# Den Europæiske Unions C 310/2011

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2011.310.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 310 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 54. årgang22. oktober 2011 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2011.310.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 310

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

54. årgang22. oktober 2011

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 310/01 | Kommissionens henstilling af 21. oktober 2011 om initiativet til fælles programlægning af forskningsindsatsen: Interface mellem handling og klimaviden for Europa | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Europa-Kommissionen

2011/C 310/01

Kommissionens henstilling af 21. oktober 2011 om initiativet til fælles programlægning af forskningsindsatsen: Interface mellem handling og klimaviden for Europa

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 310/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6392 — GORES/MEXX) (
  1
  ) | 4 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2011/C 310/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.6392 — GORES/MEXX) (
  1
  )

1

4

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2011/C 310/03 | Rådets Retsakt af 20. oktober 2011 om udnævnelse af en vicedirektør for Europol | 5 |
| 2011/C 310/04 | Bekendtgørelse til Abdollahi Hamed (alias Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (alias Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam og Soleimani Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilag I til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1063/2011 af 21. oktober 2011) | 6 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 310/05 | Euroens vekselkurs | 8 |
| | Revisionsretten |
| 2011/C 310/06 | Særberetning nr. 9/2011 Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive? | 9 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2011/C 310/07 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 10 |
| 2011/C 310/08 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 11 |
| 2011/C 310/09 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 12 |
| 2011/C 310/10 | Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2011/C 310/03

Rådets Retsakt af 20. oktober 2011 om udnævnelse af en vicedirektør for Europol

5

2011/C 310/04

Bekendtgørelse til Abdollahi Hamed (alias Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (alias Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam og Soleimani Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (jf. bilag I til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1063/2011 af 21. oktober 2011)

6

Europa-Kommissionen

2011/C 310/05

Euroens vekselkurs

8

Revisionsretten

2011/C 310/06

Særberetning nr. 9/2011 Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?

9

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2011/C 310/07

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

10

2011/C 310/08

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

11

2011/C 310/09

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

12

2011/C 310/10

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

13

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2011/C 310/11 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 14 |
| 2011/C 310/12 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 17 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2011/C 310/11

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

14

2011/C 310/12

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Europa-Kommissionen

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/1

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 21. oktober 2011

om initiativet til fælles programlægning af forskningsindsatsen: »Interface mellem handling og klimaviden for Europa«

2011/C 310/01

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 181, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Klimaforandringer er en af vor tids store udfordringer: Københavnsaftalen (1) anerkender 2 °C-målet, understreger behovet for en kraftig reduktion af drivhusgasemissionerne og opfordrer til handling for at minimere virkningerne af klimaforandringerne. |
| --- | --- |

(1)

Klimaforandringer er en af vor tids store udfordringer: Københavnsaftalen (1) anerkender 2 °C-målet, understreger behovet for en kraftig reduktion af drivhusgasemissionerne og opfordrer til handling for at minimere virkningerne af klimaforandringerne.

| (2) | Ifølge planen vil den kommende femte vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), der forventes offentliggjort i 2014, samle og vurdere nye videnskabelige resultater med det formål at skabe et solidt videnskabeligt grundlag for beslutningstagningen, idet der vil blive lagt særlig vægt på fremtidige klimaprognoser, de regionale aspekter af klimaforandringer og virkningerne heraf, en vurdering af de forskellige mulige måder at modvirke klimaforandringer på og den rolle, de enkelte sektorer, f.eks. energi, transport, landbrug og industri, spiller. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge planen vil den kommende femte vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), der forventes offentliggjort i 2014, samle og vurdere nye videnskabelige resultater med det formål at skabe et solidt videnskabeligt grundlag for beslutningstagningen, idet der vil blive lagt særlig vægt på fremtidige klimaprognoser, de regionale aspekter af klimaforandringer og virkningerne heraf, en vurdering af de forskellige mulige måder at modvirke klimaforandringer på og den rolle, de enkelte sektorer, f.eks. energi, transport, landbrug og industri, spiller.

| (3) | Europa 2020-strategien fastslår, at det er nødvendigt at opfylde de emissionsmål, der allerede er sat på EU-plan, og understreger, at vores økonomier skal gøres mere robuste over for klimaforandringer, og at vores kapacitet til katastrofeforebyggelse og -indsats skal styrkes. |
| --- | --- |

(3)

Europa 2020-strategien fastslår, at det er nødvendigt at opfylde de emissionsmål, der allerede er sat på EU-plan, og understreger, at vores økonomier skal gøres mere robuste over for klimaforandringer, og at vores kapacitet til katastrofeforebyggelse og -indsats skal styrkes.

| (4) | Forskning og innovation er af central betydning for ovennævnte politiske mål. Der er for eksempel brug for bedre klimaprognoser, så der kan tages højde for eventuelle fremtidige ændringer i hyppigheden og intensiteten af ekstreme fænomener. Der er også behov for forskning, for at vi vurdere gennemførligheden, følgerne og gennemførelsen af de globale mål i Europa og resten af verden og kvantificere de virkninger, der er forbundet med disse mål på regionalt plan. Øget viden er afgørende for, at vi finde mulige tilpasnings- og afbødningsløsninger og vurdere deres potentielle fordele, virkninger og omkostninger set i forhold til et scenario uden indgreb. |
| --- | --- |

(4)

Forskning og innovation er af central betydning for ovennævnte politiske mål. Der er for eksempel brug for bedre klimaprognoser, så der kan tages højde for eventuelle fremtidige ændringer i hyppigheden og intensiteten af ekstreme fænomener. Der er også behov for forskning, for at vi vurdere gennemførligheden, følgerne og gennemførelsen af de globale mål i Europa og resten af verden og kvantificere de virkninger, der er forbundet med disse mål på regionalt plan. Øget viden er afgørende for, at vi finde mulige tilpasnings- og afbødningsløsninger og vurdere deres potentielle fordele, virkninger og omkostninger set i forhold til et scenario uden indgreb.

| (5) | Vi har stadig for lidt viden om samfundets og økosystemernes sårbarhed og robusthed over for klimaforandringer. Der er behov for bedre indsigt i de grundlæggende processer i det komplekse klimasystem, for at vi bedre kan påpege klimaforandringer og fastslå deres årsager (menneskelige eller naturlige faktorer) og skelne mellem klimaforandringer og klimasvingninger. |
| --- | --- |

(5)

Vi har stadig for lidt viden om samfundets og økosystemernes sårbarhed og robusthed over for klimaforandringer. Der er behov for bedre indsigt i de grundlæggende processer i det komplekse klimasystem, for at vi bedre kan påpege klimaforandringer og fastslå deres årsager (menneskelige eller naturlige faktorer) og skelne mellem klimaforandringer og klimasvingninger.

| (6) | Der er et presserende behov for afbødningsteknologier, -koncepter og -mekanismer, der kan sikre en kraftig reduktion af CO2-emissionerne inden 2050, og dette kræver forskning og innovation på områder som vedvarende energi, CO2-opsamling og -lagring, energi- og ressourceeffektivitet, alternative brændstoffer, ændringer i arealanvendelse, bæredygtig mobilitet, bæredygtigt landbrug og skovbrug samt nedskæringer i udledningen af forurenende stoffer, der påvirker menneskers helbred eller miljøet. |
| --- | --- |

(6)

Der er et presserende behov for afbødningsteknologier, -koncepter og -mekanismer, der kan sikre en kraftig reduktion af CO2-emissionerne inden 2050, og dette kræver forskning og innovation på områder som vedvarende energi, CO2-opsamling og -lagring, energi- og ressourceeffektivitet, alternative brændstoffer, ændringer i arealanvendelse, bæredygtig mobilitet, bæredygtigt landbrug og skovbrug samt nedskæringer i udledningen af forurenende stoffer, der påvirker menneskers helbred eller miljøet.

| (7) | Der bør udvikles klimatjenester til udarbejdelse, tilrådighedsstillelse og anvendelse af videnskabeligt baserede klimaprognoser. I denne forbindelse er der brug for forskning til at forbedre og udvikle systemer til langsigtet observation, dataanalyser, modeller og prognosesystemer med forskellige tidshorisonter og til at støtte etableringen af velfungerende partnerskaber mellem leverandører og brugere. |
| --- | --- |

(7)

Der bør udvikles klimatjenester til udarbejdelse, tilrådighedsstillelse og anvendelse af videnskabeligt baserede klimaprognoser. I denne forbindelse er der brug for forskning til at forbedre og udvikle systemer til langsigtet observation, dataanalyser, modeller og prognosesystemer med forskellige tidshorisonter og til at støtte etableringen af velfungerende partnerskaber mellem leverandører og brugere.

| (8) | På mødet den 26. maj 2010 (2) anerkendte Rådet (ministrene for konkurrenceevne) »Interface mellem handling og klimaviden for Europa« som et område, hvor fælles programlægning vil give betydelig merværdi i forhold til medlemsstaternes nuværende opsplittede forskningsindsats. I sine konklusioner af mødet anerkendte Rådet derfor nødvendigheden af at lancere et initiativ til fælles programlægning inden for dette område og opfordrede Kommissionen til at bidrage til udarbejdelsen heraf. Rådet understregede endvidere, at fælles programlægning er en proces, der iværksættes af medlemsstaterne med Kommissionen som koordinerende instans. Analysen af de nationale forskningsaktiviteter i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene bekræfter, at der skal en bedre koordinering til for at gøre forskningen mere effektiv og virkningsfuld og for at opnå synergi med aktiviteterne på EU-plan gennem opstilling af en fælles strategisk forskningsdagsorden. |
| --- | --- |

(8)

På mødet den 26. maj 2010 (2) anerkendte Rådet (ministrene for konkurrenceevne) »Interface mellem handling og klimaviden for Europa« som et område, hvor fælles programlægning vil give betydelig merværdi i forhold til medlemsstaternes nuværende opsplittede forskningsindsats. I sine konklusioner af mødet anerkendte Rådet derfor nødvendigheden af at lancere et initiativ til fælles programlægning inden for dette område og opfordrede Kommissionen til at bidrage til udarbejdelsen heraf. Rådet understregede endvidere, at fælles programlægning er en proces, der iværksættes af medlemsstaterne med Kommissionen som koordinerende instans. Analysen af de nationale forskningsaktiviteter i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene bekræfter, at der skal en bedre koordinering til for at gøre forskningen mere effektiv og virkningsfuld og for at opnå synergi med aktiviteterne på EU-plan gennem opstilling af en fælles strategisk forskningsdagsorden.

| (9) | Klimaforandringer og klimarelateret forskning er et centralt område under Den Europæiske Unions forskningsrammeprogram, der i betragtning af emnets globale dimension spiller en udpræget strategisk rolle som støtteredskab for den politiske proces i Unionen. Aktiviteterne inden for dette fælles programlægningsinitiativ skal koordineres nøje med det syvende EU-rammeprogram og fremtidige EU-programmer på dette område, særlig rammeprogrammet for forskning og innovation, Horisont 2020. |
| --- | --- |

(9)

Klimaforandringer og klimarelateret forskning er et centralt område under Den Europæiske Unions forskningsrammeprogram, der i betragtning af emnets globale dimension spiller en udpræget strategisk rolle som støtteredskab for den politiske proces i Unionen. Aktiviteterne inden for dette fælles programlægningsinitiativ skal koordineres nøje med det syvende EU-rammeprogram og fremtidige EU-programmer på dette område, særlig rammeprogrammet for forskning og innovation, Horisont 2020.

| (10) | Fælles programlægning af forskningen vedrørende interfacet mellem handling og klimaviden for Europa vil bidrage til koordinering af forskningen på dette område og til et fuldt operationelt europæisk forskningsrum for klimaforandringer samt styrke Europas førende position og konkurrenceevne på dette felt. |
| --- | --- |

(10)

Fælles programlægning af forskningen vedrørende interfacet mellem handling og klimaviden for Europa vil bidrage til koordinering af forskningen på dette område og til et fuldt operationelt europæisk forskningsrum for klimaforandringer samt styrke Europas førende position og konkurrenceevne på dette felt.

| (11) | For at nå de mål, der opstilles i denne henstilling, bør medlemsstaterne samarbejde med Kommissionen om at undersøge mulige initiativer fra Kommissionens side med henblik på at bistå medlemsstaterne med at videreudvikle og gennemføre den strategiske forskningsdagsorden. |
| --- | --- |

(11)

For at nå de mål, der opstilles i denne henstilling, bør medlemsstaterne samarbejde med Kommissionen om at undersøge mulige initiativer fra Kommissionens side med henblik på at bistå medlemsstaterne med at videreudvikle og gennemføre den strategiske forskningsdagsorden.

| (12) | Medlemsstaterne bør jævnligt aflægge rapport til Kommissionen om, hvordan gennemførelsen af dette fælles programlægningsinitiativ skrider frem, således at Kommissionen kan aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene inden for alle programlægningsinitiativerne — |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterne bør jævnligt aflægge rapport til Kommissionen om, hvordan gennemførelsen af dette fælles programlægningsinitiativ skrider frem, således at Kommissionen kan aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om fremskridtene inden for alle programlægningsinitiativerne —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1. | Medlemsstaterne tilskyndes til at udvikle en fælles vision om, hvordan samarbejde og koordinering inden for forskning på EU-plan kan bidrage til afbødnings- og tilpasningsindsatsen over for klimaforandringer ved at skabe forbindelse mellem videnskab, politik, økonomi og samfund. Medlemsstaterne, og især de lande, hvor virkningerne af klimaforandringerne forventes at være særlig omfattende, bør engagere sig fuldt ud i denne opgave. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne tilskyndes til at udvikle en fælles vision om, hvordan samarbejde og koordinering inden for forskning på EU-plan kan bidrage til afbødnings- og tilpasningsindsatsen over for klimaforandringer ved at skabe forbindelse mellem videnskab, politik, økonomi og samfund. Medlemsstaterne, og især de lande, hvor virkningerne af klimaforandringerne forventes at være særlig omfattende, bør engagere sig fuldt ud i denne opgave.

| 2. | Medlemsstaterne tilskyndes til at opstille en fælles operationel strategisk forskningsdagsorden med forskningsbehov og -mål på mellemlang til lang sigt inden for klimaforandringer. Den strategiske forskningsdagsorden bør indeholde en gennemførelsesplan med højt prioriterede mål og tidsfrister samt en nærmere angivelse af, hvilke foranstaltninger, instrumenter og ressourcer der er nødvendige. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne tilskyndes til at opstille en fælles operationel strategisk forskningsdagsorden med forskningsbehov og -mål på mellemlang til lang sigt inden for klimaforandringer. Den strategiske forskningsdagsorden bør indeholde en gennemførelsesplan med højt prioriterede mål og tidsfrister samt en nærmere angivelse af, hvilke foranstaltninger, instrumenter og ressourcer der er nødvendige.

| 3. | Medlemsstaterne opfordres til at inddrage følgende foranstaltninger i den operationelle strategiske forskningsdagsorden og gennemførelsesplanen:






  a) | styrke udvekslingen af information om relevante regionale og nationale programmer, forskningsaktiviteter og EU-koordinerede forskningsprogrammer, også med henblik på jævnligt at ajourføre kortlægningen af europæisk forskning på området |
| --- | --- | --- |

3.

Medlemsstaterne opfordres til at inddrage følgende foranstaltninger i den operationelle strategiske forskningsdagsorden og gennemførelsesplanen:

a)

styrke udvekslingen af information om relevante regionale og nationale programmer, forskningsaktiviteter og EU-koordinerede forskningsprogrammer, også med henblik på jævnligt at ajourføre kortlægningen af europæisk forskning på området

| b) | udveksle information, ressourcer, bedste praksis, metoder og retningslinjer |
| --- | --- |

b)

udveksle information, ressourcer, bedste praksis, metoder og retningslinjer

| c) | udpege områder eller forskningsaktiviteter, der vil drage fordel af koordinering eller fælles forslagsindkaldelser eller samling af ressourcer |
| --- | --- |

c)

udpege områder eller forskningsaktiviteter, der vil drage fordel af koordinering eller fælles forslagsindkaldelser eller samling af ressourcer

| d) | fastlægge vilkårene for den fælles forskningsindsats inden for de i litra c) nævnte områder |
| --- | --- |

d)

fastlægge vilkårene for den fælles forskningsindsats inden for de i litra c) nævnte områder

| e) | sørge for koordinering og synergi med eksisterende forsknings- og innovationsprogrammer i Den Europæiske Union, f.eks. med rammeprogrammet, herunder præoperationelle foranstaltninger under GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning), klimaforskning og klimarelateret forskning, der udføres af Det Fælles Forskningscenter og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)/videns- og innovationsfællesskabet om klima; endvidere med forskningsaktiviteter, der støttes via samhørighedspolitikken, og andre lignende fælles programlægningsinitiativer samt med Den Europæiske Unions clearinghouse for tilpasning, der forvaltes af Kommissionen og Miljøagenturet. Der bør knyttes stærke forbindelser inden for relevante aspekter af klimaforandringer, der ikke specifikt er omfattet af det nuværende programlægningsinitiativ, navnlig udvikling af mulige afbødnings- og tilpasningsløsninger såvel som de risici og muligheder, der er forbundet med tiltag vedrørende klimaforandringer. |
| --- | --- |

e)

sørge for koordinering og synergi med eksisterende forsknings- og innovationsprogrammer i Den Europæiske Union, f.eks. med rammeprogrammet, herunder præoperationelle foranstaltninger under GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning), klimaforskning og klimarelateret forskning, der udføres af Det Fælles Forskningscenter og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT)/videns- og innovationsfællesskabet om klima; endvidere med forskningsaktiviteter, der støttes via samhørighedspolitikken, og andre lignende fælles programlægningsinitiativer samt med Den Europæiske Unions clearinghouse for tilpasning, der forvaltes af Kommissionen og Miljøagenturet. Der bør knyttes stærke forbindelser inden for relevante aspekter af klimaforandringer, der ikke specifikt er omfattet af det nuværende programlægningsinitiativ, navnlig udvikling af mulige afbødnings- og tilpasningsløsninger såvel som de risici og muligheder, der er forbundet med tiltag vedrørende klimaforandringer.

| f) | hvor det er hensigtsmæssigt, udnytte eksisterende forskningsinfrastruktur i fællesskab eller udvikle nye faciliteter, såsom fælles databaser eller modeller til analyse af klimaforandringsprocesser og -virkninger |
| --- | --- |

f)

hvor det er hensigtsmæssigt, udnytte eksisterende forskningsinfrastruktur i fællesskab eller udvikle nye faciliteter, såsom fælles databaser eller modeller til analyse af klimaforandringsprocesser og -virkninger

| g) | tilskynde til øget samarbejde mellem den offentlige og den private sektor samt til åben innovation mellem forskellige forskningsaktiviteter og erhvervssektorer, der har at gøre med og berøres af klimaforandringerne |
| --- | --- |

g)

tilskynde til øget samarbejde mellem den offentlige og den private sektor samt til åben innovation mellem forskellige forskningsaktiviteter og erhvervssektorer, der har at gøre med og berøres af klimaforandringerne

| h) | eksportere og formidle viden, innovation og tværfaglige metoder, særlig vedrørende politisk relevante resultater |
| --- | --- |

h)

eksportere og formidle viden, innovation og tværfaglige metoder, særlig vedrørende politisk relevante resultater

| i) | forsyne den politiske beslutningsproces på nationalt niveau og EU-plan med relevante videnskabelige oplysninger |
| --- | --- |

i)

forsyne den politiske beslutningsproces på nationalt niveau og EU-plan med relevante videnskabelige oplysninger

| j) | iværksætte en passende informationsudveksling med relevante internationale programmer |
| --- | --- |

j)

iværksætte en passende informationsudveksling med relevante internationale programmer

| k) | skabe netværk mellem centre for forskning i klimaforandringer, også centre uden for det europæiske forskningsrum. |
| --- | --- |

k)

skabe netværk mellem centre for forskning i klimaforandringer, også centre uden for det europæiske forskningsrum.

| l) | styrke fælles aktiviteter vedrørende fremtidsstudier. |
| --- | --- |

l)

styrke fælles aktiviteter vedrørende fremtidsstudier.

| 4. | Medlemsstaterne opfordres til at opretholde og videreudvikle et fælles forvaltningsorgan inden for klimaforandringer med mandat til at opstille fælles betingelser, regler og procedurer for samarbejde og koordinering og til at overvåge gennemførelsen af den strategiske forskningsdagsorden. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne opfordres til at opretholde og videreudvikle et fælles forvaltningsorgan inden for klimaforandringer med mandat til at opstille fælles betingelser, regler og procedurer for samarbejde og koordinering og til at overvåge gennemførelsen af den strategiske forskningsdagsorden.

| 5. | Medlemsstaterne tilskyndes til i fællesskab at gennemføre den strategiske forskningsdagsorden, bl.a. gennem deres nationale forskningsprogrammer eller andre nationale forskningsaktiviteter i henhold til de retningslinjer for rammebestemmelserne for fælles programlægning, der er udarbejdet af Rådets Gruppe på Højt Plan for Fælles Programlægning (3). |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterne tilskyndes til i fællesskab at gennemføre den strategiske forskningsdagsorden, bl.a. gennem deres nationale forskningsprogrammer eller andre nationale forskningsaktiviteter i henhold til de retningslinjer for rammebestemmelserne for fælles programlægning, der er udarbejdet af Rådets Gruppe på Højt Plan for Fælles Programlægning (3).

| 6. | Medlemsstaterne tilskyndes til at samarbejde med Kommissionen om at undersøge mulige initiativer fra Kommissionens side, der har til formål at bistå medlemsstaterne med at opstille og gennemføre den strategiske forskningsdagsorden, og om at koordinere de fælles programmer med andre EU-initiativer på dette område. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterne tilskyndes til at samarbejde med Kommissionen om at undersøge mulige initiativer fra Kommissionens side, der har til formål at bistå medlemsstaterne med at opstille og gennemføre den strategiske forskningsdagsorden, og om at koordinere de fælles programmer med andre EU-initiativer på dette område.

| 7. | Medlemsstaterne opfordres til at arbejde tæt sammen med Det Strategiske Forum for Internationalt Videnskabeligt og Teknologisk Samarbejde (SFIC), når de udvikler og gennemfører en eventuel international dimension af den strategiske forskningsdagsorden, og til at sikre sammenhæng med SFIC's initiativer sammen med og over for tredjelande. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterne opfordres til at arbejde tæt sammen med Det Strategiske Forum for Internationalt Videnskabeligt og Teknologisk Samarbejde (SFIC), når de udvikler og gennemfører en eventuel international dimension af den strategiske forskningsdagsorden, og til at sikre sammenhæng med SFIC's initiativer sammen med og over for tredjelande.

| 8. | Medlemsstaterne opfordres til jævnligt at underrette Kommissionen om, hvordan gennemførelsen af det fælles programlægningsinitiativ skrider frem, ved hjælp af årlige statusrapporter. |
| --- | --- |

8.

Medlemsstaterne opfordres til jævnligt at underrette Kommissionen om, hvordan gennemførelsen af det fælles programlægningsinitiativ skrider frem, ved hjælp af årlige statusrapporter.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 2011.

På Kommissionens vegne

Máire GEOGHEGAN-QUINN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Rapport fra den 15. samling i partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der blev afholdt i København den 7.-19. december 2009.

1

(2)  10246/10.

2

(3)  http://ec.europa.eu/research/era/docs/en/voluntary_guidelines.pdf

3

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/4

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.6392 — GORES/MEXX)

(EØS-relevant tekst)

2011/C 310/02

Den 17. oktober 2011 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6392. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32011M6392. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/5

---

RÅDETS RETSAKT

af 20. oktober 2011

om udnævnelse af en vicedirektør for Europol

2011/C 310/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

under henvisning til Rådets afgørelse om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol) (1), særlig artikel 38,

som er den myndighed, der har kompetence til at udnævne Europols vicedirektør,

som henviser til Styrelsesrådets udtalelse,

som henviser til Europols stillingsfortegnelse for 2010-2012, særlig punkt 1.1 (C), og Europols plan for personalepolitikken 2011-2013, særlig afsnit 1.2.1, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I forlængelse af Europols vicedirektørs begæring om udtræden af tjenesten, som Rådet har efterkommet (2), skal der udnævnes en vicedirektør. |
| --- | --- |

(1)

I forlængelse af Europols vicedirektørs begæring om udtræden af tjenesten, som Rådet har efterkommet (2), skal der udnævnes en vicedirektør.

| (2) | Europols Styrelsesråds afgørelse om bestemmelser for udvælgelse af, forlængelse af embedsperioden for og afskedigelse af direktøren og vicedirektørerne for Europol (3) fastsætter særbestemmelser for proceduren for udvælgelse af Europols direktør og vicedirektører. |
| --- | --- |

(2)

Europols Styrelsesråds afgørelse om bestemmelser for udvælgelse af, forlængelse af embedsperioden for og afskedigelse af direktøren og vicedirektørerne for Europol (3) fastsætter særbestemmelser for proceduren for udvælgelse af Europols direktør og vicedirektører.

| (3) | Styrelsesrådet har forelagt Rådet en liste over egnede ansøgere med et fuldstændigt ansøgningsdossier for hver af disse kandidater samt en liste over samtlige kandidater. |
| --- | --- |

(3)

Styrelsesrådet har forelagt Rådet en liste over egnede ansøgere med et fuldstændigt ansøgningsdossier for hver af disse kandidater samt en liste over samtlige kandidater.

| (4) | På grundlag af alle relevante oplysninger fra Styrelsesrådet agter Rådet at udnævne den ansøger, der ifølge Rådet opfylder samtlige krav for at kunne bestride den ledige stilling som vicedirektør — |
| --- | --- |

(4)

På grundlag af alle relevante oplysninger fra Styrelsesrådet agter Rådet at udnævne den ansøger, der ifølge Rådet opfylder samtlige krav for at kunne bestride den ledige stilling som vicedirektør —

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oldrich MARTINŮ udnævnes hermed til vicedirektør for Europol fra den 1. november 2011 til den 31. oktober 2015 i lønklasse AD 13, løntrin 1.

Artikel 2

Denne retsakt har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Luxembourg, den 20. oktober 2011.

På Rådets vegne

M. SAWICKI

Formand

---

(1)  EUT L 121 af 15.5.2009, s. 37.

1

(2)  9425/11 ENFOPOL 126.

2

(3)  EUT L 348 af 29.12.2009, s. 3.

3

---

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/6

---

Bekendtgørelse til Abdollahi Hamed (alias Mustafa Abdullahi), Arbabsiar Manssor (alias Mansour Arbabsiar), Shahlai Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), Shakuri Ali Gholam og Soleimani Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(jf. bilag I til Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1063/2011 af 21. oktober 2011)

2011/C 310/04

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for ABDOLLAHI Hamed (alias Mustafa Abdullahi), ARBABSIAR Manssor (alias Mansour Arbabsiar), SHAHLAI Abdul Reza (alias Abdol Reza Shala'i, alias Abd-al Reza Shalai, alias Abdorreza Shahlai, alias Abdolreza Shahla'i, alias Abdul-Reza Shahlaee, alias Hajj Yusef, alias Haji Yusif, alias Hajji Yasir, alias Hajji Yusif, alias Yusuf Abu-al-Karkh), SHAKURI Ali Gholam og SOLEIMANI Qasem (alias Ghasem Soleymani, alias Qasmi Sulayman, alias Qasem Soleymani, alias Qasem Solaimani, alias Qasem Salimani, alias Qasem Solemani, alias Qasem Sulaimani, alias Qasem Sulemani), der er opført på listen i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1063/2011 af 21. oktober 2011 (1).

Rådet har besluttet at opføre ovennævnte personer på den liste over personer, grupper og enheder, der er omhandlet i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 indefryses alle midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, der tilhører de berørte personer, grupper og enheder, og der må hverken direkte eller indirekte stilles midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til rådighed for dem.

De berørte personer kan fremsende en anmodning om at få Rådets begrundelse for, at de opføres på ovennævnte liste, til følgende adresse:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| eller pr. fax til følgende nummer: +32 22815375. |

Council of the European Union

General Secretariat (Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

eller pr. fax til følgende nummer: +32 22815375.

En sådan anmodning bør fremsendes senest tre uger fra datoen for offentliggørelsen af denne bekendtgørelse.

De berørte personer kan til enhver tid fremsende en anmodning, sammen med den fornødne dokumentation, til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til ovennævnte adresse. Sådanne anmodninger vil blive behandlet, når de er modtaget.

De berørte personer gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 2580/2001, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 5 i forordningen). Der findes en ajourført liste over disse kompetente myndigheder på følgende websted:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Endelig gøres de berørte personer ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 277 af 22.10.2011, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/8

---

Euroens vekselkurs (1)

21. oktober 2011

2011/C 310/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3798 |
| JPY | japanske yen | 105,82 |
| DKK | danske kroner | 7,4456 |
| GBP | pund sterling | 0,86775 |
| SEK | svenske kroner | 9,1031 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2307 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,7060 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,993 |
| HUF | ungarske forint | 298,46 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7053 |
| PLN | polske zloty | 4,3935 |
| RON | rumænske leu | 4,3304 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,5513 |
| AUD | australske dollar | 1,3401 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3957 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,7353 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7304 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7577 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 584,02 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,2490 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,8120 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4775 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 228,04 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,3390 |
| PHP | filippinske pesos | 59,959 |
| RUB | russiske rubler | 43,0250 |
| THB | thailandske bath | 42,760 |
| BRL | brasilianske real | 2,4638 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,9171 |
| INR | indiske rupee | 69,0240 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3798

JPY

japanske yen

105,82

DKK

danske kroner

7,4456

GBP

pund sterling

0,86775

SEK

svenske kroner

9,1031

CHF

schweiziske franc

1,2307

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,7060

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,993

HUF

ungarske forint

298,46

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7053

PLN

polske zloty

4,3935

RON

rumænske leu

4,3304

TRY

tyrkiske lira

2,5513

AUD

australske dollar

1,3401

CAD

canadiske dollar

1,3957

HKD

hongkongske dollar

10,7353

NZD

newzealandske dollar

1,7304

SGD

singaporeanske dollar

1,7577

KRW

sydkoreanske won

1 584,02

ZAR

sydafrikanske rand

11,2490

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,8120

HRK

kroatiske kuna

7,4775

IDR

indonesiske rupiah

12 228,04

MYR

malaysiske ringgit

4,3390

PHP

filippinske pesos

59,959

RUB

russiske rubler

43,0250

THB

thailandske bath

42,760

BRL

brasilianske real

2,4638

MXN

mexicanske pesos

18,9171

INR

indiske rupee

69,0240

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Revisionsretten

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/9

---

Særberetning nr. 9/2011 »Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?«

2011/C 310/06

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 9/2011 »Har de EFRU-støttede e-forvaltningsprojekter været effektive?« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://www.eca.europa.eu

Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave ved henvendelse til:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Enhed »Revision: Udarbejdelse af beretninger« |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Enhed »Revision: Udarbejdelse af beretninger«

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU Bookshop.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/10

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

2011/C 310/07

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om lukning af fiskeri, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 11.5.2011 |
| --- | --- |
| Varighed | 11.5.2011-31.12.2011 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand eller bestandsgruppe | WHB/1X14 |
| Art | Blåhvilling (Micromesistius poutassou) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 887265 |

Dato og klokkeslæt for lukning

11.5.2011

Varighed

11.5.2011-31.12.2011

Medlemsstat

Spanien

Bestand eller bestandsgruppe

WHB/1X14

Art

Blåhvilling (Micromesistius poutassou)

Område

EU-farvande og internationale farvande i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII og XIV

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

887265

Link til medlemsstatens beslutning:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_da.htm

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/11

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

2011/C 310/08

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om lukning af fiskeri, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 18.7.2011 |
| --- | --- |
| Varighed | 18.7.2011-31.12.2011 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand eller bestandsgruppe | RNG/8X14- |
| Art | Skolæst (Coryphaenoides rupestris) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 887089 |

Dato og klokkeslæt for lukning

18.7.2011

Varighed

18.7.2011-31.12.2011

Medlemsstat

Spanien

Bestand eller bestandsgruppe

RNG/8X14-

Art

Skolæst (Coryphaenoides rupestris)

Område

EU-farvande og internationale farvande i VIII, IX, X, XII og XIV

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

887089

Link til medlemsstatens beslutning:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_da.htm

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/12

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

2011/C 310/09

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om lukning af fiskeri, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 18.7.2011 |
| --- | --- |
| Varighed | 18.7.2011-31.12.2011 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand eller bestandsgruppe | RNG/5B67- |
| Art | Skolæst (Coryphaenoides rupestris) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i Vb VI og VII |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 887083 |

Dato og klokkeslæt for lukning

18.7.2011

Varighed

18.7.2011-31.12.2011

Medlemsstat

Spanien

Bestand eller bestandsgruppe

RNG/5B67-

Art

Skolæst (Coryphaenoides rupestris)

Område

EU-farvande og internationale farvande i Vb VI og VII

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

887083

Link til medlemsstatens beslutning:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_da.htm

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/13

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om lukning af fiskeri

2011/C 310/10

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om lukning af fiskeri, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for lukning | 6.9.2011 |
| --- | --- |
| Varighed | 6.9.2011-31.12.2011 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestand eller bestandsgruppe | JAX/2A-14 |
| Art | Hestemakrelarter og tilknyttede bifangster (Trachurus spp.) |
| Område | EU-farvande i IIa og IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Løbenummer | 1008695 |

Dato og klokkeslæt for lukning

6.9.2011

Varighed

6.9.2011-31.12.2011

Medlemsstat

Spanien

Bestand eller bestandsgruppe

JAX/2A-14

Art

Hestemakrelarter og tilknyttede bifangster (Trachurus spp.)

Område

EU-farvande i IIa og IVa; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV

Fiskerfartøjstype(r)

—

Løbenummer

1008695

Link til medlemsstatens beslutning:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_da.htm

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/14

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 310/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»THÜRINGER ROSTBRATWURST«

EF-Nr.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

| — |  | Produktets betegnelse |
| --- | --- | --- |
| — | | Beskrivelse |
| — |  | Geografisk område |
| — |  | Bevis for oprindelse |
| — |  | Produktionsmetode |
| — |  | Tilknytning |
| — |  | Mærkning |
| — |  | Krav i de nationale bestemmelser |
| — |  | Andet (angives nærmere) |

—



Produktets betegnelse

—

Image

Beskrivelse

—



Geografisk område

—



Bevis for oprindelse

—



Produktionsmetode

—



Tilknytning

—



Mærkning

—



Krav i de nationale bestemmelser

—



Andet (angives nærmere)

2.   Type ændring(er):

| — | | Ændring af enhedsdokument eller resuméark |
| --- | --- | --- |
| — |  | Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort |
| — |  | Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) |
| — |  | Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006) |

—

Image

Ændring af enhedsdokument eller resuméark

—



Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort

—



Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006)

—



Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3.   Ændring(er):

Ønskede ændringer:

3.1.   Beskrivelse:

Sætningen »Mindst 51 % af de anvendte råvarer stammer fra Thüringer-regionen« skal udgå.

Begrundelse:

Kravet om, at en bestemt del af råvarerne skal stamme fra regionen, bør ikke gælde længere. Produktets egenskaber eller dets omdømme afhænger ikke af, om en del af de anvendte råvarer kommer fra regionen eller ej.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»THÜRINGER ROSTBRATWURST«

EF-Nr.: DE-PGI-0105-0223-09.02.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1.   Betegnelse:

»Thüringer Rostbratwurst«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.2. | Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.) |
| --- | --- |

Kategori 1.2.

Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Mindst 15-20 cm lang, mellemfin pølse af typen Rostbratwurst i stram naturtarm (svine- eller fåretarm), rå eller kogt, med en meget krydret smag. Stykvægt: 100-150 g.

Sammensætning

Svinekød, hvorfra en del af fedtet er fjernet, svinekæber uden svær, evt. kalve- eller oksekød til farsen, ikke behandlet til konservering; krydderiblandingen varierer alt efter de traditionelle opskrifter eller det regionale særpræg; foruden salt og peber anvendes navnlig kommen, merian og hvidløg. Fedtindhold: 20 % (± 5 %)

Analyseværdier

Kødprotein uden bindevævsprotein: mindst 8,5 %. Af kødproteinet skal andelen uden bindevævsprotein udgøre: mindst 65 volumenprocent (histometrisk) og mindst 75 % (kemisk).

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle etaper i produktionen af pølsen finder sted i det definerede geografiske område.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7.   Specifikke mærkningsregler:

—

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Forbundsstaten Thüringen

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Der har været tradition for at fremstille Thüringer Rostbratwurst i Thüringen i adskillige århundreder. Den første omtale af Thüringer Rostbratwurst kan dokumenteres helt tilbage til 1404. I Rudolstadts statsarkiv findes en faktura fra Arnstadt Kloster, som bl.a. indeholder en post med betegnelsen »darme czu bratwurstin«, dvs. Bratwursttarme. Den ældste kendte opskrift findes i statsarkivet i Weimar. Den stammer fra »Ordnung für das Fleischerhandwerk zu Weimar, Jena und Buttstädt« (bestemmelser for slagterhåndværket i Weimar, Jena og Buttstädt) af 2. juli 1613. I »Thüringisch-Erfurtische Kochbuch« (kogebog fra Thüringen og Erfurt) fra 1797 findes endnu en opskrift. I dag har næsten alle kød- og pølseproducenter i Thüringen »Thüringer Rostbratwurst« i deres sortiment, og pølsen kan fås overalt i Thüringen i specielle pølsebarer. Oprindelsesbetegnelsen er blevet bibeholdt, fordi den i det tidligere DDR kun blev anvendt som ægte geografisk oprindelsesbetegnelse.

5.2.   Produktets egenart:

Thüringer Rostbratwurst er opstået af en tradition, der går flere århundreder tilbage. Også Martin Luther og Goethe skønnede på Thüringer Rostbratwurst, og den er løbende blevet nævnt i litteraturen (Grimmelshausen, Simplizissimus) siden 1669. Produktets unikke og lækre smag betyder, at den endnu i dag har et godt omdømme, ikke blot i Tyskland, men også i andre lande.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn for (BGB):

Thüringer Rostbratwurst har fået sit renommé på grund af Thüringen-slagternes håndelag og erfaring og opskrifterne, der er gået i arv gennem generationer.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen:

Markenblatt Heft 33 af 20. august 2010, Teil 7a-bb, s. 14729

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/14402

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 22.10.2011 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 310/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2011

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 310/17

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 310/12

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUME

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»SZŐREGI RÓZSATŐ«

EF-Nr.: HU-PGI-0005-0389-21.10.2004

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Vidékfejlesztési Minisztérium
  Élelmiszer-feldolgozási Főosztály |
| --- | --- |
| Adresse: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Vidékfejlesztési Minisztérium

Élelmiszer-feldolgozási Főosztály

Adresse:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 17952000

Fax

+36 17950096

E-mail:

efef@vm.gov.hu

Agnes.Komari@vm.gov.hu

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Szőregi Virág-Dísznövény Áfész |
| --- | --- |
| Adresse: | Szeged-Szőreg |
| Hősök tere 5. |
| 6771 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Szőregi Virág-Dísznövény Áfész

Adresse:

Szeged-Szőreg

Hősök tere 5.

6771

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 62406606

Fax

+36 62405138

E-mail:

szoreg.rozsa@vnet.hu

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 3.5. | Blomster og prydplanter |
| --- | --- |

Kategori 3.5.

Blomster og prydplanter

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Szőregi rózsatő«

4.2.   Beskrivelse:

Den forædlede barrodsrose, som markedsføres, består af en grundstamme og en forædlet kultivar, som er podet på den. Følgende sorter anvendes som grundstamme: Laxa, Polmeriana, Schmid’s Ideal, Inermis, Multiflora og Superbe. Grundstammen skal have følgende egenskaber: Den skal kunne tåle temperaturer ned til – 30 °C uden at tage skade, være modstandsdygtig over for sygdomme (primært over for rust, rosenstråleplet og meldug); være modstandsdygtig over for udtørring og fugt; vokse kraftigt (kraftig, sund og hurtig udvikling); kunne gro i kalkholdig jord (med undtagelse af Multiflora); være nem at formere (hurtig frøspiring uden vækstdvale er afgørende).

Til fremstilling af »Szőregi rózsatő« anvendes følgende grupper af kultivarer: have- og bed-, tehybrid-, polyantha-, floribunda-, klatre-, miniature- og bunddækkeroser. Podekviste fra disse grupper kan også podes på deres egen stamme (med undtagelse af floribundaroser). Podehøjden kan variere fra 40 til 140 cm.

Egenskaberne hos rosen med den beskyttede geografiskebetegnelse »Szőregi rózsatő« er samlet i enten kategori A eller B:

| — | Kategori A omfatter forædlede barrodsroser, som forgrener sig fra en podning, hvorfra der ved en forædlet rose mindst udvikles mindst to skud, det tredje skud deler sig senest 5 cm fra okulationsstedet. Skuddenes samlede diameter er 24 mm, og hvert skud har en diameter på mindst 6 mm. Forædlede barrodsroser i multifloragruppen har en skudlængde på mindst 40 cm, miniatureroser mindst 20 cm, hvorimod den for roser i alle de andre grupper (have- og bedroser, tehybrid-, polyantha-, floribunda- og bunddækkeroser) er mindst 30 cm. Hovedroden er for alle gruppers vedkommende tæt forgrenet inden for 10 cm. Roden er mindst 20 cm lang. |
| --- | --- |

—

Kategori A omfatter forædlede barrodsroser, som forgrener sig fra en podning, hvorfra der ved en forædlet rose mindst udvikles mindst to skud, det tredje skud deler sig senest 5 cm fra okulationsstedet. Skuddenes samlede diameter er 24 mm, og hvert skud har en diameter på mindst 6 mm. Forædlede barrodsroser i multifloragruppen har en skudlængde på mindst 40 cm, miniatureroser mindst 20 cm, hvorimod den for roser i alle de andre grupper (have- og bedroser, tehybrid-, polyantha-, floribunda- og bunddækkeroser) er mindst 30 cm. Hovedroden er for alle gruppers vedkommende tæt forgrenet inden for 10 cm. Roden er mindst 20 cm lang.

| — | Kategori B omfatter forædlede barrodsroser, som forgrener sig fra en podning, hvorfra der ved en forædlet rose udvikler sig mindst to skud. Skuddenes samlede diameter er mindst 16 mm, og de har hver en diameter på mindst 6 mm. Hvis de to skuds diameter er mindre end 16 mm, skal et tredje skud med en diameter på mindst 6 mm forgrene sig inden for 5 cm. |
| --- | --- |

—

Kategori B omfatter forædlede barrodsroser, som forgrener sig fra en podning, hvorfra der ved en forædlet rose udvikler sig mindst to skud. Skuddenes samlede diameter er mindst 16 mm, og de har hver en diameter på mindst 6 mm. Hvis de to skuds diameter er mindre end 16 mm, skal et tredje skud med en diameter på mindst 6 mm forgrene sig inden for 5 cm.

| — | Alle disse grupper (med undtagelse af forædlede barrodsroser i klatrerosegruppen) kan podes på deres egen stamme. Podehøjden kan variere fra 40 til 140 cm. Der udgår mindst tre skud fra én podning. De enkelte skud er mindst 6 mm i diameter. |
| --- | --- |

—

Alle disse grupper (med undtagelse af forædlede barrodsroser i klatrerosegruppen) kan podes på deres egen stamme. Podehøjden kan variere fra 40 til 140 cm. Der udgår mindst tre skud fra én podning. De enkelte skud er mindst 6 mm i diameter.

4.3.   Geografisk område:

Den forædlede barrodsrose med den beskyttede geografiske betegnelse »Szőregi rózsatő« fremstilles inden for de administrative grænser af følgende lokaliteter i Csongrád amt: Szeged-Szőreg, Szeged-Mihálytelek, Szeged-Gyálarét, Algyő, Deszk, Újszentiván, Kübekháza og Tiszasziget.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Producenten fører et register, som kontrolleres og certificeres af de kompetente myndigheder og ajourføres i overensstemmelse med officielle regler. Registeret indeholder følgende oplysninger: områdets topografiske nummer, antal plantede grundstammer, deres sort og oprindelse, et plantekort, en podningsoversigt og en oversigt over, hvornår podningerne er gennemført, antal podninger pr. sort, det endelige produkt fordelt på antal og kvalitet og den solgte mængde pr. sort, modtager (eller køber), nummer på den kontrakt, som er indgået med køber, producentnummer og plantekode. Når den forædlede barrodsrose markedsføres med »Szőregi rózsatő«-mærket, fører firmaet Szõregi Virág-Dísznövény Áfész et standardiseret edb-baseret registreringssystem, som sikrer en jævn kvalitet. Efter erhvervelse (levering) fra avlerne bringes de forædlede kultivarer i omsætning under et fælles mærke, billede og sortsnavn.

4.5.   Produktionsmetode:

Proceduren begynder med, at grundstammen erhverves eller fremstilles. Vælger avlerne selv at fremstille grundstammerne, sås frøene enten om efteråret eller i foråret. Tidspunktet afhænger af, om kuldebehandlingen foregår kunstigt eller naturligt. Frøplanterne graves op i det sene efterår, hvorefter de sorteres og bundtes efter rodhalstykkelse. Frøplanterne kan købes i denne fase af fremstillingen (dette gælder avlere, som ikke fremstiller deres egne grundstammer). Uanset om avlerne selv har fremstillet grundstammerne eller har købt dem, graves bundterne ned, skråtstillet, i en rende og dækkes forsigtigt med jord, således at skuddene overalt er trefjerdedele dækket.

I den næste fase forberedes jorden til plantning. Jorden i Tisza-Maros egner sig glimrende til dyrkning af roser. Det er dog nødvendigt, at grundstammerne plantes i næringsrig og ukrudtsfri jord. Sædskifte er obligatorisk ved rosenavl. Inden der avles roser, avles der korn og hø. Når den foregående afgrøde er høstet, skal der plantebeskyttes og dybdepløjes (30-40 cm) i efteråret med rotor- eller tallerkenharve.

Plantningen finder sted fra midten af februar til begyndelsen af marts. Grundstammerne plantes efter størrelse; først de tykkeste og derefter tyndere og tyndere grundstammer. Grundstammerne forberedes til plantning. Rødderne skæres tilbage til 17 cm og skuddene beskæres til 10 cm. Plantningen sker normalt manuelt, men den kan også foregå maskinelt. Afstanden mellem rækkerne er 80-90 cm, og roserne plantes med en afstand på 12-14 cm. Efter plantning kammes jorden op. Plantedybden er meget vigtig. Skuddet skal stikke 2-3 cm op af jorden, således at planten let kan okuleres.

Planterne passes og beskyttes i hele fremstillingscyklen. Jordbearbejdning bekæmper ukrudt og skadedyr. Eftersom gødskning forbedrer rosernes modstandskraft, bør der anvendes kunstgødning og, om muligt, økologisk kvæggødning. Sædskifte er med til at forhindre spredning af visse specifikke skadedyr. Ukrudt fjernes regelmæssigt fra grundstammerne, enten maskinelt ved hjælp af havefræsere, ved pløjning eller manuelt med en hakke. Dette sikrer også den rette gennemluftning af jorden. Ukrudtet fjernes 4-6 gange årligt. Planterne sprøjtes regelmæssigt mod svampesygdomme og skadedyr. Vanding er også vigtigt, men afhænger selvfølgelig af vejret.

Podningen, som følger efter plantningen, finder sted fra anden halvdel af juli til begyndelsen af september. Ved roser anvendes okulation med sovende øjne, som foregår i tre forskellige afgrænsede trin: åbning af grundstammen, okulation og ombinding. Skuddene tages fra forædlede, moderat blomstrende kultivarer, som blev podet året før.

Den første opgave efter okulation er at sprede et blandet gødningsmiddel på grundstammerne om vinteren. Forårsopgaverne det andet år begynder med, at roserne skæres tilbage. Derefter klippes grundstammen af over knoppen med en skarp saks, sideskud fjernes, og podekvistene nippes af i en længde af 5-10 cm for at gøre rosen busket. Til forårs- og sommeropgaver hører også regelmæssig maskinel fjernelse af ukrudt, manuel hakning og sprøjtning. I løbet af sommeren indsamles stilke med nye skud, som skal bruges til at pode grundstammerne, fra de roser, som er blevet skabt på denne måde.

Roserne graves op om efteråret. Den bedste tid at tage dem op er oktober måned. De skæres tilbage til en højde på 40 cm, inden de graves op. Roserne, som tages op med en specialmaskine, der pløjer og vender jorden, afblades, sideskuddene fjernes, og planterne klassificeres, bundtes og mærkes. Efter sortering og bundtning transporteres roserne så hurtigt som muligt til et koldt sted og beskyttes mod udtørring. Kølerum med en konstant temperatur på mellem 0 °C og 2 °C både sommer og vinter er bedst egnede til lagring.

Indpakningsmaterialet består primært af en blanding af lige dele spagnum og træspåner, som holdes sammen af polyester eller papir. Blandingen kan plantes sammen med papirrøret, som opløses i jorden. Indpakningen skal forhindre, at rosernes rødder tørrer ud eller beskadiges af maskiner. Roser af samme kvalitet samles i bundter af 10, hvorefter der sættes et mærke på bundtet. Fem af disse bundter med 10 planter bundtes herefter sammen.

4.6.   Tilknytning:

»Szőregi rózsatő«’s særlige kvalitet skyldes delvis en mere end hundrede år gammel tradition og delvis områdets fantastiske klima og geografiske forhold.

Historisk forbindelse: I Szeged-Szőreg-regionen begyndte avlen af roser, salget af podede grundstammer og afskårne blomster i Új-Szeged mod slutningen af det 19. århundrede. Historisk set er avlen af roser i Szőreg knyttet til fremstillingstraditionerne i Szeged og Új-Szeged og udviklingen af gartnerier. De unge podemestre, som blev udlært i planteskolerne i Szeged, slog sig ned i Szőreg, hvor de også selv drev havebrug på deres små jordlodder på 400-800 négyszögöl (1 440-2 880 m2). De grundlagde en planteskole, hvor de for det meste solgte både podede grundstammer af egen avl og fra deres arbejdsgiver, planteskolen i Szeged. I begyndelsen af 1900-tallet opstod en ny erhvervsgren i Szőreg, hvor pionererne uden undtagelse var fattige, jordløse landboere, som havde forpagtet deres jord, og daglejere. Eftersom de også var praktiske eksperter, forfinede de små gartnere i Szőreg deres kunnen. Når de var færdige med at okulere derhjemme, tog de langt omkring for at okulere, og deres arbejde gjorde Szőreg berømt. Denne lille gruppe har oplært den nuværende gruppe af gartnere. Guldalderen for rosenavl i Szőreg var 1927.

De små planteskoleejere var afhængige af hinanden. Da det var særligt svært for dem at afsætte deres roser, oprettede de det første kooperativ i 1936. I 1938 var de tre planteskoler i Szeged-Szőreg på i alt 350 kh (2) og fremstillede 1 250 000 podekviste. Resten af landets planteskoler dækkede et areal på 850 ungarske acres og fremstillede 2 040 000 podekviste. Planteskolerne i Szeged-Szőreg begyndte allerede at eksportere roser i de første år af det 20. århundrede. Mellem 1929 og 1931 fremstillede planteskolerne i Szeged-Szőreg 63,6 % af landets samlede planteskoleeksport (dvs. 587 000 podekviste), hvilket viser, at disse små planteskoler fremstillede fremragende podekviste.

98 % af de roser, som produceres i Ungarn, avles i Szőreg og omegn, der er den eneste større region med rosenavl i Ungarn. »Szőregi rózsatő« har også et godt ry i udlandet, hvor roserne sættes meget højt. De fleste (mere end tre fjerdedele) af de 4-5 millioner forædlede barrodsroser, som produceres på årsbasis, eksporteres.

Geografiske forhold: Ud over traditionerne for rosenavl knytter fremragende geografiske forhold også rosen til Szőreg. Til fremstillingen af robuste og kraftige roser af god kvalitet kræves følgende tre naturlige faktorer: god næringsrig jord, tilstrækkeligt vand og nok solskin.

»Szőregi rózsatő« avles på en tidligere flodslette, hvor floderne Tisza og Maros mødes. Den middeltunge lerjord, som findes her, har et stort humusindhold og en god afdræningskapacitet. Det resulterer — sammen med den siltholdige alluvialjord — i et tæt forgrenet rodsystem med flere rodhår, end det er tilfældet for barrodsroser, der avles i andre jordtyper. Den gode afdræningskapacitet bevirker, at vandet ikke bliver stående i jorden, og jordens løse og luftige struktur betyder, at den nødvendige ilt er til stede til røddernes udvikling. Grundstammens tætte rodsystem sikrer et bedre indtag af næringsstoffer, hvilket igen betyder, at den forædlede del vokser bedre, udvikler sig kraftigere og producerer flere skud og blomster end planter, som avles i andre jordtyper. Den forædlede barrodsrose, som afsættes, er derfor meget mere modstandsdygtig over for sygdomme og frost, ligesom den også holder den høje kvalitet i andre typer jord. Den kendsgerning, at roserne avles i nærheden af floderne Tisza og Maros er også med til at sikre en optimal relativ fugtighed til rosenavl og giver mulighed for kunstvanding.

Lys er en af de vigtigste naturlige forudsætninger for rosenavl, fordi det giver den nødvendige energi til fotosyntesen. Ud over antallet af solskinstimer, påvirker dagenes længde, lysets styrke og energi også i høj grad kvaliteten af »Szőregi rózsatő«. Szőreg-roserne avles i den del af landet, som har de varmeste somre og flest solskinstimer. Den årlige gennemsnitstemperatur er 11,5 °C, og i vækstsæsonen er den 18 °C. Regionen har over 2 100 solskinstimer, hvilket er mere end gennemsnittet for områder længere mod nord. Vækstsæsonen begynder tidligere på foråret og varer længere ind i efteråret. Det betyder, at vækstperioden er længere, så planterne samlet set får mere sol og varme end i områder længere mod nord. Det giver en kraftig vækst. De forædlede barrodsroser klarer efteråret godt og producerer en tyk, tilpas forveddet mængde skud med veludviklede og sunde knopper. Planternes rigelige næringsstofreserver muliggør en lang lagring af de kultivarer, som indsamles i efteråret, samtidig med at rodudviklingen efter plantning de efterfølgende år fremmes. Planterne har en øget modstandsdygtighed over for frost, idet det i Szőreg-området ikke er ualmindeligt, at varme somre efterfølges af hårde vintre, hvor planterne hærdes nok til at klare sig resten af livet. Med »Szőregi rózsatő« er der derfor sikkerhed for en god rodudvikling efter plantning.

Menneskelige faktorer, ekspertise: Fremstillingen af »Szőregi rózsatő« går mere end hundrede år tilbage i tiden og bygger på en for Ungarn enestående tradition. Den yderst arbejdsintensive dyrkning af den forædlede barrodsrose, som kræver stor faglig viden, sker typisk på familiebrug med deltagelse af flere generationer. Den viden og de færdigheder, som er opstået i regionen, går i arv fra generation til generation, herunder traditioner i forbindelse med avl og manuelle okulationsteknikker samt et særligt håndelag.

Sammenfattende er Tisza-Maros-regionen velegnet til avl af »Szőregi rózsatő« på grund af fastlandsklimaet, den løse næringsstofrige lerede alluvialjord, den perfekte vanding og den megen sol. Som følge af de helt usædvanlige naturlige forhold og den specialviden og særlige erfaring, som er givet videre fra far til søn, bevares »Szőregi rózsatő«’s særlige egenskaber under alle klimaforhold.

4.7.   Kontrolorgan:

| Navn: | Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ
  Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adresse: | Budapest |
| Kisrókus u. 15/A. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Navn:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ

Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

Adresse:

Budapest

Kisrókus u. 15/A.

1024

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tlf.

+36 13369115

Fax

+36 13369011

E-mail:

menyhertt@mgszh.gov.hu

4.8.   Mærkning:

Etiketten har teksten »Szőregi rózsatő« og følgende illustration:

Image

Efter optagelse i fællesskabsregistret skal mærkningen med den »beskyttede geografiske betegnelse« og det tilknyttede fællesskabssymbol også vises.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(2)  En kh, eller en matrikulær acre, er et gammelt mål, som svarer til 1 600négyszögöl, dvs. 0,5755 hektar eller 5 755 m2.

---