# Úradný vestník C 273/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2011.273.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 273 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5416. septembra 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2011.273.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 273

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5416. septembra 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 273/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2011/C 273/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

1

1

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA |
| | Európska centrálna banka |
| 2011/C 273/02 | Stanovisko Európskej centrálnej banky z 23. augusta 2011 k návrhu nariadenia o vydávaní euromincí a k návrhu nariadenia o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (CON/2011/65) | 2 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

Európska centrálna banka

2011/C 273/02

Stanovisko Európskej centrálnej banky z 23. augusta 2011 k návrhu nariadenia o vydávaní euromincí a k návrhu nariadenia o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (CON/2011/65)

2

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 273/03 | Výmenný kurz eura | 9 |
| 2011/C 273/04 | Nová národná strana obehových euromincí | 10 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2011/C 273/05 | Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7 a Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6) | 11 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2011/C 273/03

Výmenný kurz eura

9

2011/C 273/04

Nová národná strana obehových euromincí

10

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2011/C 273/05

Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7 a Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6)

11

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2011/C 273/06 | Štátna pomoc – Bulharsko – Štátna pomoc SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Údajná pomoc vo forme výmeny súkromných lesných majetkov za štátne – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  1
  ) | 13 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2011/C 273/07 | Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín | 26 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2011/C 273/06

Štátna pomoc – Bulharsko – Štátna pomoc SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Údajná pomoc vo forme výmeny súkromných lesných majetkov za štátne – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (
  1
  )

1

13

INÉ AKTY

Európska komisia

2011/C 273/07

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(Text s významom pre EHP)

2011/C 273/01

Dňa 24. augusta 2011 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6302. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32011M6302. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

III Prípravné akty

EURÓPSKA CENTRÁLNA BANKA

Európska centrálna banka

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/2

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 23. augusta 2011

k návrhu nariadenia o vydávaní euromincí a k návrhu nariadenia o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 28. júna 2011 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vydávaní euromincí (1) (ďalej len „navrhované nariadenie“). Dňa 5. júla 2011 ECB prijala ďalšie dve žiadosti od Rady Európskej únie o stanovisko k: a) navrhovanému nariadeniu a b) návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (2) (ďalej len „navrhované zmeny a doplnenia nariadenia“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 133 a článkoch 127 ods. 4, 282 ods. 5 a 128 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

1.   Navrhované nariadenie a právny základ

| 1.1. | Navrhované nariadenie obsahuje záväzné ustanovenia o vydávaní obehových euromincí a zberateľských euromincí. Ustanovujú sa v ňom aj určité množstvové limity pre pamätné obehové euromince a konzultačný postup pred zničením upotrebiteľných obehových euromincí. |
| --- | --- |

1.1.

Navrhované nariadenie obsahuje záväzné ustanovenia o vydávaní obehových euromincí a zberateľských euromincí. Ustanovujú sa v ňom aj určité množstvové limity pre pamätné obehové euromince a konzultačný postup pred zničením upotrebiteľných obehových euromincí.

| 1.2. | ECB má za to, že cieľom navrhovaného nariadenia je kodifikácia súčasných nezáväzných úniových právnych nástrojov a záverov (3) týkajúcich sa vydávania euromincí (4). ECB má ďalej za to, že cieľom ustanovenia všeobecných pravidiel o vydávaní euromincí na úrovni Únie je harmonizácia príslušných praktík členských štátov (5) a zabezpečenie právnej istoty a transparentnosti. |
| --- | --- |

1.2.

ECB má za to, že cieľom navrhovaného nariadenia je kodifikácia súčasných nezáväzných úniových právnych nástrojov a záverov (3) týkajúcich sa vydávania euromincí (4). ECB má ďalej za to, že cieľom ustanovenia všeobecných pravidiel o vydávaní euromincí na úrovni Únie je harmonizácia príslušných praktík členských štátov (5) a zabezpečenie právnej istoty a transparentnosti.

| 1.3. | ECB poznamenáva, že podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ za vydávanie euromincií zodpovedajú zúčastnené členské štáty, pričom podľa článku 133 ZFEÚ majú Parlament a Rada právomoc ustanoviť opatrenia potrebné na používanie eura ako jednotnej meny. Naviac môže Rada podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ prijať opatrenia na zosúladenie nominálnych hodnôt a technických špecifikácií všetkých mincí určených do obehu v rozsahu potrebnom na zabezpečenie ich plynulého obehu v Únii. Prijatie úniovej legislatívy o vydávaní euromincí preto musí rešpektovať právomoc zúčastnených členských štátov vydávať euromince a ich spôsobilosť ako právnych emitentov euromincí. Keďže v kontexte navrhovaného nariadenia nie sú dotknuté úlohy a zodpovednosť ECB podľa ZFEÚ a štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), ECB odporúča aby sa prípadné obavy členských štátov týkajúce sa právomoci vydávať euromince riešili medzi dotknutými členskými štátmi a Úniou v súlade so zásadou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. |
| --- | --- |

1.3.

ECB poznamenáva, že podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ za vydávanie euromincií zodpovedajú zúčastnené členské štáty, pričom podľa článku 133 ZFEÚ majú Parlament a Rada právomoc ustanoviť opatrenia potrebné na používanie eura ako jednotnej meny. Naviac môže Rada podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ prijať opatrenia na zosúladenie nominálnych hodnôt a technických špecifikácií všetkých mincí určených do obehu v rozsahu potrebnom na zabezpečenie ich plynulého obehu v Únii. Prijatie úniovej legislatívy o vydávaní euromincí preto musí rešpektovať právomoc zúčastnených členských štátov vydávať euromince a ich spôsobilosť ako právnych emitentov euromincí. Keďže v kontexte navrhovaného nariadenia nie sú dotknuté úlohy a zodpovednosť ECB podľa ZFEÚ a štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), ECB odporúča aby sa prípadné obavy členských štátov týkajúce sa právomoci vydávať euromince riešili medzi dotknutými členskými štátmi a Úniou v súlade so zásadou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

| 1.4. | Odporúča sa zosúladiť terminológiu, ktorá sa v navrhovanom nariadení používa. Najmä pojmy „vydávať“ a „dávať/uvádzať do obehu“ nie sú v navrhovanom nariadení vymedzené. To môže vyvolať otázky o rozdieloch v ich právnom význame. Pojem vydávať vo všeobecnosti zahŕňa aj dávanie príslušných euromincí do obehu (6). Uprednostňuje sa preto len požívanie pojmu „vydávať“ namiesto používania oboch pojmov, ktoré by mohlo byť zavádzajúce. Napriek tomu ECB vo svojich pozmeňujúcich návrhoch ponecháva rozhodnutie o tejto jazykovej otázke na Komisiu. |
| --- | --- |

1.4.

Odporúča sa zosúladiť terminológiu, ktorá sa v navrhovanom nariadení používa. Najmä pojmy „vydávať“ a „dávať/uvádzať do obehu“ nie sú v navrhovanom nariadení vymedzené. To môže vyvolať otázky o rozdieloch v ich právnom význame. Pojem vydávať vo všeobecnosti zahŕňa aj dávanie príslušných euromincí do obehu (6). Uprednostňuje sa preto len požívanie pojmu „vydávať“ namiesto používania oboch pojmov, ktoré by mohlo byť zavádzajúce. Napriek tomu ECB vo svojich pozmeňujúcich návrhoch ponecháva rozhodnutie o tejto jazykovej otázke na Komisiu.

| 1.5. | V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaného nariadenia, sú v prílohe I uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy spolu s odôvodnením. |
| --- | --- |

1.5.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaného nariadenia, sú v prílohe I uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy spolu s odôvodnením.

2.   Navrhované zmeny a doplnenia nariadenia

| 2.1. | V navrhovaných zmenách a doplneniach nariadenia sa ustanovujú nové pravidlá, v ktorých sa ustanovujú spoločné zásady pre vzory používané na národných stranách bežných a pamätných obehových euromincí, ako aj pre vzájomné informovanie sa medzi členskými štátmi a schvaľovanie týchto vzorov. |
| --- | --- |

2.1.

V navrhovaných zmenách a doplneniach nariadenia sa ustanovujú nové pravidlá, v ktorých sa ustanovujú spoločné zásady pre vzory používané na národných stranách bežných a pamätných obehových euromincí, ako aj pre vzájomné informovanie sa medzi členskými štátmi a schvaľovanie týchto vzorov.

| 2.2. | ECB má za to, že navrhovanými zmenami a doplneniami nariadenia sa ustanovuje postup na schvaľovanie alebo zamietnutie návrhov vzorov nových národných strán obehových euromincí, ktorý odzrkadľuje postup vymedzený v odporúčaní 2009/23/ES. Jediný rozdiel je to v tom, že podľa navrhovaných zmien a doplnení nariadenia je právomoc Komisie rozšírená tak, že Komisia príjme konečné rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí nových návrhov vzorov namiesto príslušného podvýboru Hospodárskeho a finančného výboru. ECB poznamenáva, že táto zmena nemá vplyv na jej úlohy a zodpovednosť podľa ZFEÚ a štatútu ESCB, a odporúča, aby bola v kontexte uvedenej zodpovednosti Komisie každá otázka pôsobnosti, či už vnútroštátna alebo medziinštitucionálna, predmetom koordinácie a riešenia v súlade so zásadou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii. |
| --- | --- |

2.2.

ECB má za to, že navrhovanými zmenami a doplneniami nariadenia sa ustanovuje postup na schvaľovanie alebo zamietnutie návrhov vzorov nových národných strán obehových euromincí, ktorý odzrkadľuje postup vymedzený v odporúčaní 2009/23/ES. Jediný rozdiel je to v tom, že podľa navrhovaných zmien a doplnení nariadenia je právomoc Komisie rozšírená tak, že Komisia príjme konečné rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí nových návrhov vzorov namiesto príslušného podvýboru Hospodárskeho a finančného výboru. ECB poznamenáva, že táto zmena nemá vplyv na jej úlohy a zodpovednosť podľa ZFEÚ a štatútu ESCB, a odporúča, aby bola v kontexte uvedenej zodpovednosti Komisie každá otázka pôsobnosti, či už vnútroštátna alebo medziinštitucionálna, predmetom koordinácie a riešenia v súlade so zásadou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

| 2.3. | ECB napokon zdôrazňuje svoje predchádzajúce odporúčanie (7) zmeniť technické špecifikácie ustanovené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (8). Predovšetkým by indikatívne hodnoty týkajúce sa hrúbky euromincí mali byť nahradené skutočnými hodnotami hrúbky euromincí, ktoré sú dobre známe a používané mincovňami ako referenčná hodnota na výrobu euromincí. V tomto smere ECB odkazuje na konkrétne pozmeňujúce návrhy uvedené v prílohe k stanovisku CON/2011/18 a odporúča ich implementáciu v kontexte nariadenia (ES) č. 975/98. |
| --- | --- |

2.3.

ECB napokon zdôrazňuje svoje predchádzajúce odporúčanie (7) zmeniť technické špecifikácie ustanovené v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (8). Predovšetkým by indikatívne hodnoty týkajúce sa hrúbky euromincí mali byť nahradené skutočnými hodnotami hrúbky euromincí, ktoré sú dobre známe a používané mincovňami ako referenčná hodnota na výrobu euromincí. V tomto smere ECB odkazuje na konkrétne pozmeňujúce návrhy uvedené v prílohe k stanovisku CON/2011/18 a odporúča ich implementáciu v kontexte nariadenia (ES) č. 975/98.

| 2.4. | V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaných zmien a doplnení nariadenia, sú v prílohe II uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy spolu s odôvodnením. |
| --- | --- |

2.4.

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaných zmien a doplnení nariadenia, sú v prílohe II uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy spolu s odôvodnením.

Vo Frankfurte nad Mohanom 23. augusta 2011

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2011) 295 v konečnom znení.

1

(2)  KOM(2011) 296 v konečnom znení.

2

(3)  Závery Rady z 23. novembra 1998 a z 5. novembra 2002 o eurominciach určených do obehu, odporúčanie Komisie 2009/23/ES z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincií určených do obehu (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 52) a odporúčanie Komisie 2010/191/EÚ z 22. marca 2010 o rozsahu a účinkoch eurobankoviek a euromincí ako zákonného platidla (Ú. v. EÚ L 83, 30.3.2010, s. 70).

3

(4)  Bežné obehové euromince, pamätné obehové euromince a zberateľské euromince.

4

(5)  Navrhované nariadenie by najmä prispelo k predchádzaniu vývoja rôznych vnútroštátnych praktík vo vzťahu k vydávaniu euromincí, predovšetkým zberateľských a pamätných euromincí zo strany členských štátov, ktoré by inak mohli narušiť ciele a zásady jednotnej Európskej sústavy mincí, ktorá sa ustanovila pri prijatí eura. Pozri tretí odsek stanoviska ECB CON/2002/12. Všetky stanoviská ECB sú uverejnené na internetovej stránke ECB http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Pozri správu skupiny odborníkov na euro ako zákonné platidlo (ELTEG) o definícii, rozsahu a účinkoch eurobankoviek a euromincí ako zákonného platidla, s. 5, dostupné na: http://www.ec.europa.eu

6

(7)  Pozri druhý odsek „všeobecných pripomienok“ a dve zmeny a doplnenia navrhované v prílohe k stanovisku ECB CON/2011/18 zo 4. marca 2011 k návrhu nariadenia Rady o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (kodifikované znenie) (Ú. v. EÚ C 114, 12.4.2011, s.1).

7

(8)  Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 6.

8

---

PRÍLOHA I

Pozmeňujúce návrhy

| Znenie, ktoré navrhla Komisia | Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB (1) |
| --- | --- |
| Zmeny a doplnenia navrhovaného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vydávaní euromincí navrhované ECB |
| Zmena a doplnenie 1 |
| Bod odôvodnenia 2 navrhovaného nariadenia |
| „(2) | Nedostatok záväzných ustanovení týkajúcich sa vydávania euromincí môže viesť v členských štátoch k rôznym praktikám, výsledkom ktorých je nedostatočne integrovaný rámec pre jednotnú menu. V záujme právnej transparentnosti a istoty je preto potrebné zaviesť záväzné pravidlá v oblasti vydávania euromincí.“ |

Znenie, ktoré navrhla Komisia

Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB (1)

Zmeny a doplnenia navrhovaného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vydávaní euromincí navrhované ECB

Zmena a doplnenie 1

Bod odôvodnenia 2 navrhovaného nariadenia

„(2)

Nedostatok záväzných ustanovení týkajúcich sa vydávania euromincí môže viesť v členských štátoch k rôznym praktikám, výsledkom ktorých je nedostatočne integrovaný rámec pre jednotnú menu. V záujme právnej transparentnosti a istoty je preto potrebné zaviesť záväzné pravidlá v oblasti vydávania euromincí.“

| „(2) | Bez toho, aby bol dotknutý článok 128 ods. 2 zmluvy, v ktorom sa ustanovuje právo členských štátov vydávať euromince, nedostatok všeobecných záväzných ustanovení týkajúcich sa vydávania euromincí môže viesť v členských štátoch k rôznym praktikám, výsledkom ktorých je nedostatočne integrovaný rámec pre jednotnú menu. V záujme právnej transparentnosti a istoty je preto potrebné zaviesť záväzné pravidlá v oblasti vydávania euromincí.“ |
| --- | --- |

„(2)

Bez toho, aby bol dotknutý článok 128 ods. 2 zmluvy, v ktorom sa ustanovuje právo členských štátov vydávať euromince, nedostatok všeobecných záväzných ustanovení týkajúcich sa vydávania euromincí môže viesť v členských štátoch k rôznym praktikám, výsledkom ktorých je nedostatočne integrovaný rámec pre jednotnú menu. V záujme právnej transparentnosti a istoty je preto potrebné zaviesť záväzné pravidlá v oblasti vydávania euromincí.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Tieto doplnenia sú potrebné na účely: a) potvrdenia s dostatočnou právnou istotou, že navrhované nariadenie nemá vplyv na právomoc členských štátov vydávať euromince podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ a b) uznania existencie medzery v práve, pokiaľ ide o všeobecné záväzné ustanovenia o vydávaní euromincí.

Tieto doplnenia sú potrebné na účely: a) potvrdenia s dostatočnou právnou istotou, že navrhované nariadenie nemá vplyv na právomoc členských štátov vydávať euromince podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ a b) uznania existencie medzery v práve, pokiaľ ide o všeobecné záväzné ustanovenia o vydávaní euromincí.

Zmena a doplnenie 2

Zmena a doplnenie 2

Článok 1 navrhovaného nariadenia

„Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa vydávania obehových euromincí, ako aj pamätných obehových euromincí, vydávania zberateľských euromincí a konzultácie pred zničením platných obehových euromincí.“

„Článok 1

Predmet úpravy

Bez toho, aby bol dotknutý článok 128 ods. 2 zmluvy, v ktorom sa ustanovuje právo členských štátov vydávať euromince, týmto nariadením sa ustanovujú všeobecné pravidlá týkajúce sa vydávania obehových euromincí, , vydávania zberateľských euromincí a konzultácie pred zničením platných obehových euromincí.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Tieto doplnenia sú potrebné na účely: a) potvrdenia s dostatočnou právnou istotou, že navrhované nariadenie nemá vplyv na právomoc členských štátov vydávať euromince podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ a b) uznania existencie medzery v práve, pokiaľ ide o všeobecné záväzné ustanovenia o vydávaní euromincí. Okrem toho je ich prínosom lepšie vymedzenie predmetu úpravy navrhovaného nariadenia vo vzťahu k príslušným požiadavkám podľa bodov 13.1 a 13.3 spoločnej praktickej príručky Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (2). Keďže zmenené a doplnenie vymedzenie pojmu „obehové euromince“ výslovne zahŕňa pamätné euromince určené do obehu (3), nie je potrebné tento pojem opakovať v kontexte článku 1.

Tieto doplnenia sú potrebné na účely: a) potvrdenia s dostatočnou právnou istotou, že navrhované nariadenie nemá vplyv na právomoc členských štátov vydávať euromince podľa článku 128 ods. 2 ZFEÚ a b) uznania existencie medzery v práve, pokiaľ ide o všeobecné záväzné ustanovenia o vydávaní euromincí. Okrem toho je ich prínosom lepšie vymedzenie predmetu úpravy navrhovaného nariadenia vo vzťahu k príslušným požiadavkám podľa bodov 13.1 a 13.3 spoločnej praktickej príručky Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (2

3

Zmena a doplnenie 3

Zmena a doplnenie 3

Článok 2 navrhovaného nariadenia

„Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | ‚Obehové euromince‘ predstavujú euromince určené do obehu, ktorých nominálne hodnoty a technické špecifikácie sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998. |
| --- | --- |

1.

‚Obehové euromince‘ predstavujú euromince určené do obehu, ktorých nominálne hodnoty a technické špecifikácie sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998.

| 2. | ‚Pamätné obehové euromince‘ predstavujú obehové euromince, ktoré sú určené na pripomenutie si zvláštnej príležitosti uvedenej v článku 1f nariadenia Rady (ES) č. 975/98. |
| --- | --- |

2.

‚Pamätné obehové euromince‘ predstavujú obehové euromince, ktoré sú určené na pripomenutie si zvláštnej príležitosti uvedenej v článku 1f nariadenia Rady (ES) č. 975/98.

| 3. | ‚Zberateľské euromince‘ predstavujú euromince, ktoré nie sú určené na vstup do obehu.“ |
| --- | --- |

3.

‚Zberateľské euromince‘ predstavujú euromince, ktoré nie sú určené na vstup do obehu.“

„Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | ‚Obehové euromince‘ predstavujú bežné a pamätné euromince určené do obehu, ktorých nominálne hodnoty a technické špecifikácie sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998. |
| --- | --- |

1.

‚Obehové euromince‘ predstavujú bežné a pamätné euromince určené do obehu, ktorých nominálne hodnoty a technické špecifikácie sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998.

| 2. | ‚Bežné obehové euromince‘ predstavujú euromince určené do obehu okrem pamätných obehových euromincí. |
| --- | --- |

2.

‚Bežné obehové euromince‘ predstavujú euromince určené do obehu okrem pamätných obehových euromincí.

| 3. | ‚Pamätné obehové euromince‘ predstavujú obehové euromince, ktoré sú určené na pripomenutie si zvláštnej príležitosti uvedenej v článku 1f nariadenia Rady (ES) č. 975/98. |
| --- | --- |

3.

‚Pamätné obehové euromince‘ predstavujú obehové euromince, ktoré sú určené na pripomenutie si zvláštnej príležitosti uvedenej v článku 1f nariadenia Rady (ES) č. 975/98.

| 4. | ‚Zberateľské euromince‘ predstavujú euromince, ktoré nie sú určené na vstup do obehu.“ |
| --- | --- |

4.

‚Zberateľské euromince‘ predstavujú euromince, ktoré nie sú určené na vstup do obehu.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Súčasné vymedzenie pojmu obehové euromince by sa malo objasniť a malo by sa pridať osobitné vymedzenie pojmu bežné obehové euromince, aby sa predišlo prípadnej nejednoznačnosti vo vzťahu k tejto terminológii.

Súčasné vymedzenie pojmu obehové euromince by sa malo objasniť a malo by sa pridať osobitné vymedzenie pojmu bežné obehové euromince, aby sa predišlo prípadnej nejednoznačnosti vo vzťahu k tejto terminológii

Zmena a doplnenie 4

Zmena a doplnenie 4

Článok 3 navrhovaného nariadenia

„Článok 3

Druhy euromincí

Členské štáty môžu vydávať dva druhy euromincí: obehové euromince, ktoré zahŕňajú pamätné obehové euromince, a zberateľské euromince.“

„Článok 3

Druhy euromincí

Členské štáty môžu vydávať dva druhy euromincí: obehové euromince, , a zberateľské euromince.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Keďže zmenené a doplnenie vymedzenie pojmu „obehové euromince“ výslovne zahŕňa pamätné euromince určené do obehu (4), nie je potrebné tento pojem opakovať v kontexte článku 3.

Keďže zmenené a doplnenie vymedzenie pojmu „obehové euromince“ výslovne zahŕňa pamätné euromince určené do obehu (4

Zmena a doplnenie 5

Zmena a doplnenie 5

Článok 4 navrhovaného nariadenia

„Článok 4

Vydávanie obehových euromincí

1.   Obehové euromince sa vydávajú v nominálnej hodnote.

2.   Odchylne od odseku 1 sa menší podiel, ktorý nepresiahne 5 % celkovej hodnoty a objemu euromincí, môže vydať v hodnote vyššej, než je nominálna hodnota, ak sa to odôvodní vyššou kvalitou alebo osobitným balením.“

„Článok 4

Vydávanie a predaj obehových euromincí

1.   Obehové euromince vydávajú a dávajú do obehu príslušné orgány každého členského štátu v nominálnej hodnote.

2.   Menší podiel, ktorý nepresiahne 5 % celkovej zostatkovej hodnoty a objemu euromincí, sa môže predávať v hodnote vyššej, než je nominálna hodnota, ak sa to odôvodní vyššou kvalitou alebo osobitným balením.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB navrhuje zosúladiť článok 4 navrhovaného nariadenia s odsekom 1 odporúčania 2009/23/ES, čím by sa toto ustanovenie zosúladilo s príslušnými praktikami členských štátov založenými na článku 1 odporúčania 2009/23/ES.

ECB navrhuje zosúladiť článok 4 navrhovaného nariadenia s odsekom 1 odporúčania 2009/23/ES, čím by sa toto ustanovenie zosúladilo s príslušnými praktikami členských štátov založenými na článku 1 odporúčania 2009/23/ES

Zmena a doplnenie 6

Zmena a doplnenie 6

Článok 6 ods. 2 písm. b) navrhovaného nariadenia

| „b) | nepoužívajú sa na nich zobrazenia, ktoré sú podobné spoločným stranám obehových euromincí alebo ich národným stranám;“ |
| --- | --- |

„b)

nepoužívajú sa na nich zobrazenia, ktoré sú podobné spoločným stranám obehových euromincí alebo ich národným stranám;“

| „b) | nepoužívajú sa na nich zobrazenia, ktoré sú podobné spoločným stranám obehových euromincí alebo ich národným stranám, ibaže ich celkový vzhľad možno v prípade podobnosti národným stranám stále ľahko odlíšiť;“ |
| --- | --- |

„b)

nepoužívajú sa na nich zobrazenia, ktoré sú podobné spoločným stranám obehových euromincí alebo ich národným stranám, ibaže ich celkový vzhľad možno v prípade podobnosti národným stranám stále ľahko odlíšiť;“

ibaže ich celkový vzhľad možno v prípade podobnosti národným stranám stále ľahko odlíšiť

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Tento pozmeňujúci návrh umožňuje zachovať národné tradície členských štátov v prípade vydávania zberateľských euromincí. ECB v zásade víta vydávanie zberateľských euromincí, ktorými sa rešpektujú jednotlivé numizmatické tradície a praktiky členských štátov (5). Pozmeňujúci návrh by naviac uviedol uvedené ustanovenie do súladu so závermi Rady Ecofin z 5. novembra 2002, v ktorých sú členské štáty vyzývané na používanie takých vzorov svojich zberateľských mincí, ktoré sa aspoň mierne odlišujú od vzorov národných strán obehových mincí.

Tento pozmeňujúci návrh umožňuje zachovať národné tradície členských štátov v prípade vydávania zberateľských euromincí. ECB v zásade víta vydávanie zberateľských euromincí, ktorými sa rešpektujú jednotlivé numizmatické tradície a praktiky členských štátov (5

Zmena a doplnenie 7

Zmena a doplnenie 7

Článok 6 ods. 3 navrhovaného nariadenia

„3.   Zberateľské euromince sa vydávajú v nominálnej hodnote alebo v hodnote vyššej, než je nominálna.“

„3.   Zberateľské euromince sa predávajú v nominálnej hodnote alebo v hodnote vyššej, než je nominálna.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Týmto pozmeňujúcim návrhom by sa presne zohľadnila dohoda, ku ktorej dospeli členské štáty na zasadnutí Rady Ecofin 5. novembra 2002, podľa ktorej možno predávať zberateľské euromince v hodnote vyššej, než je nominálna.

Týmto pozmeňujúcim návrhom by sa presne zohľadnila dohoda, ku ktorej dospeli členské štáty na zasadnutí Rady Ecofin 5. novembra 2002, podľa ktorej možno predávať zberateľské euromince v hodnote vyššej, než je nominálna

Zmena a doplnenie 8

Zmena a doplnenie 8

Článok 6 ods. 5 navrhovaného nariadenia

„5.   Členské štáty prijímajú vhodné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby sa zberateľské euromince používali ako platobné prostriedky, a to osobitným balením, osvedčením o pravosti, vopred urobeným oznámením vydávajúceho orgánu alebo vydaním v hodnote vyššej, než je nominálna.“

„5.   Členské štáty prijímajú vhodné opatrenia s cieľom odradiť od používania zberateľských euromincí ako platobných prostriedkov, a to osobitným balením, osvedčením o pravosti, vopred urobeným oznámením vydávajúceho orgánu alebo predajom v hodnote vyššej, než je nominálna.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Členské štáty nemajú nástroje na to, aby zabránili používaniu zberateľských euromincí ako platobných prostriedkov vo vydávajúcom členskom štáte. Preto ECB navrhuje, aby sa slovo „zabrániť“ nahradilo slovom „odradiť“. Z dôvodu súladu by sa tiež „vydaním v hodnote vyššej, než je nominálna“ malo nahradiť „predajom v hodnote vyššej, než je nominálna“, čím by sa presnejšie zohľadnilo znenie záverov Rady Ecofin z 5. novembra 2002.

Členské štáty nemajú nástroje na to, aby zabránili používaniu zberateľských euromincí ako platobných prostriedkov vo vydávajúcom členskom štáte. Preto ECB navrhuje, aby sa slovo „zabrániť“ nahradilo slovom „odradiť“. Z dôvodu súladu by sa tiež „vydaním v hodnote vyššej, než je nominálna“ malo nahradiť „predajom v hodnote vyššej, než je nominálna“, čím by sa presnejšie zohľadnilo znenie záverov Rady Ecofin z 5. novembra 2002

---

(1)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje vložiť. Preškrtnutým písmom sa označuje text, ktorý ECB navrhuje vypustiť.

1

(2)  Pozri spoločnú praktickú príručke Európskeho parlamentu, Rady a Komisie - pre osoby zapojené do tvorby legislatívy v inštitúciách Spoločenstva dostupnú na: http://eur-lex.europa.eu

2

(3)  Pozri zmenu a doplnenie 3.

3

(4)  Porovnaj poznámku pod čiarou 3.

4

(5)  Pozri tretí odsek stanoviska CON/2002/12.

5

---

PRÍLOHA II

Pozmeňujúce návrhy

| Znenie, ktoré navrhla Komisia | Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB (1) |
| --- | --- |
| Zmeny a doplnenia, ktoré ECB navrhuje k navrhovanému nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu |
| Zmena a doplnenie 1 |
| Článok 1f ods. 4 navrhovaných zmien a doplnení nariadenia (nový) |
| Žiadny text. | „4.   Vzorom pamätných obehových euromincí vydaných spoločne všetkými zúčastnenými členskými štátmi nie sú dotknuté ich prípadné ústavné požiadavky.“ |
| Odôvodnenie


  Účelom pozmeňujúceho návrhu je snaha vyhovieť prípadným požiadavkám vnútroštátneho práva a umožniť zachovanie národných tradícií členských štátov vo vzťahu k vydávaniu pamätných obehových euromincí. V tejto súvislosti ECB v zásade víta vydávanie pamätných mincí, ktorými sa rešpektujú jednotlivé numizmatické tradície a praktiky členských štátov
   (2). |
| Zmena a doplnenie 2 |
| Článok 1g ods. 1 navrhovaných zmien a doplnení nariadenia |
| „1.   Členské štáty sa navzájom informujú o návrhoch vzorov nových národných strán obehových euromincí vrátane označenia na hrane mincí a objemu emisie pred tým, ako tieto návrhy oficiálne schvália.“ | „1.   Členské štáty sa navzájom informujú o návrhoch vzorov nových národných strán obehových euromincí vrátane označenia na hrane mincí a o objeme emisie pred oficiálnym schválením týchto návrhov.“ |
| Odôvodnenie


  Z jazykových dôvodov sa odporúča objasniť, že členské štáty majú povinnosť navzájom sa informovať o objeme emisie obehových euromincí pred schválením takýchto návrhov. Z článku 1g ods. 2 a 3 tiež vyplýva, že Komisia overuje súlad s ustanoveniami navrhovaných zmien a doplnení nariadenia a „prijme konečné rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí vzoru bez zbytočného odkladu“. ECB preto navrhuje zmeniť a doplniť záverečnú časť článku 1g ods. 1 a to naznačením, že členské štáty zohrávajú úlohu pri oficiálnom schvaľovaní návrhov vzorov nových národných strán obehových euromincí. |
| Zmena a doplnenie 3 |
| Článok 1h písm. a) navrhovaných zmien a doplnení nariadenia |
| „a) | sa nevzťahujú na obehové euromince, ktoré boli vydané pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. ... [číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté],“ |

Znenie, ktoré navrhla Komisia

Zmeny a doplnenia, ktoré navrhuje ECB (1)

Zmeny a doplnenia, ktoré ECB navrhuje k navrhovanému nariadeniu Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu

Zmena a doplnenie 1

Článok 1f ods. 4 navrhovaných zmien a doplnení nariadenia (nový)

Žiadny text.

„4.   Vzorom pamätných obehových euromincí vydaných spoločne všetkými zúčastnenými členskými štátmi nie sú dotknuté ich prípadné ústavné požiadavky.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Účelom pozmeňujúceho návrhu je snaha vyhovieť prípadným požiadavkám vnútroštátneho práva a umožniť zachovanie národných tradícií členských štátov vo vzťahu k vydávaniu pamätných obehových euromincí. V tejto súvislosti ECB v zásade víta vydávanie pamätných mincí, ktorými sa rešpektujú jednotlivé numizmatické tradície a praktiky členských štátov
   (2).

Účelom pozmeňujúceho návrhu je snaha vyhovieť prípadným požiadavkám vnútroštátneho práva a umožniť zachovanie národných tradícií členských štátov vo vzťahu k vydávaniu pamätných obehových euromincí. V tejto súvislosti ECB v zásade víta vydávanie pamätných mincí, ktorými sa rešpektujú jednotlivé numizmatické tradície a praktiky členských štátov

2

Zmena a doplnenie 2

Zmena a doplnenie 2

Článok 1g ods. 1 navrhovaných zmien a doplnení nariadenia

„1.   Členské štáty sa navzájom informujú o návrhoch vzorov nových národných strán obehových euromincí vrátane označenia na hrane mincí a objemu emisie pred tým, ako tieto návrhy oficiálne schvália.“

„1.   Členské štáty sa navzájom informujú o návrhoch vzorov nových národných strán obehových euromincí vrátane označenia na hrane mincí a o objeme emisie pred oficiálnym schválením týchto návrhov.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Z jazykových dôvodov sa odporúča objasniť, že členské štáty majú povinnosť navzájom sa informovať o objeme emisie obehových euromincí pred schválením takýchto návrhov. Z článku 1g ods. 2 a 3 tiež vyplýva, že Komisia overuje súlad s ustanoveniami navrhovaných zmien a doplnení nariadenia a „prijme konečné rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí vzoru bez zbytočného odkladu“. ECB preto navrhuje zmeniť a doplniť záverečnú časť článku 1g ods. 1 a to naznačením, že členské štáty zohrávajú úlohu pri oficiálnom schvaľovaní návrhov vzorov nových národných strán obehových euromincí.

Z jazykových dôvodov sa odporúča objasniť, že členské štáty majú povinnosť navzájom sa informovať o objeme emisie obehových euromincí pred schválením takýchto návrhov. Z článku 1g ods. 2 a 3 tiež vyplýva, že Komisia overuje súlad s ustanoveniami navrhovaných zmien a doplnení nariadenia a „prijme konečné rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí vzoru bez zbytočného odkladu“. ECB preto navrhuje zmeniť a doplniť záverečnú časť článku 1g ods. 1 a to naznačením, že členské štáty zohrávajú úlohu pri oficiálnom schvaľovaní návrhov vzorov nových národných strán obehových euromincí.

Zmena a doplnenie 3

Zmena a doplnenie 3

Článok 1h písm. a) navrhovaných zmien a doplnení nariadenia

„a)

sa nevzťahujú na obehové euromince, ktoré boli vydané pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. ... [číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté],“

číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté

| „a) | sa nevzťahujú na obehové euromince, ktoré boli vyrobené pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. ... [číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté],“ |
| --- | --- |

„a)

sa nevzťahujú na obehové euromince, ktoré boli vyrobené pred nadobudnutím účinnosti nariadenia Rady (EÚ) č. ... [číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté],“

vyrobené

číslo týchto zmien a doplnení nariadenia sa doplní, keď budú prijaté

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB má za to, že sa článok 1h písm. a) vzťahuje na obehové euromince, ktoré majú postavenie zákonného platidla predtým, než tieto zmeny a doplnenia nariadenia nadobudnú účinnosť, pričom článok 1h písm. b) ustanovuje prechodné obdobie pre zmeny razidiel vzorov obehových euromincí v súlade s novými požiadavkami na vzory. V tejto súvislosti navrhuje ECB nahradiť v článku 1h písm. a) slovo „vydané" slovom „vyrobené“ Tým by sa rozšíril obmedzený rozsah návrhu tohto ustanovenia aj na zásoby obehových euromincí, ktoré už príslušné orgány zúčastnených členských štátov vyrazili, ale ktoré ešte nemajú postavenie zákonného platidla v čase nadobudnutia účinnosti týchto navrhovaných zmien a doplnení nariadenia. Týmto spôsobom by sa ustanovili právne záruky pre všetky náklady, ktoré môžu centrálnym bankám Eurosystému vzniknúť v súvislosti s výrobou obehových euromincí, ktoré ešte nenadobudli postavenie zákonného platidla, a to až do okamihu nadobudnutia účinnosti navrhovaných zmien a doplnení nariadenia. ECB tiež poznamenáva, že obehové euromince vydané počas prechodného obdobia podľa článku 1h písm. b) by si zachovali svoje postavenie zákonného platidla ešte aj po uplynutí prechodného obdobia.

ECB má za to, že sa článok 1h písm. a) vzťahuje na obehové euromince, ktoré majú postavenie zákonného platidla predtým, než tieto zmeny a doplnenia nariadenia nadobudnú účinnosť, pričom článok 1h písm. b) ustanovuje prechodné obdobie pre zmeny razidiel vzorov obehových euromincí v súlade s novými požiadavkami na vzory. V tejto súvislosti navrhuje ECB nahradiť v článku 1h písm. a) slovo „vydané" slovom „vyrobené“ Tým by sa rozšíril obmedzený rozsah návrhu tohto ustanovenia aj na zásoby obehových euromincí, ktoré už príslušné orgány zúčastnených členských štátov vyrazili, ale ktoré ešte nemajú postavenie zákonného platidla v čase nadobudnutia účinnosti týchto navrhovaných zmien a doplnení nariadenia. Týmto spôsobom by sa ustanovili právne záruky pre všetky náklady, ktoré môžu centrálnym bankám Eurosystému vzniknúť v súvislosti s výrobou obehových euromincí, ktoré ešte nenadobudli postavenie zákonného platidla, a to až do okamihu nadobudnutia účinnosti navrhovaných zmien a doplnení nariadenia. ECB tiež poznamenáva, že obehové euromince vydané počas prechodného obdobia podľa článku 1h písm. b) by si zachovali svoje postavenie zákonného platidla ešte aj po uplynutí prechodného obdobia.

---

(1)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje vložiť. Preškrtnutým písmom sa označuje text, ktorý ECB navrhuje vypustiť.

1

(2)  Pozri tretí odsek stanoviska CON/2002/12.

2

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/9

---

Výmenný kurz eura (1)

15. septembra 2011

2011/C 273/03

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3795 |
| JPY | Japonský jen | 105,67 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4476 |
| GBP | Britská libra | 0,87295 |
| SEK | Švédska koruna | 9,1940 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2062 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,7355 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,535 |
| HUF | Maďarský forint | 285,50 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7092 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3535 |
| RON | Rumunský lei | 4,2960 |
| TRY | Turecká líra | 2,4540 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,3416 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3635 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,7492 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6778 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7161 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 536,31 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 10,1860 |
| CNY | Čínsky juan | 8,8136 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5125 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 121,04 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,2558 |
| PHP | Filipínske peso | 59,678 |
| RUB | Ruský rubeľ | 42,0550 |
| THB | Thajský baht | 41,813 |
| BRL | Brazílsky real | 2,3680 |
| MXN | Mexické peso | 17,7573 |
| INR | Indická rupia | 65,6020 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3795

JPY

Japonský jen

105,67

DKK

Dánska koruna

7,4476

GBP

Britská libra

0,87295

SEK

Švédska koruna

9,1940

CHF

Švajčiarsky frank

1,2062

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,7355

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,535

HUF

Maďarský forint

285,50

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7092

PLN

Poľský zlotý

4,3535

RON

Rumunský lei

4,2960

TRY

Turecká líra

2,4540

AUD

Austrálsky dolár

1,3416

CAD

Kanadský dolár

1,3635

HKD

Hongkongský dolár

10,7492

NZD

Novozélandský dolár

1,6778

SGD

Singapurský dolár

1,7161

KRW

Juhokórejský won

1 536,31

ZAR

Juhoafrický rand

10,1860

CNY

Čínsky juan

8,8136

HRK

Chorvátska kuna

7,5125

IDR

Indonézska rupia

12 121,04

MYR

Malajzijský ringgit

4,2558

PHP

Filipínske peso

59,678

RUB

Ruský rubeľ

42,0550

THB

Thajský baht

41,813

BRL

Brazílsky real

2,3680

MXN

Mexické peso

17,7573

INR

Indická rupia

65,6020

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/10

---

Nová národná strana obehových euromincí

2011/C 273/04

Image

Národná strana novej obehovej pamätnej mince v hodnote 2 EUR vydanej Portugalskom

Obehové euromince majú v celej eurozóne štatút zákonného platidla. Komisia zverejňuje vzory všetkých nových euromincí (1) s cieľom informovať každého, kto prichádza s mincami do kontaktu, a takisto aj širokú verejnosť. V súlade so závermi Rady z 10. februára 2009 (2) môžu členské štáty eurozóny a krajiny, ktoré so Spoločenstvom uzavreli menovú dohodu ustanovujúcu vydávanie obehových euromincí, vydať do obehu určité množstvo pamätných euromincí za určitých podmienok, predovšetkým môže ísť len o mince v nominálnej hodnote 2 EUR. Tieto mince majú rovnaké technické parametre ako ostatné mince v hodnote 2 EUR, na národnej strane však nesú pamätný vzor, ktorý má vysokú symbolickú hodnotu z národného alebo európskeho hľadiska.

Vydávajúca krajina: Portugalsko

Pamätná udalosť: 500. výročie narodenia Fernãa Mendesa Pinta, portugalského bádateľa a cestovateľa po ázijských moriach a krajinách.

Popis vzoru: Vo vnútornej časti mince je zobrazená plachetnica na mori, ktoré tvoria slová v tvare vĺn – odkazov na Portugalsko, Lisabon, Pintovu knihu a niektoré z cieľov jeho výprav. Pod tým je nápis „Portugal“ (Portugalsko). V hornej vnútornej časti je uvedené meno bádateľa spolu s rokmi 1511 a 2011.

Po vonkajšom obvode mince je zobrazených dvanásť hviezd európskej vlajky.

Vydávané množstvo mincí:

Dátum vydania: september 2011

---

(1)  Pozri Ú. v. ES C 373, 28.12.2001, s. 1 o národných stranách všetkých mincí, ktoré boli vydané v roku 2002.

(2)  Pozri závery Rady pre hospodárske a finančné záležitosti z 10. februára 2009 a odporúčanie Komisie z 19. decembra 2008 o spoločných usmerneniach pre národné strany a vydávanie euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/11

---

Aktualizované vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v EÚ C 247, 13.10.2006, s. 85; Ú. v. EÚ C 153, 6.7.2007, s. 15; Ú. v. EÚ C 64, 19.3.2009, s. 18; Ú. v. EÚ C 239, 6.10.2009, s. 7 a Ú. v. EÚ C 304, 10.11.2010, s. 6)

2011/C 273/05

Vzory preukazov vydávaných ministerstvami zahraničných vecí členských štátov akreditovaným členom diplomatických misií a konzulárnych zastúpení a ich rodinným príslušníkom podľa článku 19 ods. 2 nariadenia (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), sa uverejňujú na základe informácií, ktoré členské štáty poskytli Komisii v súlade s článkom 34 Kódexu schengenských hraníc.

Mesačná aktualizácia je uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie a zároveň je k dispozícii aj na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre vnútorné záležitosti.

HOLANDSKO

Nahradenie údajov uverejnených v Ú. v. EÚ C 247, 13.10.2006

Statusy

Každej osobe požívajúcej výsady a imunity je udelený status označujúci príslušnú kategóriu osôb, ktoré požívajú výsady a imunity. Tento status je uvedený na doklade takejto osoby vo forme kódu.

Používajú sa tieto kódy:

Veľvyslanectvá

| STATUS | KÓD |
| --- | --- |
| diplomatický personál | AD |
| technický a administratívny personál | BD |
| služobný personál | ED |
| súkromné služobné osoby | PD |

STATUS

KÓD

diplomatický personál

AD

technický a administratívny personál

BD

služobný personál

ED

súkromné služobné osoby

PD

Konzuláty

| STATUS | KÓD |
| --- | --- |
| konzulárni úradníci | AC |
| konzulárni zamestnanci | BC |
| služobný personál | EC |
| člen súkromného personálu | PC |

STATUS

KÓD

konzulárni úradníci

AC

konzulárni zamestnanci

BC

služobný personál

EC

člen súkromného personálu

PC

Medzinárodné organizácie v Holandsku

| STATUS | KÓD |
| --- | --- |
| personál považovaný za diplomatický personál | AO |
| technický a administratívny personál | BO |
| služobný personál | EO |
| súkromné služobné osoby | PO alebo ZF |

STATUS

KÓD

personál považovaný za diplomatický personál

AO

technický a administratívny personál

BO

služobný personál

EO

súkromné služobné osoby

PO alebo ZF

Osobitné prípady

Ak sa identifikačné doklady vydávajú holandským občanom alebo cudzincom s trvalým pobytom v Holandsku, na označenie pobytového statusu sa pridávajú nasledujúce kódy:

| — | NL pre holandských občanov, |
| --- | --- |

—

NL pre holandských občanov,

| — | DV pre osoby s trvalým pobytom v Holandsku. |
| --- | --- |

—

DV pre osoby s trvalým pobytom v Holandsku.

Image

Image

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/13

---

ŠTÁTNA POMOC – BULHARSKO

Štátna pomoc SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Údajná pomoc vo forme výmeny súkromných lesných majetkov za štátne

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

(Text s významom pre EHP)

2011/C 273/06

Listom zo dňa 29. júna 2011, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Bulharsku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o uvedenú (údajnú) pomoc.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k pomoci, vo veci ktorej Komisia začína konanie, v lehote do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Bulharsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

OPIS ÚDAJNÉHO OPATRENIA

Komisii bola 17. júla 2008 doručená sťažnosť od sťažovateľa, ktorý si želal zostať anonymný. Sťažnosť sa týkala údajnej štátnej pomoci vo forme výmeny štátnych pozemkov za súkromné v Bulharsku. Transakciu výmeny verejného lesného majetku za súkromný realizoval bulharský štát údajne za cenu nižšiu, než bola trhová hodnota. V niekoľkých prípadoch nasledovala po takýchto výmenách zmena v spôsobe využívania vymenených pozemkov (t. j. zmena z lesného na stavebný pozemok), čím hodnota takto získaného pozemku ďalej stúpla.

Výmena a zmena v spôsobe využívania pozemku sa realizovali na základe bulharských právnych predpisov, ktoré nadobudli účinnosť pred pristúpením Bulharska k Európskej únii. Výmeny lesných pozemkov za súkromné a následné zmeny v spôsobe ich využívania boli v roku 2009 zakázané, resp. pozastavené. Sťažovatelia požadujú, aby údajná pomoc vyplývajúca z výmen a zmien v statuse pozemkov bola vyhlásená za neoprávnenú a nezlučiteľnú a aby bulharské orgány zabezpečili jej vrátenie.

Podľa sťažovateľov potenciálni príjemcovia pomoci, ktorí vymenili svoje lesné pozemky za štátne, pôsobia zväčša v oblasti výstavby nehnuteľností a/alebo cestovného ruchu a sú to fyzické osoby, súkromné podniky alebo obce.

Podľa sťažovateľov bola údajná pomoc poskytnutá v súvislosti s výmenou lesov v dvoch fázach. V prvej fáze boli štátne lesy vymenené za súkromné za nerovných podmienok, a to najmä z dôvodu strategickej polohy takýchto štátnych lesov. V druhej fáze bol poskytnutý súhlas príslušného orgánu so zmenou udeleného statusu bývalého lesného pozemku a s jeho zahrnutím do urbanizovanej oblasti, čo umožňuje realizáciu výstavby na takomto pozemku. Táto schéma by teda spojením obidvoch fáz umožnila podnikom získať hospodársku výhodu, keďže ceny za štátne pozemky požadované pri výmene a/alebo následnej zmene v spôsobe využívania pozemku boli nižšie než trhová cena za porovnateľný pozemok predávaný na trhu. Prostredníctvom platných bulharských právnych predpisov by sa teda takto vytvorila schéma štátnej pomoci.

Ceny za lesné pozemky vymenené štátom ako vlastníkom sú stanovené na základe osobitného bulharského nariadenia – Nariadenia o výpočte základných cien, cien pozemkov vo vyňatých oblastiach, vzniku práv využívania a vecných bremenách v súvislosti s lesmi a lesnými pozemkami (ďalej len „nariadenie o základných cenách“).

Cena, ako bola stanovená pri použití nariadenia o základných cenách, bola údajne nižšia ako trhová cena. Koeficienty na určenie administratívnej ceny okrem toho neboli medzi rokmi 2004 a 2010 (dostatočne) aktualizované. Preto sa podľa sťažovateľov pri výmene nikdy nepoužila skutočná trhová cena štátnych lesov.

POSÚDENIE POMOCI

Bulharské orgány nenotifikovali žiadne opatrenie v súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, ktoré by sa týkalo poskytovania pomoci v súvislosti s výmenou lesných pozemkov, ešte pred jeho realizáciou. Preto ak by Komisia dospela k záveru, že ide o štátnu pomoc, takáto pomoc by bola neoprávnená. Ak by sa okrem toho zistilo, že takáto pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom, bolo by potrebné dosiahnuť jej vrátenie.

Komisia má po predbežnom posúdení pochybnosti o tom, že metodika, ktorú Bulharsko použilo pri stanovovaní administratívnych cien pomoci, umožňuje stanoviť ceny, ktoré by sa čo najviac blížili trhovým, a to najmä v období značného zvyšovania cien. Komisia preto nemôže vylúčiť, že výmeny lesov predstavujú štátnu pomoc. Komisia nemôže v tejto fáze definitívne vylúčiť, že výmeny nie sú skutočne spojené s možnými následnými zmenami v spôsobe využívania pozemkov, ktoré sa schvaľujú administratívnym postupom a ktoré môžu mať za následok poskytnutie výhody vlastníkom vymenených pozemkov. Komisia nemôže v tejto fáze definitívne vylúčiť, že zmeny statusu vymenených pozemkov nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Komisia má pochybnosti o tom, že mechanizmus na určenie administratívnych cien vymenených pozemkov neobsahuje štátnu pomoc, že medzi výmenami a zmenami spôsobu využívania pozemkov skutočne nie je súvislosť a že zmena statusu pozemkov nezahŕňa štátnu pomoc.

Komisia nemá k dispozícii žiadne informácie, ktoré by jej umožňovali dospieť k záveru, že pomoc poskytnutá vo forme výmeny pozemkov a následnej zmeny v spôsobe ich využívania by mohla prispievať k dosiahnutiu cieľov EÚ alebo by bola poskytovaná v súlade s relevantnými kritériami zlučiteľnosti stanovenými v rôznych nástrojoch štátnej pomoci. Komisia preto vyjadruje pochybnosti v súvislosti so zlučiteľnosťou predmetných opatrení s vnútorným trhom.

TEXT LISTU

„Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.“ |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.“

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 16.9.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 273/26

---

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 273/07

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ“ (FASOLIA VANILIES FENEOU)

ES č.: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Názov:

„Φασόλια Βανίλιες Φενεού“ (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Členský štát alebo tretia krajina:

Grécko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1.   Druh výrobku:

| Trieda 1.6. | Ovocie, ze lenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované |
| --- | --- |

Trieda 1.6.

Ovocie, ze lenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ je lúpaná suchá fazuľa miestna odroda druhu Phaseolus vulgaris.

Fyzikálne vlastnosti: fazuľa je biela, oválneho tvaru, veľmi drobná – 1 000 semien váži od 270 do 280 gramov, čo ju zatrieďuje medzi odrody s drobným semenom, a má tenkú šupku.

Fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ je zdrojom bielkovín (minimálne 18 %). Chemické vlastnosti, ktoré fazuľu „Fasolia Vanilies Feneou“ odlišujú od inej fazule na trhu, sú:

| P.č. | Parameter | Fasolia Vanilies Feneou | Iná fazuľa (druh Phaseolus vulgaris) | Závery |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Vláknina | 27,9 – 29,9 hmotnostných percent | 13,2 hmotnostných percent | až o 54,4 % viac vlákniny |
| 2. | Tuky | 1,7 – 1,9 hmotnostných percent | 2 – 2,5 hmotnostných percent | až o 10 % menej tukov |
| 3. | Energetická hodnota | 225 – 233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | menej kalórií |
| 955 – 963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4. | Vápnik | 2 970 – 2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | až o 56 % viac vápnika |
| 5. | Sodík | 97,1 – 98,1 mg/kg | 354 mg/kg | nižší obsah soli |
| 6. | Popol | 3,9 – 4,1 % w/w | 4,4 % w/w | nižší obsah popola |

P.č.

Parameter

Fasolia Vanilies Feneou

Iná fazuľa (druh Phaseolus vulgaris)

Závery

1.

Vláknina

27,9 – 29,9 hmotnostných percent

13,2 hmotnostných percent

až o 54,4 % viac vlákniny

2.

Tuky

1,7 – 1,9 hmotnostných percent

2 – 2,5 hmotnostných percent

až o 10 % menej tukov

3.

Energetická hodnota

225 – 233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

menej kalórií

955 – 963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4.

Vápnik

2 970 – 2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

až o 56 % viac vápnika

5.

Sodík

97,1 – 98,1 mg/kg

354 mg/kg

nižší obsah soli

6.

Popol

3,9 – 4,1 % w/w

4,4 % w/w

nižší obsah popola

Fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ má organoleptické vlastnosti, ktoré ju odlišujú od inej fazule a robia ju obzvlášť príťažlivou pre spotrebiteľov: má sladkú chuť, rýchlo sa uvarí a nerozpadáva sa – po uvarení je vo vnútri jemná, pričom šupka zostáva neporušená.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5.   Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti:

Všetky fázy výrobného procesu od pestovania (príprava pôdy, hnojenie, výsev, zavlažovanie, boj proti burinám, ochrana rastlín) po zber, sušenie a lúskanie fazule musia byť vykonané vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6.   Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

—

3.7.   Osobitné pravidlá pri označovaní:

Balenie musí uvádzať označenie „ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ“ ΠΓΕ („Fasolia Vanilies Feneou“ PGI) a všetky ďalšie údaje predpísané vnútroštátnym právom a právom Spoločenstva.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Vymedzenou zemepisnou oblasťou výroby fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ je celá samosprávna oblasť Feneos v prefektúre Korint v regióne Peloponéz.

Oblasť Feneos, kde sa fazuľa pestuje, je uzatvorená rovina s celkovou obrábanou plochou 4 710 ha, chránená pohoriami Helmos – Dourdouvana, Killini, Oliyirtos – Saïtas. Priľahlá vodná nádrž Feneos (umelé jazero) je špecifickým znakom Peloponézu. Obklopujú ju jedľové a borovicové lesy, ktoré siahajú až k brehom jazera. Toto osobitné, jedinečné prostredie hôr pokrytých lesmi, ktoré obklopujú náhornú plošinu Feneos, spolu s umelým jazerom Doxa, pomáhajú vytvárať mikroklímu, ktorá je vhodná na pestovanie vysokokvalitného výrobku.

5.   Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Pôda

Pôda je hlboká a úrodná, väčšinou hlinito-piesočnatá až piesočnato-hlinitá s vysokou schopnosťou zadržiavať vodu. Je bohatá na vápnik a fosfor, ale má nízky obsah draslíka a horčíka. Väčšina pôd je mierne kyslá (pH < 7). Polia, na ktorých sa pestuje fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“, sú tvorené dnom dávneho jazera Doxa, ktoré bolo prírodným jazerom a ktoré si udržuje svoju relatívnu vlhkosť. Všetky tieto faktory majú priaznivý vplyv na pestovanie fazule „Fasolia Vanilies Feneou“.

Podnebie

Všeobecne možno povedať, že oblasť má kontinentálne podnebie so studenými zimami a s chladnými letami. Vzhľadom na rozsiahle lesné porasty pokrývajúce hory, ktoré obklopujú náhornú plošinu Feneos, je však podnebie miernejšie s vlhkejšími zimami a chladnejšími letami. Priemerná mesačná teplota je 28,8 °C (maximum) a 0,6 °C (minimum), pričom priemerná ročná teplota je 12,8 °C.

Prítomnosť jazera Doxa prispieva aj k miernemu jarnému počasiu v tejto oblasti. Priemerné ročné zrážky sú 600 mm. Fazuľa má rada vodu a spojenie optimálnych teplôt s relatívnou vlhkosťou pomáha vytvárať vynikajúce podmienky pre jej pestovanie.

Ľudské činitele

Faktorom, ktorý umožňuje najlepšie využitie pôdy a klimatických podmienok v oblasti Feneos a má zásadný význam pre výrobu vysokokvalitného výrobku a jeho povesť za hranicami prefektúry, je ľudský faktor.

Metódy pestovania používané výrobcami v oblasti Feneos sú založené na dlhoročných skúsenostiach a tradíciách odovzdávaných z generácie na generáciu. Zahŕňajú manuálne postupy, od sejby až po sušenie a lúskanie fazule, minimálne používanie pesticídov a chemických hnojív a výlučný výber samotnými poľnohospodármi, ktorí vyberajú semená fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ pre výsev v nasledujúcom roku, aby zabezpečili čistotu rastlinného materiálu.

5.2.   Špecifickosť výrobku:

Fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ sa pestuje v oblasti Feneos systematicky už od konca 19. storočia. Jej pestovanie má dlhoročnú tradíciu vzhľadom na osobitné vlastnosti, podľa ktorých je dobre rozpoznateľná: má veľmi malé, čisto biele, jemné, lesklé semená, ktoré sú oválne a nemajú tvar obličky ako väčšina iných fazúľ, má tenkú šupku, čo znamená, že sa uvarí lepšie a rýchlejšie; fazuľa má sladkú chuť a je veľmi výživná.

Miestny názov „Vanilia“ jej dali samotní pestovatelia, aby zdôraznili čisto bielu farbu tejto fazule a jej osobitnú sladkú chuť, ktorá pripomína vanilku. Tieto osobitné kvalitatívne vlastnosti odlišujú výrobok od inej fazule a robia ho žiadanejším na trhu.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Opis súvislosti medzi kvalitou výrobku a vymedzenou zemepisnou oblasťou

Vlastnosti fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ sú spojené s podnebím danej oblasti, pôdou a použitím rastlinného materiálu, ktorý je prispôsobený miestnemu prostrediu.

Keďže fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ je optimálne prispôsobená kontinentálnemu podnebiu a základným pôdnym podmienkam oblasti, darí sa jej tu veľmi dobre. Pôdy, ktoré sú dobre odvodnené a v priemere mierne kyslé, v spojení s relatívne miernymi, vlhkými zimami a chladnými letami, majú zásadný vplyv na kvalitu úrody lesklých semien fazule s tenkou šupkou a dužinou maslovej konzistencie. Vďaka týmto podmienkam má fazuľa vysokú schopnosť absorbovať vodu, nízky obsah popola a lepšie organoleptické vlastnosti, ako napríklad osobitnú sladkú chuť a skutočnosť, že sa dobre varí.

Okrem toho jedinečné prírodné prostredie tejto oblasti s pohoriami, ktoré chránia rovinu Feneos pred silnými vetrami, s umelým jazerom Doxa a jedľovými a borovicovými lesmi, ktoré ho obklopujú a siahajú až k brehom jazera, hrá kľúčovú úlohu pri vytváraní ideálnych podmienok, v ktorých sa táto fazuľa pestuje, a pri jej odlíšení od podobných inde pestovaných druhov fazule.

Metódy pestovania, ktoré miestni poľnohospodári používajú už vyše 100 rokov, v spojení s priaznivými pôdnymi, klimatickými a environmentálnymi podmienkami prispievajú k osobitným vlastnostiam výrobku. Techniky pestovania fazule, ktoré používajú pestovatelia, sú totožné s technikami, ktoré používali ich predkovia, a väčšina prác, ako napr. okopávanie, zber, triedenie a balenie, sa dodnes vykonáva ručne, čoho výsledkom je výrobok s dobrým vzhľadom, jednotného tvaru, bez cudzích látok a zlomkov semien. Minimálnym používaním pesticídov a chemických hnojív, ktoré znižujú kvalitatívne hodnotenie výrobku, a starostlivým výberom semien na zabezpečenie úrody v nasledujúcom roku a čistoty miestnej odrody fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ sa dosahuje výrobok najvyššej kvality.

O úzkom spojení medzi výrobkom a vymedzenou zemepisnou oblasťou, a navyše typicky miestnom pestovaní na náhornej plošine Feneos, svedčia aj opakované pokusy pestovať tento druh v susedných oblastiach, kde sa pestuje fazuľa. Tieto pokusy boli neúspešné – kvalita fazule pestovanej mimo vymedzenej zemepisnej oblasti je znateľne nižšia, najmä pokiaľ ide o vzhľad, jemnosť šupky a chuť.

Opis súvislosti medzi povesťou produktu a vymedzenou zemepisnou oblasťou

Odkazy v dvojzväzkovej publikácii Vassiliosa Sarlisa o folklóre oblasti Feneos svedčia o význame tejto plodiny v danej oblasti a o jej povesti najchutnejšej fazule. V gréckej mytológii boli strukoviny darom od bohyne Demeter obyvateľom oblasti Feneos za to, že jej ponúkli pohostenie, keď hľadala svoju dcéru Persefónu, ktorú uniesol Hádes. Hádes sa pokúsil stiahnuť Persefónu do podsvetia cez hlbiny jazera Feneos. Preto boli ľudia z oblasti Feneos prvými, ktorí jedli strukoviny, a možno to je dôvod, prečo sa práve ich fazuľa preslávila ako najchutnejšia. Uvádza sa aj, že fazuľa je najčastejšie konzumovanou strukovinou; po nej nasleduje šošovica a cícer.

Systematické pestovanie fazule v danej oblasti sa začalo na konci 19. storočia, keď sa stratila voda z jazera Feneos. Povesť výrobku a jeho úzku súvislosť s oblasťou Feneos dokumentuje toto:

Doklad vydaný občianskym súdom prvého stupňa v obci Feneos dňa 25. marca 1910 o vyplatení náhrady škody, ktorú mal uhradiť chovateľ dobytka pestovateľovi fazule, pretože jeho zvieratá zničili úrodu fazule.

Výskum, ktorý uskutočnil Panos Dimitrios, PhD., o intenzívnom pestovaní fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ v tejto oblasti v päťdesiatych rokoch 20. storočia.

Od roku 1980 sa každoročne v októbri (v čase zberu fazule „Fasolia Vanilies Feneou“) koná v obci Steno festival Fasolada, ktorý noviny Eleftheros Tipos zaraďujú medzi turistické atrakcie vzhľadom na význam tejto plodiny pre danú oblasť a vzhľadom na skutočnosť, že jej sláva sa rozšírila široko-ďaleko.

Grécky štatistický úrad má údaje, ktoré dokumentujú nepretržité pestovanie fazule „Fasolia Vanilies Feneou“ v období rokov 1993 – 2003.

Kontroly vykonané Riaditeľstvom pre poľnohospodárstvo prefektúrneho úradu v Korinte v súvislosti s vyplatením kompenzácie a režimom jednotných platieb potvrdzujú, že fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ sa v tejto oblasti tradične pestuje už mnoho rokov a má výnimočnú kvalitu.

Návštevník oblasti si spomína, ako mu rovina Feneos a jej lahodná „vanilková“ fazuľa pripomenuli detské roky.

Slávna fazuľa „Fasolia Feneou“ bola spomenutá v dvoch vydaniach denníka Kathimerini (24. októbra 2006 a 17. novembra 2007).

Tradičná fasolada (fazuľová polievka) pripravovaná z fazule „Fasolia Feneou“ sa uvádza aj vo vydaní novín Ta Nea (16. februára 2007) a Eleftheros Tipos (4. októbra 2008).

Ilias Mamalakis vo svojom televíznom programe Boukia Kai Sinkhorio divákom ukázal, ako si pripravia Boulia (Polispori) Feneos s typickou „bielou“ fazuľou „Fasolia Vanilies Feneou“ ako jednou z hlavných prísad.

Fazuľa „Fasolia Vanilies Feneou“ sa objavila v dvoch programoch štátnej televízie Menoume Ellada (október 2006 a 2007) a vo februári 2009 na televíznom kanáli ET3.

Fazuľu „Fasolia Vanilies Feneou“ si vysoko cenia nielen spotrebitelia, ale aj výrobcovia, pretože jej cena môže byť až o 75 % vyššia ako cena inej fazule, ktorej názov nie je chránený.

Celkovo možno konštatovať, že historické a bibliografické údaje, články v miestnych a celoštátnych novinách, mediálne vysielanie a materiál nájdený na internete (Wikipedia atď.) najmä v spojení s gastronómiou a cestovným ruchom potvrdzujú povesť fazule „Fasolia Vanilies Feneou“, ktorá je nerozlučne spätá s jej osobitnými vlastnosťami.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

---