott kérelemben kérhető e határidő meghosszabbítása. Ha a Versenypolitikai Főigazgatóság és a címzett nem ért egyet a kért meghosszabbítás tekintetében, a címzett az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtása útján. |
| --- | --- |

111.

Abban az esetben azonban, ha az új bizonyíték, amelyre a Bizottság támaszkodni szándékozik, csak alátámasztja a kifogásközlésben a vállalkozások ellen felhozott kifogásokat, a Bizottság ezt az érintett felek tudomására hozza egy egyszerű levél formájában („tényállást közlő levél”) (71). A tényállást közlő levél lehetőséget nyújt a vállalkozások számára, hogy egy meghatározott határidőn belül írásbeli észrevételeket tegyenek az új bizonyítékokkal kapcsolatban. A Bizottsághoz benyújtott indokolással ellátott kérelemben kérhető e határidő meghosszabbítása. Ha a Versenypolitikai Főigazgatóság és a címzett nem ért egyet a kért meghosszabbítás tekintetében, a címzett az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem benyújtása útján.

| 112. | A kifogásközlés megküldésével érvénybe lépő eljárási jogok mutatis mutandis alkalmazandók, amikor kiegészítő kifogásközlés kiadására kerül sor, beleértve a felek azon jogát is, hogy szóbeli meghallgatást kérjenek. Az eredeti kifogásközlés és a kiegészítő kifogásközlés kiadása közötti időszakban felmerült valamennyi bizonyítékhoz hozzáférést biztosítanak. Ha tényállást közlő levél kiadására kerül sor, általában betekintést engednek a kifogásközlés kiadása és említett tényállást közlő levél időpontja között szerzett bizonyítékokba. Abban az esetben azonban, ha a Bizottság csak olyan egyedi bizonyítékokra szándékozik támaszkodni, amelyek egy vagy korlátozott számú felet érintenek és/vagy kisebb jelentőségű kérdésekre vonatkoznak (különösen a bírság összegének megállapításával, vagy az anyavállalat felelősségével kapcsolatos kérdések), csak azoknak a feleknek engednek betekintést az iratokba, akik közvetlenül érintettek és csak azon bizonyítékok tekintetébe, amelyek az adott kérdésben relevanciával bírnak. |
| --- | --- |

112.

A kifogásközlés megküldésével érvénybe lépő eljárási jogok mutatis mutandis alkalmazandók, amikor kiegészítő kifogásközlés kiadására kerül sor, beleértve a felek azon jogát is, hogy szóbeli meghallgatást kérjenek. Az eredeti kifogásközlés és a kiegészítő kifogásközlés kiadása közötti időszakban felmerült valamennyi bizonyítékhoz hozzáférést biztosítanak. Ha tényállást közlő levél kiadására kerül sor, általában betekintést engednek a kifogásközlés kiadása és említett tényállást közlő levél időpontja között szerzett bizonyítékokba. Abban az esetben azonban, ha a Bizottság csak olyan egyedi bizonyítékokra szándékozik támaszkodni, amelyek egy vagy korlátozott számú felet érintenek és/vagy kisebb jelentőségű kérdésekre vonatkoznak (különösen a bírság összegének megállapításával, vagy az anyavállalat felelősségével kapcsolatos kérdések), csak azoknak a feleknek engednek betekintést az iratokba, akik közvetlenül érintettek és csak azon bizonyítékok tekintetébe, amelyek az adott kérdésben relevanciával bírnak.

3.2.   Az eljárás ezen szakaszának lehetséges kimenetelei

| 113. | Abban az esetben, ha a felek írásbeli észrevételei és/vagy a szóbeli meghallgatáson, illetve az eljárás e szakaszáig szerzett valamennyi információ alapos kiértékelése alapján a kifogások igazolást nyernek, a Bizottság a vonatkozó versenyszabályok megsértését megállapító határozat elfogadására irányuló eljárással folytatja az ügy kivizsgálását. A Bizottság dönthet úgy is, hogy bizonyos kifogásokat visszavon és csak a fennmaradó részre vonatkozóan állapítja meg a jogsértést és hoz határozatot. |
| --- | --- |

113.

Abban az esetben, ha a felek írásbeli észrevételei és/vagy a szóbeli meghallgatáson, illetve az eljárás e szakaszáig szerzett valamennyi információ alapos kiértékelése alapján a kifogások igazolást nyernek, a Bizottság a vonatkozó versenyszabályok megsértését megállapító határozat elfogadására irányuló eljárással folytatja az ügy kivizsgálását. A Bizottság dönthet úgy is, hogy bizonyos kifogásokat visszavon és csak a fennmaradó részre vonatkozóan állapítja meg a jogsértést és hoz határozatot.

| 114. | Ha azonban a kifogások az eljárás ezen szakaszában nem igazolódnak be, a Bizottság lezárja az ügyet. Ebben az esetben a fenti 76. pontban említett tájékoztatásra vonatkozó intézkedéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

114.

Ha azonban a kifogások az eljárás ezen szakaszában nem igazolódnak be, a Bizottság lezárja az ügyet. Ebben az esetben a fenti 76. pontban említett tájékoztatásra vonatkozó intézkedéseket kell alkalmazni.

4.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELJÁRÁS

| 115. | Az 1/2003/EK rendelet 9. cikke meghatározza, hogy a vállalkozások kötelezettségvállalásokat ajánlhatnak fel, amelyek révén a Bizottság által kifejezett versennyel kapcsolatos elvárásoknak megfelelhetnek. Ha a Bizottság elfogadja ezeket a kötelezettségvállalásokat, határozatot fogadhat el azok kötelezővé tételéről az eljárás alá vont felek számára. A Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy elfogadja-e az adott kötelezettségvállalásokat. Az arányosság elvének jegyében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások megfelelnek-e az általa kifejezett versennyel kapcsolatos elvárásoknak, és azt is, hogy e kötelezettségvállalások túlmutatnak-e az említett elvárásoknak való megfeleléshez szükséges mértéken. Ennek vizsgálata során a Bizottság harmadik felek érdekeit is figyelembe veszi. A Bizottság azonban az önkéntes kötelezettségvállalások értékelésében nem köteles az 1/2003/EK rendelet 7. cikke alapján kiszabható intézkedéseit figyelembe venni, és nem kell aránytalannak tekintenie azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyek túlmutatnak ezen intézkedéseken (72). |
| --- | --- |

115.

Az 1/2003/EK rendelet 9. cikke meghatározza, hogy a vállalkozások kötelezettségvállalásokat ajánlhatnak fel, amelyek révén a Bizottság által kifejezett versennyel kapcsolatos elvárásoknak megfelelhetnek. Ha a Bizottság elfogadja ezeket a kötelezettségvállalásokat, határozatot fogadhat el azok kötelezővé tételéről az eljárás alá vont felek számára. A Bizottság mérlegelési jogkörébe tartozik annak eldöntése, hogy elfogadja-e az adott kötelezettségvállalásokat. Az arányosság elvének jegyében a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy a felajánlott kötelezettségvállalások megfelelnek-e az általa kifejezett versennyel kapcsolatos elvárásoknak, és azt is, hogy e kötelezettségvállalások túlmutatnak-e az említett elvárásoknak való megfeleléshez szükséges mértéken. Ennek vizsgálata során a Bizottság harmadik felek érdekeit is figyelembe veszi. A Bizottság azonban az önkéntes kötelezettségvállalások értékelésében nem köteles az 1/2003/EK rendelet 7. cikke alapján kiszabható intézkedéseit figyelembe venni, és nem kell aránytalannak tekintenie azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyek túlmutatnak ezen intézkedéseken (72).

| 116. | A kötelezettségvállalási határozatnak nincs helye olyan esetben, amikor a Bizottság megítélése szerint a jogsértés jellege bírság kiszabását kívánja meg (73). Következésképpen a Bizottság a 9. cikk szerinti eljárást nem alkalmazza titkos kartellek esetében, amelyek a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló közlemény hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

116.

A kötelezettségvállalási határozatnak nincs helye olyan esetben, amikor a Bizottság megítélése szerint a jogsértés jellege bírság kiszabását kívánja meg (73). Következésképpen a Bizottság a 9. cikk szerinti eljárást nem alkalmazza titkos kartellek esetében, amelyek a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló közlemény hatálya alá tartoznak.

| 117. | Az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti tiltó határozat és a 9. cikk szerinti kötelezettségvállalási határozat közötti legfontosabb különbség az, hogy míg az első jogsértést állapít meg, addig a másik anélkül teszi kötelezővé a kötelezettségvállalásokat, hogy megállapítaná a jogsértés megtörténtét vagy jelenlétét. A kötelezettségvállalási határozat azt állapítja meg, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható. Ezenkívül, a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások önkéntes alapon ajánlják fel. Ezzel szemben a 7. cikk szerinti határozatban a Bizottság a jogsértés befejezéséhez szükséges mértékű jogorvoslati intézkedéseket (és/vagy bírságot) szabhat ki a vállalkozásokra. |
| --- | --- |

117.

Az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti tiltó határozat és a 9. cikk szerinti kötelezettségvállalási határozat közötti legfontosabb különbség az, hogy míg az első jogsértést állapít meg, addig a másik anélkül teszi kötelezővé a kötelezettségvállalásokat, hogy megállapítaná a jogsértés megtörténtét vagy jelenlétét. A kötelezettségvállalási határozat azt állapítja meg, hogy a Bizottság részéről semmilyen további intézkedés nem indokolható. Ezenkívül, a kötelezettségvállalásokat a vállalkozások önkéntes alapon ajánlják fel. Ezzel szemben a 7. cikk szerinti határozatban a Bizottság a jogsértés befejezéséhez szükséges mértékű jogorvoslati intézkedéseket (és/vagy bírságot) szabhat ki a vállalkozásokra.

4.1.   Kötelezettségvállalásról szóló tárgyalások megkezdése

| 118. | A vállalkozások bármikor érdeklődhetnek a Versenypolitikai Főigazgatóságnál, hogy a Bizottság kész-e az ügyet egy kötelezettségvállalási határozat elfogadása irányában folytatni. A Bizottság arra igyekszik a vállalkozásokat ösztönözni, hogy a lehető legkorábbi szakaszban jelezzék, ha kötelezettségvállalási tárgyalásokat kívánnak kezdeni. |
| --- | --- |

118.

A vállalkozások bármikor érdeklődhetnek a Versenypolitikai Főigazgatóságnál, hogy a Bizottság kész-e az ügyet egy kötelezettségvállalási határozat elfogadása irányában folytatni. A Bizottság arra igyekszik a vállalkozásokat ösztönözni, hogy a lehető legkorábbi szakaszban jelezzék, ha kötelezettségvállalási tárgyalásokat kívánnak kezdeni.

| 119. | Ekkor helyzetelemző találkozó lehetőségét kínálják fel az adott félnek. A Versenypolitikai Főigazgatóság értesíti a vállalkozást arról az időtartamról, amely a lehetséges kötelezettségek megtárgyalására rendelkezésére áll, és ismerteti vele a vizsgálat során felmerült előzetes versennyel kapcsolatos elvárásokat. |
| --- | --- |

119.

Ekkor helyzetelemző találkozó lehetőségét kínálják fel az adott félnek. A Versenypolitikai Főigazgatóság értesíti a vállalkozást arról az időtartamról, amely a lehetséges kötelezettségek megtárgyalására rendelkezésére áll, és ismerteti vele a vizsgálat során felmerült előzetes versennyel kapcsolatos elvárásokat.

| 120. | A fordításból adódó késedelmek elkerülése érdekében a találkozó és az eljárás további lépései egy előre meghatározott nyelven folytatódhatnak, amennyiben a felek egy megfelelő lemondó nyilatkozatban elfogadják, hogy a dokumentumokat az illetőségük szerinti tagállamétól eltérő nyelven kapják meg és nyújtják be (lásd fent, a 2.4. szakaszt). |
| --- | --- |

120.

A fordításból adódó késedelmek elkerülése érdekében a találkozó és az eljárás további lépései egy előre meghatározott nyelven folytatódhatnak, amennyiben a felek egy megfelelő lemondó nyilatkozatban elfogadják, hogy a dokumentumokat az illetőségük szerinti tagállamétól eltérő nyelven kapják meg és nyújtják be (lásd fent, a 2.4. szakaszt).

4.2.   Előzetes értékelés

| 121. | Miután a Bizottság megbizonyosodott arról, hogy a vállalkozás ténylegesen hajlandó olyan kötelezettségvállalásokat felajánlani, amelyek hatékony megoldást jelentenek a versennyel kapcsolatos aggodalmakra, egy előzetes értékelést ad ki. Az 1/2003/EK rendelet 9. cikkével összhangban az előzetes értékelés összegzi az ügy fontosabb ténymegállapításait, és meghatározza azokat a versennyel kapcsolatos aggályokat, amelyek a jogsértés befejezését előíró határozat meghozatalát indokolják. Az előzetes értékelés kiadása előtt is felkínálják a feleknek a helyzetelemző találkozó lehetőségét. |
| --- | --- |

121.

Miután a Bizottság megbizonyosodott arról, hogy a vállalkozás ténylegesen hajlandó olyan kötelezettségvállalásokat felajánlani, amelyek hatékony megoldást jelentenek a versennyel kapcsolatos aggodalmakra, egy előzetes értékelést ad ki. Az 1/2003/EK rendelet 9. cikkével összhangban az előzetes értékelés összegzi az ügy fontosabb ténymegállapításait, és meghatározza azokat a versennyel kapcsolatos aggályokat, amelyek a jogsértés befejezését előíró határozat meghozatalát indokolják. Az előzetes értékelés kiadása előtt is felkínálják a feleknek a helyzetelemző találkozó lehetőségét.

| 122. | A felek az előzetes értékelés alapján alakítják ki a Bizottság által felvetett versennyel kapcsolatos aggodalmak kezelésére irányuló megfelelő kötelezettségvállalásokat, vagy pontosítják a már korábban egyeztetett kötelezettségvállalásaikat. |
| --- | --- |

122.

A felek az előzetes értékelés alapján alakítják ki a Bizottság által felvetett versennyel kapcsolatos aggodalmak kezelésére irányuló megfelelő kötelezettségvállalásokat, vagy pontosítják a már korábban egyeztetett kötelezettségvállalásaikat.

| 123. | Megfelelő esetben, a kifogásközlés felek részére történő elküldése után is el lehet fogadni kötelezettségvállalásokat. Ebben az esetben a kifogásközlés tölti be az előzetes értékelés szerepét, mivel abban is megtalálható a fontosabb ténymegállapítások összegzése, illetve a felmerült versennyel kapcsolatos aggályok értékelése. |
| --- | --- |

123.

Megfelelő esetben, a kifogásközlés felek részére történő elküldése után is el lehet fogadni kötelezettségvállalásokat. Ebben az esetben a kifogásközlés tölti be az előzetes értékelés szerepét, mivel abban is megtalálható a fontosabb ténymegállapítások összegzése, illetve a felmerült versennyel kapcsolatos aggályok értékelése.

| 124. | Azok az eljárás alá vont felek, akik olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a 9. cikk szerinti eljárás folytatása során bármikor a meghallgató tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik tényleges gyakorlásával kapcsolatban (74). |
| --- | --- |

124.

Azok az eljárás alá vont felek, akik olyan kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tesznek, a 9. cikk szerinti eljárás folytatása során bármikor a meghallgató tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik tényleges gyakorlásával kapcsolatban (74).

| 125. | A Bizottság vagy az érintett vállalkozás(ok) a kötelezettségvállalási eljárás alatt bármikor dönthetnek a tárgyalások megszakításáról. A Bizottság ekkor rendszerint folytatja az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti hivatalos eljárás lefolytatását (75). |
| --- | --- |

125.

A Bizottság vagy az érintett vállalkozás(ok) a kötelezettségvállalási eljárás alatt bármikor dönthetnek a tárgyalások megszakításáról. A Bizottság ekkor rendszerint folytatja az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerinti hivatalos eljárás lefolytatását (75).

4.3.   A kötelezettségvállalások benyújtása

| 126. | Az előzetes értékelés kézhezvételét követően a feleknek rendszerint egy hónap áll rendelkezésükre, hogy kötelezettségvállalásaikat hivatalosan beterjesszék. Abban az esetben, ha a felek a kifogásközlés kézhezvétele után döntenek kötelezettségvállalások beterjesztéséről, a kifogásközlés észrevételezésére rendelkezésre álló határidőt általában nem hosszabbítják meg. A kötelezettségvállalások beterjesztése nem szükségképpen jelenti azt, hogy a felek egyetértenek a Bizottság előzetes értékelésével. |
| --- | --- |

126.

Az előzetes értékelés kézhezvételét követően a feleknek rendszerint egy hónap áll rendelkezésükre, hogy kötelezettségvállalásaikat hivatalosan beterjesszék. Abban az esetben, ha a felek a kifogásközlés kézhezvétele után döntenek kötelezettségvállalások beterjesztéséről, a kifogásközlés észrevételezésére rendelkezésre álló határidőt általában nem hosszabbítják meg. A kötelezettségvállalások beterjesztése nem szükségképpen jelenti azt, hogy a felek egyetértenek a Bizottság előzetes értékelésével.

| 127. | A felek olyan magatartásbeli és szerkezeti jellegű kötelezettségvállalásokat ajánlhatnak fel, amelyek a közölt versennyel kapcsolatos aggályok orvoslására irányulnak. A Bizottság nem fogadja el azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyek nem megfelelő módon orvosolják ezeket az aggályokat. |
| --- | --- |

127.

A felek olyan magatartásbeli és szerkezeti jellegű kötelezettségvállalásokat ajánlhatnak fel, amelyek a közölt versennyel kapcsolatos aggályok orvoslására irányulnak. A Bizottság nem fogadja el azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyek nem megfelelő módon orvosolják ezeket az aggályokat.

| 128. | A kötelezettségvállalásnak egyértelműnek és magában alkalmazhatónak kell lennie (76). Szükség esetén megbízottat (ellenőrző és/vagy elidegenítésért felelős megbízottat) lehet kijelölni, aki közreműködik a Bizottság munkájában a kötelezettségvállalások végrehajtása terén. Ezenkívül, amennyiben a kötelezettségvállalásokat nem lehet végrehajtani harmadik felek beleegyezése nélkül (például, amikor egy harmadik fél, aki a kötelezettségvállalások alapján nem tekinthető megfelelő vásárlónak, elővásárlási joggal rendelkezik), akkor a vállalkozásnak megfelelő bizonyítékkal kell szolgálnia az adott harmadik fél hozzájárulásáról. |
| --- | --- |

128.

A kötelezettségvállalásnak egyértelműnek és magában alkalmazhatónak kell lennie (76). Szükség esetén megbízottat (ellenőrző és/vagy elidegenítésért felelős megbízottat) lehet kijelölni, aki közreműködik a Bizottság munkájában a kötelezettségvállalások végrehajtása terén. Ezenkívül, amennyiben a kötelezettségvállalásokat nem lehet végrehajtani harmadik felek beleegyezése nélkül (például, amikor egy harmadik fél, aki a kötelezettségvállalások alapján nem tekinthető megfelelő vásárlónak, elővásárlási joggal rendelkezik), akkor a vállalkozásnak megfelelő bizonyítékkal kell szolgálnia az adott harmadik fél hozzájárulásáról.

4.4.   A „piaci teszt” és a felekkel folytatott utólagos megbeszélések

| 129. | Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak el kell végeznie a kötelezettségvállalások piaci tesztjét mielőtt azokat határozatával kötelezővé teszi. A Bizottság csak abban az esetben végez piaci tesztet, ha megítélése szerint a felkínált kötelezettségvállalások prima facie orvosolják a felmerült versennyel kapcsolatos aggályokat. A Bizottságnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közleményt kell közzé tennie („piaci tesztről szóló közlemény”), amely tartalmazza az ügy tömör összefoglalását és a kötelezettségvállalások tartalmának főbb elemeit, úgy, hogy közben a szakmai titoktartási követelményeket is betartja (77). Emellett a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzéteszi a kötelezettségvállalások teljes szövegének (78) hiteles nyelvű változatát is (79). Az eljárás átláthatóságának javítása érdekében a Bizottság sajtóközleményt ad ki, amelyben ismerteti az ügy fontosabb kérdéseit és a felajánlott kötelezettségvállalásokat. Amennyiben az ügyet panasz alapján indították meg, a Bizottság az eljárás ezen szakaszában a panaszost is tájékoztatja a piaci tesztről és felkéri a panaszost, hogy tegye meg észrevételeit. Az eljárás szempontjából elfogadott harmadik feleket ugyanígy tájékoztatják és őket is felkérik, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság mérlegelése alapján sor kerülhet háromoldalú találkozókra is a felek és a panaszos és/vagy elfogadott harmadik felek részvételével. |
| --- | --- |

129.

Az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak el kell végeznie a kötelezettségvállalások piaci tesztjét mielőtt azokat határozatával kötelezővé teszi. A Bizottság csak abban az esetben végez piaci tesztet, ha megítélése szerint a felkínált kötelezettségvállalások prima facie orvosolják a felmerült versennyel kapcsolatos aggályokat. A Bizottságnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közleményt kell közzé tennie („piaci tesztről szóló közlemény”), amely tartalmazza az ügy tömör összefoglalását és a kötelezettségvállalások tartalmának főbb elemeit, úgy, hogy közben a szakmai titoktartási követelményeket is betartja (77). Emellett a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján közzéteszi a kötelezettségvállalások teljes szövegének (78) hiteles nyelvű változatát is (79). Az eljárás átláthatóságának javítása érdekében a Bizottság sajtóközleményt ad ki, amelyben ismerteti az ügy fontosabb kérdéseit és a felajánlott kötelezettségvállalásokat. Amennyiben az ügyet panasz alapján indították meg, a Bizottság az eljárás ezen szakaszában a panaszost is tájékoztatja a piaci tesztről és felkéri a panaszost, hogy tegye meg észrevételeit. Az eljárás szempontjából elfogadott harmadik feleket ugyanígy tájékoztatják és őket is felkérik, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Bizottság mérlegelése alapján sor kerülhet háromoldalú találkozókra is a felek és a panaszos és/vagy elfogadott harmadik felek részvételével.

| 130. | Az érdekelt harmadik feleket felkérik, hogy az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban legalább egy hónapban meghatározott határidőn belül tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

130.

Az érdekelt harmadik feleket felkérik, hogy az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdésével összhangban legalább egy hónapban meghatározott határidőn belül tegyék meg észrevételeiket.

| 131. | A piaci tesztre vonatkozó dokumentumokat a Bizottság megküldheti más olyan feleknek, akik az ügy kimenetele szempontjából érintettek lehetnek (például fogyasztói szövetségek). |
| --- | --- |

131.

A piaci tesztre vonatkozó dokumentumokat a Bizottság megküldheti más olyan feleknek, akik az ügy kimenetele szempontjából érintettek lehetnek (például fogyasztói szövetségek).

| 132. | A piaci tesztre vonatkozó észrevételek kézhezvételét követően helyzetelemző találkozóra kerül sor a felek részvételével. A Bizottság szóban és írásban is értesíti a feleket az észrevételek tárgyáról. |
| --- | --- |

132.

A piaci tesztre vonatkozó észrevételek kézhezvételét követően helyzetelemző találkozóra kerül sor a felek részvételével. A Bizottság szóban és írásban is értesíti a feleket az észrevételek tárgyáról.

| 133. | Amennyiben a Bizottság a piaci teszt eredménye alapján úgy ítéli meg, hogy a felmerült versennyel kapcsolatos aggályokat nem sikerült orvosolni, vagy hogy a kötelezettségvállalások hatékonysága érdekében megszövegezésükben változtatásokat kell eszközölni, ezt a kötelezettségvállalásokat felkínáló vállalkozások tudomására hozza. Ha a vállalkozások készek a Bizottság által megállapított problémák megoldására, be kell nyújtaniuk a kötelezettségvállalások módosított változatát. Ha a kötelezettségvállalások módosítása hatására megváltozik a kötelezettségvállalások sajátos jellege vagy hatálya, új piaci tesztet kell végezni. Ha a vállalkozások nem hajlandóak a kötelezettségvállalások módosított változatának benyújtására abban az esetben, amikor azt a piaci teszt eredményének bizottsági értékelése szükségessé teszi, a Bizottság visszatérhet a 7. cikk szerinti eljárás alkalmazásához. |
| --- | --- |

133.

Amennyiben a Bizottság a piaci teszt eredménye alapján úgy ítéli meg, hogy a felmerült versennyel kapcsolatos aggályokat nem sikerült orvosolni, vagy hogy a kötelezettségvállalások hatékonysága érdekében megszövegezésükben változtatásokat kell eszközölni, ezt a kötelezettségvállalásokat felkínáló vállalkozások tudomására hozza. Ha a vállalkozások készek a Bizottság által megállapított problémák megoldására, be kell nyújtaniuk a kötelezettségvállalások módosított változatát. Ha a kötelezettségvállalások módosítása hatására megváltozik a kötelezettségvállalások sajátos jellege vagy hatálya, új piaci tesztet kell végezni. Ha a vállalkozások nem hajlandóak a kötelezettségvállalások módosított változatának benyújtására abban az esetben, amikor azt a piaci teszt eredményének bizottsági értékelése szükségessé teszi, a Bizottság visszatérhet a 7. cikk szerinti eljárás alkalmazásához.

5.   A PANASZOK ELUTASÍTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

| 134. | A versenyszabályok érvényesítésének fontos eszközei a hivatalos panaszok, így a Bizottság megfelelő gondossággal vizsgálja meg azokat. Mindazonáltal, az egyes ügyek ténybeli és jogi körülményeinek megfelelő értékelése után a Bizottság az alábbiakban ismertetett indokokra hivatkozva és eljárások szerint a panaszokat elutasíthatja (80). |
| --- | --- |

134.

A versenyszabályok érvényesítésének fontos eszközei a hivatalos panaszok, így a Bizottság megfelelő gondossággal vizsgálja meg azokat. Mindazonáltal, az egyes ügyek ténybeli és jogi körülményeinek megfelelő értékelése után a Bizottság az alábbiakban ismertetett indokokra hivatkozva és eljárások szerint a panaszokat elutasíthatja (80).

5.1.   Az elutasítás indokai

| 135. | A panaszokat az eljáráshoz való megfelelő alap (azaz uniós érdek) hiányára, a jogsértés meglétének megállapítására szolgáló hatáskör vagy bizonyíték hiányára hivatkozva lehet elutasítani. |
| --- | --- |

135.

A panaszokat az eljáráshoz való megfelelő alap (azaz uniós érdek) hiányára, a jogsértés meglétének megállapítására szolgáló hatáskör vagy bizonyíték hiányára hivatkozva lehet elutasítani.

| 136. | Az eljáráshoz való megfelelő alap hiányára (81) történő hivatkozás miatti elutasítás különösen azokra a panaszokra vonatkozik, amelyek esetében – lévén, hogy az állítólagos jogsértések bizonyítékának megállapítása kevésbé valószínű, és hogy a Bizottság által a jogsértések meglétének ellenőrzéséhez szükséges alapvető vizsgálati források korlátozott mértékben állnak rendelkezésre, az ügy további kivizsgálásához szükséges források elosztása aránytalanságot eredményezne, annak fényében, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatása korlátozott mértékű lenne és/vagy hogy a panaszosnak más eszközök is a rendelkezésére állnak (82). |
| --- | --- |

136.

Az eljáráshoz való megfelelő alap hiányára (81) történő hivatkozás miatti elutasítás különösen azokra a panaszokra vonatkozik, amelyek esetében – lévén, hogy az állítólagos jogsértések bizonyítékának megállapítása kevésbé valószínű, és hogy a Bizottság által a jogsértések meglétének ellenőrzéséhez szükséges alapvető vizsgálati források korlátozott mértékben állnak rendelkezésre, az ügy további kivizsgálásához szükséges források elosztása aránytalanságot eredményezne, annak fényében, hogy a belső piac működésére gyakorolt hatása korlátozott mértékű lenne és/vagy hogy a panaszosnak más eszközök is a rendelkezésére állnak (82).

| 137. | A Bizottság megfelelő igazolás hiányára hivatkozva (amikor a panaszos még az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének megsértésének igazolásához szükséges prima facie bizonyíték minimumát is elmulasztja átadni), vagy tárgyi okokból (jogsértés hiánya) is elutasíthat panaszokat. |
| --- | --- |

137.

A Bizottság megfelelő igazolás hiányára hivatkozva (amikor a panaszos még az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének megsértésének igazolásához szükséges prima facie bizonyíték minimumát is elmulasztja átadni), vagy tárgyi okokból (jogsértés hiánya) is elutasíthat panaszokat.

| 138. | Ha az adott üggyel már egy nemzeti versenyhatóság is foglalkozik vagy foglalkozott (83), a Bizottság arról értesíti a panaszost. Ebben a helyzetben a panaszos visszavonhatja a panaszt. Ha a panaszos fenntartja a panaszt, a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 13. cikke és a végrehajtási rendelet 9. cikke értelmében határozattal utasíthatja azt el (84). Ha valamely nemzeti bíróság már foglalkozik vagy foglalkozott ugyanezzel az üggyel, a Bizottság a panaszt az eljáráshoz való megfelelő alap hiányára hivatkozva utasíthatja el (85). |
| --- | --- |

138.

Ha az adott üggyel már egy nemzeti versenyhatóság is foglalkozik vagy foglalkozott (83), a Bizottság arról értesíti a panaszost. Ebben a helyzetben a panaszos visszavonhatja a panaszt. Ha a panaszos fenntartja a panaszt, a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 13. cikke és a végrehajtási rendelet 9. cikke értelmében határozattal utasíthatja azt el (84). Ha valamely nemzeti bíróság már foglalkozik vagy foglalkozott ugyanezzel az üggyel, a Bizottság a panaszt az eljáráshoz való megfelelő alap hiányára hivatkozva utasíthatja el (85).

5.2.   Eljárás

| 139. | Ha az ügy alapos megvizsgálása után a Bizottság arra az előzetes következtetésre jut, hogy az ügyet, a fent említett okok bármelyike következtében nem kell folytatni, először is a panaszost tájékoztatja egy találkozón vagy telefonon, hogy előzetes álláspontja szerint az ügyet el lehet utasítani. A tájékoztatás után a panaszos dönthet úgy, hogy a panaszt visszavonja. Egyéb esetben a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság hivatalos levélben tájékoztatja a panaszost előzetes következtetéséről, miszerint nincs elegendő indok arra, hogy a panasz alapján eljárjon, és kitűzi azt a határidőt, amelyen belül a panaszos megteheti írásos észrevételeit (86). Ebben az esetben a panaszos betekintést kérhet azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozza (87). Ha a panasz vizsgálata közben a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerint eljárást indított, a fent említett hivatalos levél elküldése előtt felajánlják a panaszosnak a helyzetelemző találkozó lehetőségét. A hivatalos levélben kitűzött határidő legalább négy hét (88). A határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor az értékelés alapjául szolgáló fontosabb dokumentumokba betekintést engedtek. Adott esetben, és a Versenypolitikai Főigazgatósághoz az eredeti határidő lejárta előtt benyújtott indokolással ellátott kérelemre, ez a határidő meghosszabbítható (89). Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, illetve ha a Versenypolitikai Főigazgatóság és a panaszos nem ért egyet a kért határidő-hosszabbítás tekintetében, a címzett az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem beadásával (90). |
| --- | --- |

139.

Ha az ügy alapos megvizsgálása után a Bizottság arra az előzetes következtetésre jut, hogy az ügyet, a fent említett okok bármelyike következtében nem kell folytatni, először is a panaszost tájékoztatja egy találkozón vagy telefonon, hogy előzetes álláspontja szerint az ügyet el lehet utasítani. A tájékoztatás után a panaszos dönthet úgy, hogy a panaszt visszavonja. Egyéb esetben a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság hivatalos levélben tájékoztatja a panaszost előzetes következtetéséről, miszerint nincs elegendő indok arra, hogy a panasz alapján eljárjon, és kitűzi azt a határidőt, amelyen belül a panaszos megteheti írásos észrevételeit (86). Ebben az esetben a panaszos betekintést kérhet azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozza (87). Ha a panasz vizsgálata közben a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerint eljárást indított, a fent említett hivatalos levél elküldése előtt felajánlják a panaszosnak a helyzetelemző találkozó lehetőségét. A hivatalos levélben kitűzött határidő legalább négy hét (88). A határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor az értékelés alapjául szolgáló fontosabb dokumentumokba betekintést engedtek. Adott esetben, és a Versenypolitikai Főigazgatósághoz az eredeti határidő lejárta előtt benyújtott indokolással ellátott kérelemre, ez a határidő meghosszabbítható (89). Ha a kérelmet nem hagyják jóvá, illetve ha a Versenypolitikai Főigazgatóság és a panaszos nem ért egyet a kért határidő-hosszabbítás tekintetében, a címzett az ügyben a meghallgató tisztviselőhöz fordulhat, indokolással ellátott kérelem beadásával (90).

| 140. | Ha a panaszos a határidőn belül nem reagál a Bizottság fent említett levelére, azt úgy tekintik, hogy a panaszt visszavonták a végrehajtási rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A panaszost ennek megfelelően értesítik az ügy hivatalos lezárásáról. |
| --- | --- |

140.

Ha a panaszos a határidőn belül nem reagál a Bizottság fent említett levelére, azt úgy tekintik, hogy a panaszt visszavonták a végrehajtási rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A panaszost ennek megfelelően értesítik az ügy hivatalos lezárásáról.

| 141. | Ha a panaszos által a Bizottság fent említett levelére benyújtott beadványa nem eredményezi a panasz eltérő megítélését, a Bizottság a végrehajtási rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos határozat útján elutasítja a panaszt. Ha a panaszos beadványa a panasz eltérő megítéléséhez vezet, a Bizottság folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

141.

Ha a panaszos által a Bizottság fent említett levelére benyújtott beadványa nem eredményezi a panasz eltérő megítélését, a Bizottság a végrehajtási rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében hivatalos határozat útján elutasítja a panaszt. Ha a panaszos beadványa a panasz eltérő megítéléséhez vezet, a Bizottság folytatja a vizsgálatot.

6.   AZ INFORMÁCIÓK FELHASZNÁLÁSÁNAK KORLÁTAI

| 142. | Az e közleményben említett eljárások, különösen az iratbetekintés és az alapvető dokumentumok áttekintése során szerzett információkat kizárólag az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása céljából folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljaira lehet felhasználni (91). |
| --- | --- |

142.

Az e közleményben említett eljárások, különösen az iratbetekintés és az alapvető dokumentumok áttekintése során szerzett információkat kizárólag az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazása céljából folytatott bírósági és közigazgatási eljárások céljaira lehet felhasználni (91).

| 143. | A Bizottság az eljárás minden szakaszában tiszteletben tartja a panaszosoknak és információszolgáltatóknak beadványaik és a Bizottsággal közölt információk, adott esetben beleértve személyazonosságukat is, bizalmas jellegére vonatkozó valós és indokolt kéréseit, jogos érdekeik védelme érdekében (különösen válaszlépés lehetősége esetén) és azért, hogy ne akadályozza semmi őket, hogy a Bizottsághoz forduljanak (92). |
| --- | --- |

143.

A Bizottság az eljárás minden szakaszában tiszteletben tartja a panaszosoknak és információszolgáltatóknak beadványaik és a Bizottsággal közölt információk, adott esetben beleértve személyazonosságukat is, bizalmas jellegére vonatkozó valós és indokolt kéréseit, jogos érdekeik védelme érdekében (különösen válaszlépés lehetősége esetén) és azért, hogy ne akadályozza semmi őket, hogy a Bizottsághoz forduljanak (92).

| 144. | A Bizottság tisztviselőit és a tanácsadói bizottság tagjait köti az 1/2003/EK rendelet 28. cikkében meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség. Ezért tilos számukra az e kötelezettség hatálya alá tartozó bármely olyan információ kiadása, amelyet a vizsgálat és a tanácsadó bizottság előkészítő munkája és mérlegelése során szereztek vagy cseréltek. A tanácsadó bizottság tagjai ugyanígy nem fedhetik fel a tanácsadó bizottság véleményét sem annak közzététele előtt, ha van ilyen, mint ahogy a vélemény kialakításához vezető mérlegelésről sem adhatnak ki semmilyen információt. |
| --- | --- |

144.

A Bizottság tisztviselőit és a tanácsadói bizottság tagjait köti az 1/2003/EK rendelet 28. cikkében meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség. Ezért tilos számukra az e kötelezettség hatálya alá tartozó bármely olyan információ kiadása, amelyet a vizsgálat és a tanácsadó bizottság előkészítő munkája és mérlegelése során szereztek vagy cseréltek. A tanácsadó bizottság tagjai ugyanígy nem fedhetik fel a tanácsadó bizottság véleményét sem annak közzététele előtt, ha van ilyen, mint ahogy a vélemény kialakításához vezető mérlegelésről sem adhatnak ki semmilyen információt.

7.   HATÁROZATOK ELFOGADÁSA, BEJELENTÉSE ÉS KÖZZÉTÉTELE

| 145. | Az 1/2003/EK rendelet 7., 9., 23. és 24. cikkében említett valamennyi határozatot a Bizottság fogadja el, a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjának javaslatára. |
| --- | --- |

145.

Az 1/2003/EK rendelet 7., 9., 23. és 24. cikkében említett valamennyi határozatot a Bizottság fogadja el, a Bizottság versenypolitikáért felelős tagjának javaslatára.

| 146. | Közvetlenül a határozat elfogadása után tájékozatják a címzetteket az adott határozatról. A Versenypolitikai Főigazgatóság igyekszik tiszteletpéldányt küldeni a feleknek. A határozat teljes szövegének hiteles példányát, valamint a meghallgató tisztviselő zárójelentésének egy példányát ezt követően küldik meg a címzetteknek futárszolgálat útján. |
| --- | --- |

146.

Közvetlenül a határozat elfogadása után tájékozatják a címzetteket az adott határozatról. A Versenypolitikai Főigazgatóság igyekszik tiszteletpéldányt küldeni a feleknek. A határozat teljes szövegének hiteles példányát, valamint a meghallgató tisztviselő zárójelentésének egy példányát ezt követően küldik meg a címzetteknek futárszolgálat útján.

| 147. | A határozat Bizottság általi elfogadását követően sajtóközleményt adnak ki. A sajtóközleményben ismertetik az ügy tárgyát és a jogsértés jellegét. Egyben jelzik (adott esetben) az egyes érintett vállalkozásokra kiszabott bírságok összegét és/vagy a foganatosított jogorvoslati intézkedéseket vagy – az 1/2003/EK rendelet 9. cikke szerinti határozat esetén – a kötelezővé tett kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

147.

A határozat Bizottság általi elfogadását követően sajtóközleményt adnak ki. A sajtóközleményben ismertetik az ügy tárgyát és a jogsértés jellegét. Egyben jelzik (adott esetben) az egyes érintett vállalkozásokra kiszabott bírságok összegét és/vagy a foganatosított jogorvoslati intézkedéseket vagy – az 1/2003/EK rendelet 9. cikke szerinti határozat esetén – a kötelezővé tett kötelezettségvállalásokat.

| 148. | A határozat, a meghallgató tisztviselő zárójelentésének, valamint a tanácsadó bizottság véleményének összefoglalóját röviddel a határozat elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában valamennyi hivatalos nyelven közzéteszik (93). |
| --- | --- |

148.

A határozat, a meghallgató tisztviselő zárójelentésének, valamint a tanácsadó bizottság véleményének összefoglalóját röviddel a határozat elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában valamennyi hivatalos nyelven közzéteszik (93).

| 149. | Az 1/2003/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeken túl a Versenypolitikai Főigazgatóság igyekszik a lehető leghamarabb közzétenni honlapján a határozat nem bizalmas változatát a hiteles nyelveken és egyéb nyelveken, amennyiben utóbbiak rendelkezésre állnak. A határozat nem bizalmas változatát megküldik a panaszosnak is. A határozat címzettjeit rendszerint felkérik, hogy két héten belül bocsássák a Bizottság rendelkezésére a határozat nem bizalmas változatát, és hogy az összefoglalót hagyják jóvá. Amennyiben vita merül fel az üzleti titok részét képező információk törlésével kapcsolatban, a határozat valamelyik hivatalos nyelvű ideiglenes változatát teszik közzé a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, amelyből törlik a bizalmas jellegűnek tartott információkat, amíg a vitatott részek megoldása után elkészül a végleges változat. |
| --- | --- |

149.

Az 1/2003/EK rendelet 30. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeken túl a Versenypolitikai Főigazgatóság igyekszik a lehető leghamarabb közzétenni honlapján a határozat nem bizalmas változatát a hiteles nyelveken és egyéb nyelveken, amennyiben utóbbiak rendelkezésre állnak. A határozat nem bizalmas változatát megküldik a panaszosnak is. A határozat címzettjeit rendszerint felkérik, hogy két héten belül bocsássák a Bizottság rendelkezésére a határozat nem bizalmas változatát, és hogy az összefoglalót hagyják jóvá. Amennyiben vita merül fel az üzleti titok részét képező információk törlésével kapcsolatban, a határozat valamelyik hivatalos nyelvű ideiglenes változatát teszik közzé a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, amelyből törlik a bizalmas jellegűnek tartott információkat, amíg a vitatott részek megoldása után elkészül a végleges változat.

| 150. | Az átláthatóság érdekében a Bizottság saját honlapján szándékozik közzétenni a (végrehajtási rendelet 7. cikke szerinti) panaszok elutasítására vonatkozó határozatait, vagy azok összefoglalóját. Amennyiben az a panaszos jogos érdekeinek védelme szempontjából szükséges, a határozat nyilvánosságra hozott változata nem azonosítja a panaszos kilétét. Az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerint elfogadott határozatokat, illetve az ugyanezen rendelet 9. cikke alapján kötelezővé tett módosító kötelezettségvállalásokat ugyancsak a honlapon teszik közzé. Megfelelő esetben másfajta határozatokat is közzé lehet tenni. |
| --- | --- |

150.

Az átláthatóság érdekében a Bizottság saját honlapján szándékozik közzétenni a (végrehajtási rendelet 7. cikke szerinti) panaszok elutasítására vonatkozó határozatait, vagy azok összefoglalóját. Amennyiben az a panaszos jogos érdekeinek védelme szempontjából szükséges, a határozat nyilvánosságra hozott változata nem azonosítja a panaszos kilétét. Az 1/2003/EK rendelet 7. cikke szerint elfogadott határozatokat, illetve az ugyanezen rendelet 9. cikke alapján kötelezővé tett módosító kötelezettségvállalásokat ugyancsak a honlapon teszik közzé. Megfelelő esetben másfajta határozatokat is közzé lehet tenni.

8.   JÖVŐBENI FELÜLVIZSGÁLAT

| 151. | Ez a közlemény az alkalmazandó jogszabályi változások, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában bekövetkező jelentősebb változások, vagy a versenyszabályok alkalmazása tekintetében szerzett további tapasztalatok szerint felülvizsgálható. A Bizottság rendszeres párbeszédet szándékozik folytatni az üzleti és jogi közösséggel és más érdekelt felekkel az e közlemény, az 1/2003/EK rendelet, a végrehajtási rendelet és az azokhoz kacsolódó közlemények és iránymutatások alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatokról. |
| --- | --- |

151.

Ez a közlemény az alkalmazandó jogszabályi változások, az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatában bekövetkező jelentősebb változások, vagy a versenyszabályok alkalmazása tekintetében szerzett további tapasztalatok szerint felülvizsgálható. A Bizottság rendszeres párbeszédet szándékozik folytatni az üzleti és jogi közösséggel és más érdekelt felekkel az e közlemény, az 1/2003/EK rendelet, a végrehajtási rendelet és az azokhoz kacsolódó közlemények és iránymutatások alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatokról.

---

(1)  Az EK-Szerződés 81. és 82. cikke helyébe 2009. december 1-jei hatállyal az EUMSZ 101. és 102. cikke lépett. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E dokumentum alkalmazásában az EUMSZ 101. és 102. cikkére vonatkozó hivatkozásokat adott esetben az EK-Szerződés 81. és 82. cikkére utaló hivatkozásként kell érteni.

(2)  A Közösség és harmadik országok közötti légiközlekedéssel összefüggésben a 3975/87/EKG rendelet hatályon kívül helyezéséről, valamint a 3976/87/EKG és az 1/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. február 26-i 411/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.), valamint a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 4056/86/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1/2003/EK rendelet hatályának a kabotázsra és a nemzetközi tramphajózási szolgáltatásokra való kiterjesztéséről szóló, 2006. szeptember 25-i 1419/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 269., 2006.9.28., 1. o.) módosított, az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyjogi szabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(3)  A 773/2004/EK bizottsági rendelet kartellügyekben folytatott vitarendezési eljárásokkal kapcsolatos módosításáról szóló, 2008. június 30-i 622/2008/EK bizottsági rendelettel (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.) módosított, a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

(4)  Ez a közlemény kizárólag az EUMSZ 101. és 102. cikkének végrehajtásával kapcsolatos bizottsági eljárásokra vonatkozik, és a nemzeti versenyhatóságokat nem érinti e rendelkezések alkalmazása során.

(5)  A közlemény nem tér ki különleges eljárásokra, például azokra a bírságokra, amelyeket olyan vállalkozásokra szabhatnak ki, amelyek félrevezető tájékoztatást adnak, megtagadják a vizsgálatoknak való alávetést, vagy a tisztviselők által elhelyezett zárakat feltörik (lásd az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (1) bekezdését). A közlemény ugyanígy nem foglalkozik se az 1/2003/EK rendelet 8. cikke szerinti, ideiglenes intézkedésekre vonatkozó határozatokkal, se az 1/2003/EK rendelet 10. cikkében említett, alkalmazhatóság megállapítására vonatkozó határozatokkal.

(6)  Lásd a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendeletet (HL L 24., 2004.1.24., 1. o.). Lásd még e tekintetben a Versenypolitikai Főigazgatóság saját honlapján közétett, a 2004. január 20-i összefonódás-ellenőrzési eljárás lefolytatásának legjobb gyakorlatairól szóló dokumentumát: http://ec.europa.eu/competition/mergers/legislation/proceedings.pdf

(7)  Lásd az EK-Szerződés 93. cikkének (EUMSZ 108. cikk) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet (HL L 83/1., 1999.3.27., 1. o.). Lásd még az állami támogatások ellenőrzési eljárásainak lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatok kódexéről szóló bizottsági közleményt (HL C 136., 2009.6.16., 13. o.).

(8)  Az EK-Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján folytatott eljárásokban a Bizottság aktájába való betekintés szabályairól szóló bizottsági közlemény (HL C 325., 2005.12.22., 7. o.).

(9)  Az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján benyújtott panaszok Bizottság általi kezeléséről szóló bizottsági közlemény (HL C 101., 2004.4.27., 65. o.).

(10)  Az Európai Bizottság elnökének 2011. október 13-i határozata C(2011) 5742 a meghallgató tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és hatásköréről.

(11)  Az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazásával, valamint az összefonódás-ellenőrzéssel kapcsolatos ügyekben a gazdasági bizonyítékok benyújtására és adatgyűjtésre vonatkozó legjobb gyakorlatokról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum, http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

(12)  A kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény (HL C 298., 2006.12.8., 17. o.), („engedékenységi közlemény”); azaz titkos „megállapodások és/vagy összehangolt magatartások két vagy több versenytárs között, amelyek célja, hogy koordinálják a versennyel kapcsolatos magatartásukat a piacon és/vagy befolyásolják a versenyre vonatkozó paramétereket olyan tevékenységeken keresztül, mint a vételi vagy eladási árak rögzítése vagy egyéb kereskedelmi feltételek, a termelési vagy értékesítési kvóták felosztása, a piac felosztása, beleértve az ajánlattételben való összejátszást, az import vagy export korlátozásokat és/vagy más versenytársak elleni versenyellenes cselekedeteket. Az ilyen gyakorlatok az EUMSZ 101. cikkének legsúlyosabb megsértései közé tartoznak”.

(13)  A 773/2004/EK bizottsági rendelet kartellügyekben folytatott vitarendezési eljárásokkal kapcsolatos módosításáról szóló, 2008. június 30-i 622/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.); az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. és 23. cikke szerint kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 167., 2008.7.2., 1. o.).

(14)  Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyhat bármely bírság alóli mentesség iránti kérelmet, azon az alapon, hogy azt a kifogásközlés kiadása után nyújtották be (lásd az engedékenységi közlemény 14. és 29. pontját).

(15)  A Bizottság figyelmen kívül hagyhat bármely bírság alóli mentesség vagy bírságcsökkentés iránti kérelmet, azon az alapon, hogy azt azon határidő lejárta után nyújtották be, amelyen belül a feleknek írásban kell nyilatkozniuk, tervezik-e részvételüket a vitarendezési megbeszéléseken (lásd a vitarendezési közlemény 13. pontját).

(16)  Az e dokumentum közzétételének napján folyamatban lévő ügyek esetében a közleményben foglaltakat azokra az eljárási lépésekre kell alkalmazni, amelyekre a közzététel után kerül sor.

(17)  Vagy, adott esetben az illetékes nemzeti versenyhatóságot.

(18)  Az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint. A végrehajtási rendelet 5–9. cikke alapján a hivatalos panasznak meg kell felelnie bizonyos követelményeknek. Az e követelményeket nem kielégítő beadványokban szereplő információt mindazonáltal piaci információként figyelembe lehet venni.

(19)  Lásd a végrehajtási rendelet 5. cikkének (1) bekezdését.

(20)  Az Európai Unió Bírósága elismerte a Bizottság jogosultságát arra, hogy a hozzá beérkezett panaszok tekintetében prioritási sorrendet állapítson meg. A Bíróság T–24/90. sz., Automec kontra Bizottság (a továbbiakban: Automec II) ügyben hozott ítéletének (EBHT 1992., II-2223) 85. pontja óta ez az ítélkezési gyakorlat.

(21)  A Bizottság közzétette azon kritériumok nem kimerítő listáját, amelyeket figyelembe szándékozik venni akkor, amikor azt vizsgálja, hogy a panaszok megfelelő „uniós érdeket” mutatnak-e fel. A kritériumok a 2006 júniusában elfogadott versenypolitikáról szóló 2005. évi jelentésben jelentek meg. Lásd még a panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény 44. pontját.

(22)  Lásd a versenyhatóságok hálózatán belüli együttműködésről szóló bizottsági közlemény (HL C 101., 2004.4.27., 43. o.) 5–15. pontját.

(23)  Lásd a T-99/04 sz., AC Treuhand kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., II-1501. o.) 56. pontját.

(24)  E közleményben a „felek” a vizsgálat alá vont feleket jelenti. Ha külön nem kerül említésre, akkor a panaszosok és az elfogadott harmadik személyek (akikre e közlemény ugyancsak „harmadik felek”-ként hivatkozik) nem tartoznak a „felek” közé.

(25)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

(26)  A panaszok kezeléséről szóló közlemény 61. pontja.

(27)  A végrehajtási rendelet 2. cikke értelmében a Bizottság bármikor indíthat határozat (például jogsértést megállapító vagy kötelezettségvállalási határozat) elfogadására irányuló eljárást, de legkésőbb azon a napon, amikor kiadja az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett kifogásközlést, előzetes értékelést, vagy az 1/2003/EK rendelet 27. cikkének (4) bekezdése szerinti közleményt, amelyik időpont a korábbi.

(28)  Az eljárás megindításával megszűnik a nemzeti versenyhatóságok jogköre az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazására; lásd az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdését.

(29)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL 17., 1958.10.6., 385. o.; 2007. január 1-jei egységes szerkezetbe foglalt változat).

(30)  A 18. cikk (3) bekezdésében említett információkérésre vonatkozó határozatban foglaltak nem teljesítése (hiányos információ közlése vagy a kitűzött határidő be nem tartása) esetén, bírság vagy kényszerítő bírság szabható ki; lásd az 1/2003/EK rendelet 23. és 24. cikkét. Hiányos vagy félrevezető információ közlésekor bírság szabható ki mind a 18. cikk (2) bekezdése szerinti levél, mind a 18. cikk (3) bekezdése szerinti határozat formájában tett információkérés esetén (lásd az 1/2003/EK rendelet 23. cikkét).

(31)  A Bizottság mérlegelési jogköréről a vizsgálatok kialakítása tekintetében lásd a T-141/94 sz., Thyssen Stahl kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., II-347. o.) 110. pontját; a T-9/99 sz., HFB és Társai kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., II-1487. o.) 384. pontját; a T-48/00 Corus UK kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-2325. o.) 212. pontját. Mérlegelési jogkörének gyakorlásában a Bizottságot köti az arányosság elve és, a 18. cikk (3) bekezdése szerinti határozatok tekintetében, tiszteletben kell tartania az önvádra kötelezés tilalmát.

(32)  Lásd a gazdasági bizonyítékok benyújtására vonatkozó legjobb gyakorlatokat.

(33)  Lásd például a C-301/04 P sz., Bizottság kontra SGL ügyben hozott ítéletet (EBHT 2006., I-5915. o.), amely meghatározza, hogy a 18. cikk (3) bekezdése szerinti határozat címzettjét kötelezhetik korábban meglévő dokumentumok, például a kartelltalálkozókról készült jegyzőkönyvek átadására, még akkor is, ha e dokumentumok az azokat átadó felet gyanúba is keverik.

(34)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

(35)  L. 33. lábjegyzet.

(36)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

(37)  Lásd alább, a 143. pontban.

(38)  E szakasz rendelkezései a helyzetelemző találkozókra és háromoldalú találkozókra is vonatkoznak (lásd alább, a 2.10. szakaszban).

(39)  Az 1/2003/EK rendelet 19. cikke szerinti nyilatkozatok felvételére szóló jogosultság nem tévesztendő össze a Bizottság azon jogkörével, hogy egy ellenőrzés keretében magyarázatot kérjenek a vállalkozás vagy a vállalkozások társulásának bármely képviselőjétől vagy dolgozójától az ellenőrzés céljához és tárgyához kapcsolódó tényről vagy dokumentumról, valamint a választ rögzítsék, az 1/2003/EK rendelet 20. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban.

(40)  Lásd: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/legislation/legislation.html

(41)  Az ügyvéd és ügyfele közötti konzultáció bizonyos eseteinek kivétele a Bizottság vizsgálati jogkörének hatálya alól a tagállamok joganyagában közös általános jogelvekből ered, amelyet az Európai Unió Bírósága pontosított: a 155/79 sz., AM&S Europe Limited kontra Bizottság (a továbbiakban: AM&S) ügyben hozott ítélet (EBHT 1982., 1575. o.); a T-30/89 Hilti kontra Bizottság (a továbbiakban: Hilt') ügyben hozott végzés (EBHT 1990., II-163. o.); a T-125/03 és T-253/03 sz. Akzo Nobel Chemicals és Akcros Chemicals kontra Bizottság (a továbbiakban: Akzo) összevont ügyekben hozott ítélet (EBHT 2007., II-3523. o.), amelyet a C-550/07 P sz., Akzo Nobel Chemicals és Akcros Chemicals kontra Bizottság hozott 2010. szeptember 14-i ítélet megerősített.

(42)  Az Európai Unió Bírósága úgy ítélte meg, hogy az ügyvéd és ügyfele közötti érintkezés bizalmas jellegének védelme szükséges kiegészítése a védelemhez való jog teljes gyakorlásának (AM&S, 18. és 23. pont). Az ügyvédi titoktartási kötelezettség elve mindenesetre nem gátolja, hogy az ügyfél felfedje az ügyvédével folytatott levelezés tartalmát, ha megítélése szerint ez érdekében áll (AM&S, 28. pont).

(43)  AM&S, 21., 22. és 27. pont. Az ítélkezési gyakorlat szerint az ügyvédi titok védelmének tárgyi hatálya, a független ügyvéddel az ügyfél védelemhez való jogának gyakorlása céljához kapcsolódóan folytatott levelezésen túlmenően, kiterjed (i) azokra a vállalkozáson belül terjesztett belső feljegyzésekre, amelyek kizárólag a külső ügyvédekkel folytatott, jogi tanácsot tartalmazó levélváltás szövegét vagy tartalmát írják le (Hilti, 13., 16. és 18. pont) és (ii) az ügyfél által készített előkészítő dokumentumokra, még ha azokat nem ügyvéddel váltották is, vagy nem azzal a céllal készültek, hogy azokat ügyvéd részére ténylegesen megküldjék, feltéve hogy kizárólag azzal a céllal készültek, hogy a védelemhez való jog gyakorlása keretében ügyvédtől jogi tanácsot kérjenek (Akzo, 120. és 123. pont). Az ügyvédi titok védelmének személyi hatálya csak az ügyvéd függetlenségének előírására terjed ki (vagyis az ügyvédet nem köti munkaszerződés az ügyfélhez); a vállalati ügyvédeket kifejezetten kizárták az ügyvédi titok alól, függetlenül ügyvédi kamarai tagságuktól vagy szakmai és etikai szabályok hatálya alá tartozásuktól, illetve a nemzeti jog szerinti védelemtől. AM&S, 21., 22., 24. és 27. pont; Akzo. 166–168. pont; az EUB 2010. szeptember 14-i ítéletével megerősített C-550/07 P sz. ügyben hozott ítélet 44–51. pontja. Ezenkívül, az ítélkezési gyakorlat szerint az ügyvédi titok alapján biztosított védelem kizárólag az EU valamelyik tagállamban szakmai tevékenységük végzéséhez jogosultsággal rendelkező ügyvédekre vonatkozik, bármelyik országban is éljen az ügyfél (AM&S. 25. és 26. pont), és nem terjed ki egyéb szakmai tanácsadókra, például szabadalmi ügyvivőkre, könyvelőkre, stb. Végül, meg kell állapítani, hogy az ügyvédi titok védelme, elvben, kiterjed az EUMSZ 101. és/vagy 102. cikkének alkalmazására vonatkozó határozat vagy a vállalkozásra pénzbírságot kiszabó határozat meghozatalát eredményező közigazgatási eljárás megindítása után váltott levelezésre; ez a védelem kiterjedhet korábbi levélváltásra is, amennyiben az a védelemhez való jog gyakorlásához kapcsolódik és kapcsolódik az adott eljárás tárgyához (AM&S, 23. pont).

(44)  Önmagában tehát az a tény, hogy valamely vállalkozás arra hivatkozik, hogy egy adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség alá esik, nem elegendő ahhoz, hogy meggátolja a Bizottságot e dokumentum elolvasásában, ha a vállalkozás nem szolgál releváns információkkal (Akzo, 80. pont, lásd alább). Igényének igazolásához az érintett vállalkozás tájékoztathatja a Versenypolitikai Főigazgatóságot különösen a dokumentum szerzőjének és címzettjének személyéről, leírhatja ezek feladatait és felelősségi körüket, és hivatkozhat a dokumentum céljára, valamint arra, hogy milyen összefüggésben készült. Hasonlóképpen említheti a dokumentum fellelhetőségének összefüggéseit, osztályozásának módját és bármilyen ahhoz kapcsolódó dokumentumot (Akzo, 80. pont).

(45)  AM&S, 29–31. pont. A vállalkozás utólag keresetet indíthat az ilyen bizottsági határozat megsemmisítése iránt, adott esetben összekapcsolva azt ideiglenes intézkedés iránti kérelemmel (AM&S, 32. pont, lásd alább).

(46)  Akzo, 81. és 82. pont.

(47)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

(48)  E tekintetben tehát a Bizottság megvárja az elutasító határozat elleni keresetindításra nyitva álló határidő lejártát, mielőtt megismerné a kérdéses dokumentumok tartalmát. Mindazonáltal, mivel az ilyen keresetnek nincs halasztó hatálya, az érintett vállalkozás ideiglenes intézkedés iránti kérelemében kérheti a bizalmas jelleg alapján való védelem iránti kérelmet elutasító határozat felfüggesztését.

(49)  Akzo, 89. pont.

(50)  Hivatalos Lap C 101., 2004.4.27., 43. o.

(51)  A vizsgálat alá vont fél panaszra adott válaszának nem bizalmas változatát ezután átadhatják a panaszosnak.

(52)  A fent említett 1/2003/EK rendelet 27. cikke.

(53)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 1. cikke.

(54)  Az 1/2003/EK rendelet 27. cikke.

(55)  Iránymutatás az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról (HL C 210., 2006.9.1., 2. o.).

(56)  L. 55. lábjegyzet.

(57)  Lásd: SEC(2010) 737/2 (2010. június 12.).

(58)  Lásd alább, 107. pont.

(59)  A fent említett, a Bizottság aktájába való betekintés szabályairól szóló közlemény.

(60)  A (fent említett) kartellügyek esetében a bírságok alóli mentességről és a bírságok csökkentéséről szóló bizottsági közlemény 31–35. pontja, illetve a (fent említett) vitarendezési eljárások lefolytatásáról szóló bizottsági közlemény 35–40. pontja.

(61)  Lásd a végrehajtási rendelet 16. cikkének (4) bekezdését.

(62)  Lásd a T-44/00 sz., Mannesmanröhren-Werke AG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-2223. o.) 65. pontját.

(63)  Lásd a végrehajtási rendelet 17. cikkének (2) bekezdését. A vitarendezési eljárásra alkalmazandó szabály tekintetében lásd a végrehajtási rendelet 10a. cikkét.

(64)  A legtöbb esetben a felek az akta minden dokumentumát tartalmazó CD-ROM-on férhetnek hozzá a teljes ügyirathoz.

(65)  Lásd a T-44/00 sz., Mannesmanröhren-Werke AG kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2004., II-2223. o.) 65. pontját. Lásd továbbá a meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat (15) preambulumbekezdését, amely szerint: „(k) ivételes körülmények között a meghallgató tisztviselő az aktába való betekintéssel kapcsolatos vita megoldásáig felfüggesztheti azt a határidőt, amelyen belül a kifogásközlés címzettjének válaszolnia kell a kifogásközlésre, amennyiben a címzett nem volna megfelelő helyzetben ahhoz, hogy a biztosított határidőn belül választ adjon, és az adott időpontban a határidő meghosszabbítása nem jelentene megfelelő megoldást.”

(66)  Lásd a T-191/98 és T-212/98 – T-214/98 az, Atlantic Container Line és Társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2003., II-3275. o.); a T-54/03 sz., Lafarge kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008, II-120, o.) 69–73. pontját; a T-52/03 sz., Knauf kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2008., II-115. o.), 41–47. és 67–79. pontját; a C-407/08P sz., Knauf kontra Bizottság ügyben 2010. július 1-jén hozott (még nem közzétett) ítélet 23–28. pontját.

(67)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 9. cikkének (2) bekezdése.

(68)  L. 67. lábjegyzet.

(69)  Lásd ezzel kapcsolatban a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján megtalálható „Key actors and checks and balances” című dokumentumot.

(70)  Például, kiegészítő kifogásközlést adnak ki, ha az új bizonyítékok alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jogsértés időtartama, földrajzi kiterjedése vagy a jogsértés jellege és tárgya súlyosabb, mint azt eredetileg gondolták.

(71)  Nem minősül tényállást közlő levélnek az, amikor a Bizottság egyszerűen értesíti az egyik felet a másik fél által a kifogásközlésre adott írásbeli észrevételek nem bizalmas változatáról (vagy annak kivonatáról), és lehetőséget nyújt a számára, hogy ő is kifejtse álláspontját (lásd a 103. pontot).

(72)  A C-441/07 P sz., Bizottság kontra Alrosa ügyben 2010. június 29-én hozott ítélet 120. pontja.

(73)  Lásd az 1/2003/EK rendelet (13) preambulumbekezdését.

(74)  A meghallgató tisztviselő hatásköréről szóló határozat 15. cikkének (1) bekezdése.

(75)  Lásd e közlemény 3. szakaszát.

(76)  Azaz, végrehajtásuk nem függhet olyan harmadik fél szándékától, akit a kötelezettségvállalások nem kötnek.

(77)  Az 1/2003/EK rendelet 28. cikke.

(78)  Nem bizalmas változat.

(79)  Fordítás nélkül.

(80)  Lásd még a (fent említett) panaszok kezeléséről szóló bizottsági közleményt.

(81)  Vö. különösen a T-24/90. sz., Automec II ügyben hozott ítélet (EBHT 1992., II-2223. o.) és a C-119/97 P. sz., Ufex ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., R I-1341. o.).

(82)  A panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény 44. pontja felsorol néhány kritériumot, amelyekre külön-külön avagy kombinációban az „európai uniós érdek hiánya” alapján történő elutasításoknál hivatkozni lehet. Ezenkívül a versenypolitikáról szóló 2005. évi jelentésében a Bizottság meghatároz néhány kritériumot, amelyeket annak eldöntésére használhat fel, hogy fennáll-e európai uniós érdek, vagy sem. Lásd továbbá a T-427/08. sz., Confédération européenne des associations d'horlogeurs-réparateurs (CEAHR) kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet (még nem tették közzé).

(83)  Az azonos ügyek fogalma kiterjed: azonos jellegű jogsértés, ugyanazon termékpiac, ugyanazon földrajzi piac, legalább egy azonos vállalkozás, azonos időszak.

(84)  A panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény 25. pontja.

(85)  Lásd a 2006 júniusában elfogadott versenypolitikáról szóló 2005. évi jelentés, 25. o. skk.

(86)  A végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése; a panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény 68. pontja.

(87)  A végrehajtási rendelet 8. cikke; a panaszok kezeléséről szóló bizottsági közlemény 69. pontja.

(88)  A végrehajtási rendelet 17. cikkének (2) bekezdése.

(89)  A végrehajtási rendelet 17. cikkének (4) bekezdése.

(90)  L. 67. lábjegyzet.

(91)  v.ö. a végrehajtási rendelet 15. cikkének (4) bekezdése.

(92)  Lásd az 1/2003/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdését.

(93)  Az ír nyelv kivételével (lásd a 2005. június 13-i 920/2005/EK tanácsi rendelet 2. cikkét).

---

1. MELLÉKLET

Image

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/33

---

Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról

2011/C 308/07

I.   RÉSZ

| A támogatás azonosítója: | GBER 11/11/ENV |
| --- | --- |
| EFTA-állam: | Norvégia |
| A támogatást odaítélő hatóság: | Név: | Osterfjord Næringssamarbeid |
| Cím: | ved Industrikonsulenten på Osterøy |
| 5282 Lonevåg |
| NORWAY |

A támogatás azonosítója:

GBER 11/11/ENV

EFTA-állam:

Norvégia

A támogatást odaítélő hatóság:

Név:

Osterfjord Næringssamarbeid

Cím:

ved Industrikonsulenten på Osterøy

5282 Lonevåg

NORWAY

Internetes (honlap):

http://www.rup.no; keresés az alábbi kifejezésre: „Osterfjord”

A támogatási intézkedés jogcíme:

Pilotprosjekt for å utløyse ei bioenerginæring i Hordaland

(Bioenergia-ágazat létrehozását ösztönző kísérleti projekt Hordaland régióban)

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége):

Hordaland megyei tanács finanszírozása, 2006. december 20-i levél, FK06-06. Hivatkozási szám: 200504724-16/3/AARN

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím:

http://www.rup.no/vision/vision1.aspx?hierarchyid=753&type=5

Az intézkedés típusa:

Támogatási program

Igen

Határidő-hosszabbítás

2010.12.31-től2011.12.31-ig

Időtartam:

Program

2008.12.19-től2011.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazat(ok):

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat

Meghatározott ágazatok – Adja meg a NACE Rev. 2. szerinti besorolást

| | 23. cikk:
  Megújuló biológiai energiaforrásokból származó energiatermelés az alábbi ágazatokban: | 35.113. Bioüzemanyag, hulladékégetés és hulladéklerakó-gáz útján történő villamosenergia-termelés
  (35.113 Produksjon av elektrisitet fra biobrensel, avfallsforbrenning og deponigass) |
| --- | --- | --- |

23. cikk:

Megújuló biológiai energiaforrásokból származó energiatermelés az alábbi ágazatokban:

35.113. Bioüzemanyag, hulladékégetés és hulladéklerakó-gáz útján történő villamosenergia-termelés

(35.113 Produksjon av elektrisitet fra biobrensel, avfallsforbrenning og deponigass)

| | 35.3. Gőzellátás, léghűtés
  (35.3 Damp- og varmtvannsforsyning) |
| --- | --- |

35.3. Gőzellátás, léghűtés

(35.3 Damp- og varmtvannsforsyning)

| | 15. cikk:
  16.29. Egyéb fatermék gyártása
  (16.29 Produksjon av andre trevarer) |
| --- | --- |

15. cikk:

16.29. Egyéb fatermék gyártása

(16.29 Produksjon av andre trevarer)

A kedvezményezett típusa:

Kkv

Igen

Nagyvállalat

Igen

Költségvetés:

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

A teljes 3 éves időszakra

2 millió NOK

Támogatási eszköz (5. cikk):

Vissza nem térítendő támogatás

Igen

II.   RÉSZ

| Általános célkitűzések (lista) | Célkitűzések (lista) | Maximális támogatási intenzitás (%) vagy Maximális támogatási összeg NOK-ban | Kkv-többlettámogatás (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás
  (15. cikk) | | 20 % kisvállalkozás esetében,
  10 % középvállalkozás esetében | |
| Környezetvédelmi támogatások
  (17–25. cikk) | Környezetvédelmi
  támogatások (17–25. cikk) | 45 % | 20 % kisvállalkozás esetében,
  10 % középvállalkozás esetében |

Általános célkitűzések (lista)

Célkitűzések (lista)

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy Maximális támogatási összeg NOK-ban

Kkv-többlettámogatás (%)

Kkv-k részére nyújtott beruházási és foglalkoztatási támogatás

(15. cikk)

20 % kisvállalkozás esetében,

10 % középvállalkozás esetében

Környezetvédelmi támogatások

(17–25. cikk)

Környezetvédelmi

támogatások (17–25. cikk)

45 %

20 % kisvállalkozás esetében,

10 % középvállalkozás esetében

---

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/35

---

Az EFTA-államok által közölt információk az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1j. pontjában említett jogszabály (a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet)) alapján nyújtott állami támogatásról

2011/C 308/08

I.   RÉSZ

| Támogatás sz. | GBER 10/11/ENV |
| --- | --- |
| EFTA-állam | Norvégia |
| A támogatást odaítélő hatóság | Név: | Enova SF |
| Cím: | Professor Brochs gt 2 |
| 7030 Trondheim |
| NORWAY |

Támogatás sz.

GBER 10/11/ENV

EFTA-állam

Norvégia

A támogatást odaítélő hatóság

Név:

Enova SF

Cím:

Professor Brochs gt 2

7030 Trondheim

NORWAY

Internetes cím (honlap):

http://www.enova.no

A támogatási intézkedés jogcíme

Új ipari fűtőközpontokra vonatkozó program

Nemzeti jogalap (A nemzeti hivatalos lapban megjelent támogatás elérhetősége)

Az Enova SF által igazgatott támogatási intézkedések nemzeti jogalapja az alábbi jogforrásokból származik:

| — | Az éves állami költségvetés, amely kifejti az energiapolitikát, és javaslatot tesz a következő évi költségvetésre. |
| --- | --- |

—

Az éves állami költségvetés, amely kifejti az energiapolitikát, és javaslatot tesz a következő évi költségvetésre.

| — | A Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium 2000. december 21-i javaslatára (1) épülő, 2001. április 5-i parlamenti határozat (2). A parlamenti határozat módosítja az 1990. június 29-i 50. sz. energiatörvényt (Energiloven). |
| --- | --- |

—

A Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium 2000. december 21-i javaslatára (1) épülő, 2001. április 5-i parlamenti határozat (2). A parlamenti határozat módosítja az 1990. június 29-i 50. sz. energiatörvényt (Energiloven).

| — | A minisztérium és az Enova közötti megállapodás. A megállapodás legutóbbi változata szabályozza az Enova SF célkitűzéseit az Energia Alap 2008. június 1. és 2011. december 31. közötti igazgatása során. |
| --- | --- |

—

A minisztérium és az Enova közötti megállapodás. A megállapodás legutóbbi változata szabályozza az Enova SF célkitűzéseit az Energia Alap 2008. június 1. és 2011. december 31. közötti igazgatása során.

| — | A villamosenergia-hálózati díjra vonatkozó adóról szóló 2001. december 10-i 1377/2001/EK. sz. rendelet (Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet). |
| --- | --- |

—

A villamosenergia-hálózati díjra vonatkozó adóról szóló 2001. december 10-i 1377/2001/EK. sz. rendelet (Forskrift om innbetaling av påslag på nettariffen til Energifondet).

Az Energia Alap szabályozása (Vedteker for energifondet) a Kőolaj- és Energiaügyi Minisztérium felügyelete alá helyezi az Alapot, és előírja, hogy az Enova igazgatja azt.

A támogatási intézkedés teljes szövegét tartalmazó internetes cím

http://naring.enova.no/sitepageview.aspx?articleID=4219%20

Az intézkedés típusa

Program

Igen

Időtartam

Program

2011.5.24-től2014.12.31-ig

Érintett gazdasági ágazat(ok)

Valamennyi támogatható gazdasági ágazat

Igen, valamennyi iparág

A kedvezményezett típusa

Kkv

Igen

Nagyvállalat

Igen

Költségvetés

A program keretében előirányzott teljes éves költségvetési összeg

60 000 000 NOK

Támogatási eszköz (5. cikk)

Vissza nem térítendő támogatás

Igen

II.   RÉSZ

| Általános célkitűzések (lista) | Célkitűzések (lista) | Maximális támogatási intenzitás (%) vagy Maximális támogatási összeg NOK-ban | Kkv-többlettámogatás (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Környezetvédelmi támogatások (17–25. cikk) | A vállalkozások számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatások (18. cikk)
  Adja meg a szabvány konkrét megnevezését. | ... % | |
| A megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás (23. cikk) | 40 % | Nem |

Általános célkitűzések (lista)

Célkitűzések (lista)

Maximális támogatási intenzitás (%) vagy Maximális támogatási összeg NOK-ban

Kkv-többlettámogatás (%)

Környezetvédelmi támogatások (17–25. cikk)

A vállalkozások számára a közösségi környezetvédelmi szabványok túlteljesítését, illetve közösségi szabványok hiányában a környezetvédelem szintjének emelését lehetővé tevő beruházási támogatások (18. cikk)

Adja meg a szabvány konkrét megnevezését.

... %

A megújuló energiaforrásokból származó energia előmozdítására irányuló környezetvédelmi beruházási támogatás (23. cikk)

40 %

Nem

---

(1)  Ot.prp.nr.35 (2000-2001).

(2)  Odelstingets vedtak til lov om endringar i lov 29. juni 1990 nr. 50 om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m. (energilova). (Besl.O.nr.75 (2000-2001), jf. Innst.O.nr.59 (2000-2001) og Ot.prp.nr.35 (2000-2001)).

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 20.10.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 308/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 308/37

---

Pályázati felhívás az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának, „Emberek” egyedi programjához kapcsolódó, 2012. évi munkaprogram alapján

2011/C 308/09

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013), „Emberek” 2012. évi munkaprogramjai alapján közzétett pályázati felhívásokról.

Az alábbi pályázati felhívásra várunk pályázatokat. A pályázati határidőkről és a költségvetésről a felhívások szövege ad tájékoztatást, amely az Európai Bizottság megfelelő internetes oldalain olvasható.

„Emberek” egyedi program:

| A felhívás címe | A felhívás azonosítója |
| --- | --- |
| Karrierintegrációs támogatások | FP7-PEOPLE-2012-CIG |

A felhívás címe

A felhívás azonosítója

Karrierintegrációs támogatások

FP7-PEOPLE-2012-CIG

Ez a pályázati felhívás a 2011. július 19-i C(2011) 5033. bizottsági határozattal elfogadott 2012. évi munkaprogramhoz kapcsolódik.

A pályázati felhívások és a díjpályázat részletei, a munkaprogramok és a pályázókat a pályázatok benyújtásának módjáról tájékoztató útmutatás az Európai Bizottság megfelelő internetes oldalain olvasható.

---