# Uradni list C 308E/2011

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2011.308.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 308E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5420. oktober 2011 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2011.308.slv

Uradni list

Evropske unije

C 308E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5420. oktober 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 7. september–9. september 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 314 E, 18.11.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/01 | Povezovanje poslovnih registrovResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o povezovanju poslovnih registrov (2010/2055(INI)) | 1 |
| 2011/C 308E/02 | Razvijanje zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (2010/2010(INI)) | 6 |
| 2011/C 308E/03 | EGP - Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2009/2176(INI)) | 18 |
| 2011/C 308E/04 | Pošteni prihodki za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (2009/2237(INI)) | 22 |
| 2011/C 308E/05 | Financiranje in delovanje Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2010/2072(INI)) | 30 |
| 2011/C 308E/06 | Izvajanje in pregled Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (Bruselj I)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o izvajanju in pregledu Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2009/2140(INI)) | 36 |
| 2011/C 308E/07 | Socialna integracija žensk iz etničnih manjšinResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o socialni integraciji žensk iz etničnih manjšin (2010/2041(INI)) | 44 |
| 2011/C 308E/08 | Vloga žensk v starajoči se družbiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2009/2205(INI)) | 49 |
| 2011/C 308E/09 | Novinarstvo in novi mediji - oblikovanje javnega prostora v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o novinarstvu in novih medijih – oblikovanje javnega prostora v Evropi (2010/2015(INI) | 55 |
| | Sreda, 8. september 2010 |
| 2011/C 308E/10 | Človekove pravice v Iranu, primera Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre BahramiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o razmerah na področju človekovih pravicah v Iranu, zlasti primerih Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami | 62 |
| | Četrtek, 9. september 2010 |
| 2011/C 308E/11 | Boljša priprava zakonodajeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o boljši pripravi zakonodaje – 15. letno poročilo Evropske komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 9 Protokola (2009/2142(INI)) | 66 |
| 2011/C 308E/12 | Položaj Romov v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji | 73 |
| 2011/C 308E/13 | Dolgoročna oskrba starejšihResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o dolgoročni oskrbi starejših | 79 |
| 2011/C 308E/14 | Stanje reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega tokaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka | 81 |
| 2011/C 308E/15 | Kenija: neuspelo prijetje sudanskega predsednika Omarja al BaširjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o Keniji: neuspeh pri aretaciji predsednika Omarja Al Baširja | 83 |
| 2011/C 308E/16 | Človekove pravice v Siriji, zlasti primer Hajtama Al MalehaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o človekovih pravicah v Siriji, zlasti o primeru Hajtama Al Maleha | 86 |
| 2011/C 308E/17 | Premajhna preglednost postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitna sporna vsebinaIzjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o premajhni preglednosti postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitni sporni vsebini | 88 |
| 2011/C 308E/18 | Razglasitev evropskega leta boja proti nasilju nad ženskamiIzjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o razglasitvi evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami | 89 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 7. september–9. september 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 314 E, 18.11.2010.SPREJETA BESEDILA

Torek, 7. september 2010

2011/C 308E/01

Povezovanje poslovnih registrovResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o povezovanju poslovnih registrov (2010/2055(INI))

1

2011/C 308E/02

Razvijanje zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (2010/2010(INI))

6

2011/C 308E/03

EGP - Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trgaResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2009/2176(INI))

18

2011/C 308E/04

Pošteni prihodki za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (2009/2237(INI))

22

2011/C 308E/05

Financiranje in delovanje Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2010/2072(INI))

30

2011/C 308E/06

Izvajanje in pregled Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (Bruselj I)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o izvajanju in pregledu Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2009/2140(INI))

36

2011/C 308E/07

Socialna integracija žensk iz etničnih manjšinResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o socialni integraciji žensk iz etničnih manjšin (2010/2041(INI))

44

2011/C 308E/08

Vloga žensk v starajoči se družbiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2009/2205(INI))

49

2011/C 308E/09

Novinarstvo in novi mediji - oblikovanje javnega prostora v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o novinarstvu in novih medijih – oblikovanje javnega prostora v Evropi (2010/2015(INI)

55

Sreda, 8. september 2010

2011/C 308E/10

Človekove pravice v Iranu, primera Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre BahramiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o razmerah na področju človekovih pravicah v Iranu, zlasti primerih Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami

62

Četrtek, 9. september 2010

2011/C 308E/11

Boljša priprava zakonodajeResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o boljši pripravi zakonodaje – 15. letno poročilo Evropske komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 9 Protokola (2009/2142(INI))

66

2011/C 308E/12

Položaj Romov v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji

73

2011/C 308E/13

Dolgoročna oskrba starejšihResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o dolgoročni oskrbi starejših

79

2011/C 308E/14

Stanje reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega tokaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka

81

2011/C 308E/15

Kenija: neuspelo prijetje sudanskega predsednika Omarja al BaširjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o Keniji: neuspeh pri aretaciji predsednika Omarja Al Baširja

83

2011/C 308E/16

Človekove pravice v Siriji, zlasti primer Hajtama Al MalehaResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o človekovih pravicah v Siriji, zlasti o primeru Hajtama Al Maleha

86

2011/C 308E/17

Premajhna preglednost postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitna sporna vsebinaIzjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o premajhni preglednosti postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitni sporni vsebini

88

2011/C 308E/18

Razglasitev evropskega leta boja proti nasilju nad ženskamiIzjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o razglasitvi evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami

89

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/19 | Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Viktorju UspaskichuSklep Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2009/2147(IMM)) | 90 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 7. september 2010

2011/C 308E/19

Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Viktorju UspaskichuSklep Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2009/2147(IMM))

90

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 7. september 2010 |
| 2011/C 308E/20 | Prosto gibanje delavcev v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD)) | 92 |
| P7_TC1-COD(2010)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo) | 93 |
| 2011/C 308E/21 | Preverjanje pristnosti eurokovancev in ravnanje z eurokovanci, neprimernimi za obtok ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD)) | 93 |
| P7_TC1-COD(2009)0128Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok | 94 |
| 2011/C 308E/22 | Makrofinančna pomoč Republiki Moldaviji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD)) | 94 |
| P7_TC1-COD(2010)0162Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji | 94 |
| 2011/C 308E/23 | Začasna opustitev dajatev skupne carinske tarife za Madeiro in Azore *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov v avtonomni regiji Madeira in Azori (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS)) | 95 |
| 2011/C 308E/24 | Predlog spremembe proračuna št. 2/2010: BEREC (Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD)) | 96 |
| 2011/C 308E/25 | Sklenitev Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE)) | 97 |
| 2011/C 308E/26 | Dvostranska zaščitna klavzula Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD)) | 98 |
| | Sreda, 8. september 2010 |
| 2011/C 308E/27 | Varstvo živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD)) | 115 |
| 2011/C 308E/28 | Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE)) | 116 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 7. september 2010

2011/C 308E/20

Prosto gibanje delavcev v Uniji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

92

P7_TC1-COD(2010)0110Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo)

93

2011/C 308E/21

Preverjanje pristnosti eurokovancev in ravnanje z eurokovanci, neprimernimi za obtok ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

93

P7_TC1-COD(2009)0128Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok

94

2011/C 308E/22

Makrofinančna pomoč Republiki Moldaviji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

94

P7_TC1-COD(2010)0162Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji

94

2011/C 308E/23

Začasna opustitev dajatev skupne carinske tarife za Madeiro in Azore *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov v avtonomni regiji Madeira in Azori (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

95

2011/C 308E/24

Predlog spremembe proračuna št. 2/2010: BEREC (Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

96

2011/C 308E/25

Sklenitev Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

97

2011/C 308E/26

Dvostranska zaščitna klavzula Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo ***IPredlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

98

Sreda, 8. september 2010

2011/C 308E/27

Varstvo živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

115

2011/C 308E/28

Smernice za politike zaposlovanja držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

116

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 7. september–9. september 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 314 E, 18.11.2010. SPREJETA BESEDILA

Torek, 7. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/1

---

Torek, 7. september 2010Povezovanje poslovnih registrov

P7_TA(2010)0298

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o povezovanju poslovnih registrov (2010/2055(INI))

2011/C 308 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 4. novembra 2009 o povezovanju poslovnih registrov (KOM (2009)0614) in priloženega poročila o napredku,

ob upoštevanju prve Direktive Sveta št. 68/151/EGS z dne 9. marca 1968 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 (2),

ob upoštevanju enajste Direktive Sveta št. 89/666/EGS z dne 21. decembra 1989 o razkritjih podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb, za katere velja zakonodaja druge države (3),

ob upoštevanju Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (4),

ob upoštevanju Direktive 2005/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (5),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (6),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (SCE) (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o e-pravosodju (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2009 o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (9),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0218/2010),

| A. | ker se v poslovnih registrih preučujejo, vpisujejo in hranijo informacije o podjetjih, kot so informacije o pravni obliki podjetja, njegovem sedežu in kapitalu, imenovanju, odpoklicu, pooblastilih zakonitih zastopnikov in podatkih o njih, računovodskih listinah za vsako poslovno leto ter o prenehanju družbe, kjer je to primerno, javnosti pa je omogočen dostop do teh informacij, |
| --- | --- |

A.

ker se v poslovnih registrih preučujejo, vpisujejo in hranijo informacije o podjetjih, kot so informacije o pravni obliki podjetja, njegovem sedežu in kapitalu, imenovanju, odpoklicu, pooblastilih zakonitih zastopnikov in podatkih o njih, računovodskih listinah za vsako poslovno leto ter o prenehanju družbe, kjer je to primerno, javnosti pa je omogočen dostop do teh informacij,

| B. | ker se poslovni registri v EU vodijo na nacionalni ali regionalni ravni in se v njih hranijo samo informacije o podjetjih, ki so registrirana na območju v njihovi pristojnosti, |
| --- | --- |

B.

ker se poslovni registri v EU vodijo na nacionalni ali regionalni ravni in se v njih hranijo samo informacije o podjetjih, ki so registrirana na območju v njihovi pristojnosti,

| C. | ker je povpraševanje po čezmejnem dostopu do informacij o podjetjih za poslovne namene ali za olajšanje dostopa do sodnega varstva vse večje; ker so zanesljive in najnovejše informacije o dolžnikih in njihovem premoženju bistvenega pomena za upnike in izvršilne organe; ker je treba razkriti določene podrobnosti, da bi zagotovili spoštovanje pravic zaposlenih, določenih v evropskem pravu družb, |
| --- | --- |

C.

ker je povpraševanje po čezmejnem dostopu do informacij o podjetjih za poslovne namene ali za olajšanje dostopa do sodnega varstva vse večje; ker so zanesljive in najnovejše informacije o dolžnikih in njihovem premoženju bistvenega pomena za upnike in izvršilne organe; ker je treba razkriti določene podrobnosti, da bi zagotovili spoštovanje pravic zaposlenih, določenih v evropskem pravu družb,

| D. | ker zaradi nepovezanosti poslovnih registrov nastaja gospodarska škoda in težave za vse zainteresirane strani, ne le za podjetja, ampak tudi za njihove zaposlene, potrošnike in javnost, še zlasti v zvezi z vprašanji preglednosti, učinkovitosti in pravne varnosti; ker olajšan čezmejni dostop do zanesljivih in posodobljenih informacij o podjetjih iz vseh držav članic povečuje preglednost in pravno varnost na notranjem trgu in lahko ponovno vzpostavi zaupanje v trge po finančni in gospodarski krizi, |
| --- | --- |

D.

ker zaradi nepovezanosti poslovnih registrov nastaja gospodarska škoda in težave za vse zainteresirane strani, ne le za podjetja, ampak tudi za njihove zaposlene, potrošnike in javnost, še zlasti v zvezi z vprašanji preglednosti, učinkovitosti in pravne varnosti; ker olajšan čezmejni dostop do zanesljivih in posodobljenih informacij o podjetjih iz vseh držav članic povečuje preglednost in pravno varnost na notranjem trgu in lahko ponovno vzpostavi zaupanje v trge po finančni in gospodarski krizi,

| E. | ker se od 1. januarja 2007 informacije v poslovnih registrih shranjujejo elektronsko in so dostopne na internetu v vseh državah članicah; ker so pomembne poslovne informacije dostopne na internetu, vendar se standardi za registre razlikujejo, zainteresirane strani pa se soočajo z različnimi jeziki, pogoji iskanja in strukturami, |
| --- | --- |

E.

ker se od 1. januarja 2007 informacije v poslovnih registrih shranjujejo elektronsko in so dostopne na internetu v vseh državah članicah; ker so pomembne poslovne informacije dostopne na internetu, vendar se standardi za registre razlikujejo, zainteresirane strani pa se soočajo z različnimi jeziki, pogoji iskanja in strukturami,

| F. | ker se vsebina, pomembnost in pravni pomen posameznih registrov razlikujejo in ker bi to lahko imelo pravne posledice, ki bi se lahko v posameznih državah članicah razlikovale, |
| --- | --- |

F.

ker se vsebina, pomembnost in pravni pomen posameznih registrov razlikujejo in ker bi to lahko imelo pravne posledice, ki bi se lahko v posameznih državah članicah razlikovale,

| G. | ker bi lahko z enotno točko dostopa do poslovnih informacij o vseh evropskih podjetjih prihranili čas in stroške; ker je za dosego tega potrebno razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic v tej točki dostopa, |
| --- | --- |

G.

ker bi lahko z enotno točko dostopa do poslovnih informacij o vseh evropskih podjetjih prihranili čas in stroške; ker je za dosego tega potrebno razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic v tej točki dostopa,

| H. | ker bi morala enotna točka dostopa nuditi visokokakovostne informacije iz vseh držav članic; ker bi morale biti informacije zanesljive, ažurne ter posredovane v standardni obliki in v vseh jezikih EU; ker bi morala enotno točko dostopa dejavno spremljati Komisija, |
| --- | --- |

H.

ker bi morala enotna točka dostopa nuditi visokokakovostne informacije iz vseh držav članic; ker bi morale biti informacije zanesljive, ažurne ter posredovane v standardni obliki in v vseh jezikih EU; ker bi morala enotno točko dostopa dejavno spremljati Komisija,

| I. | ker si Komisija z vodilno pobudo „Industrijska politika za dobo globalizacije“ iz svojega sporočila „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ prizadeva za „izboljšanje poslovnega okolja, še posebej za mala in srednja podjetja, med drugim z znižanjem stroškov transakcij pri poslovanju v Evropi“, |
| --- | --- |

I.

ker si Komisija z vodilno pobudo „Industrijska politika za dobo globalizacije“ iz svojega sporočila „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ prizadeva za „izboljšanje poslovnega okolja, še posebej za mala in srednja podjetja, med drugim z znižanjem stroškov transakcij pri poslovanju v Evropi“,

| J. | ker je Svet na srečanju 25. in 26. maja 2010 sprejel sklepe, ki pravilno izpostavljajo pomen kakovostnih podatkov, nujno poenostavitev dostopa do informacij za okrepitev zaupanja zainteresiranih strani, uspeh dejavnosti na notranjem trgu ter nujno udeležbo vseh držav članic pri zagotavljanju centraliziranega dostopa do informacij, |
| --- | --- |

J.

ker je Svet na srečanju 25. in 26. maja 2010 sprejel sklepe, ki pravilno izpostavljajo pomen kakovostnih podatkov, nujno poenostavitev dostopa do informacij za okrepitev zaupanja zainteresiranih strani, uspeh dejavnosti na notranjem trgu ter nujno udeležbo vseh držav članic pri zagotavljanju centraliziranega dostopa do informacij,

| K. | ker je sodelovanje med poslovnimi registri bistvenega pomena pri čezmejnih združitvah, prenosih sedežev ali čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti; ker sodelovanje izrecno predpisuje več instrumentov prava družb, kot so Direktiva 2005/56/ES, Uredba (ES) št. 2157/2001 in Uredba (ES) št. 1435/2003, |
| --- | --- |

K.

ker je sodelovanje med poslovnimi registri bistvenega pomena pri čezmejnih združitvah, prenosih sedežev ali čezmejnih postopkih v primeru insolventnosti; ker sodelovanje izrecno predpisuje več instrumentov prava družb, kot so Direktiva 2005/56/ES, Uredba (ES) št. 2157/2001 in Uredba (ES) št. 1435/2003,

| L. | ker je sodelovanje poslovnih registrov v praksi nujno zaradi zahtev po razkrivanju informacij za tuje podružnice, ki so določene v enajsti direktivi o pravu družb 89/666/EGS; ker sodelovanje ne sme biti omejeno na čas odprtja podružnice, ampak bi moralo obsegati tudi zagotavljanje pravilnosti in ažurnosti ustreznih informacij, da bi se izognili neusklajenosti med vsebino registra s podatki o podružnici in vsebino registra s podatki o matični družbi, |
| --- | --- |

L.

ker je sodelovanje poslovnih registrov v praksi nujno zaradi zahtev po razkrivanju informacij za tuje podružnice, ki so določene v enajsti direktivi o pravu družb 89/666/EGS; ker sodelovanje ne sme biti omejeno na čas odprtja podružnice, ampak bi moralo obsegati tudi zagotavljanje pravilnosti in ažurnosti ustreznih informacij, da bi se izognili neusklajenosti med vsebino registra s podatki o podružnici in vsebino registra s podatki o matični družbi,

| M. | ker se lahko po sprejetju statuta o evropski zasebni družbi (KOM(2008)0396) znatno poveča število primerov, pri katerih bo potrebno čezmejno sodelovanje, |
| --- | --- |

M.

ker se lahko po sprejetju statuta o evropski zasebni družbi (KOM(2008)0396) znatno poveča število primerov, pri katerih bo potrebno čezmejno sodelovanje,

| N. | ker je vzpostavljenih že več mehanizmov sodelovanja med poslovnimi registri, kot so evropski poslovni register (EBR), projekt interoperabilnosti poslovnega registra po vsej Evropi (BRITE) in informacijski sistem za notranji trg (IMI); ker je sodelovanje v EBR in BRITE prostovoljno, se zanju niso odločile vse države članice; ker je poleg tega BRITE samo raziskovalni projekt, |
| --- | --- |

N.

ker je vzpostavljenih že več mehanizmov sodelovanja med poslovnimi registri, kot so evropski poslovni register (EBR), projekt interoperabilnosti poslovnega registra po vsej Evropi (BRITE) in informacijski sistem za notranji trg (IMI); ker je sodelovanje v EBR in BRITE prostovoljno, se zanju niso odločile vse države članice; ker je poleg tega BRITE samo raziskovalni projekt,

| O. | ker je Parlament v resoluciji z dne 18. decembra 2008 pozdravil zamisel o vzpostavitvi portala e-pravosodja; ker akcijski načrt 2009–2013 za evropsko e-pravosodje določa vključitev EBR v portal evropskega e-pravosodja, |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament v resoluciji z dne 18. decembra 2008 pozdravil zamisel o vzpostavitvi portala e-pravosodja; ker akcijski načrt 2009–2013 za evropsko e-pravosodje določa vključitev EBR v portal evropskega e-pravosodja,

| 1. | verjame, da bo projekt za nadaljnje povezovanje evropskega gospodarskega prostora koristen samo, če bodo sodelovale vse države članice, in meni, da bi bilo treba v ta namen razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic; |
| --- | --- |

1.

verjame, da bo projekt za nadaljnje povezovanje evropskega gospodarskega prostora koristen samo, če bodo sodelovale vse države članice, in meni, da bi bilo treba v ta namen razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic;

| 2. | meni, da se je treba najprej prizadevati za uresničitev pobude EBR in projekta BRITE ter da bi moralo sodelovanje postati obvezno; vztrajno poudarja pomen informacijskega sistema za notranji trg (IMI) pri pospešenem izvajanju zakonodaje o notranjem trgu, saj se je že pokazalo, da gre za uspešen instrument v zvezi z izvajanjem direktive o poklicnih kvalifikacijah (10) in direktive o storitvah (11); opozarja, da že vse države članice uporabljajo IMI, ki bi ga lahko razširili na večje število postopkov, kar za države članice ne bi pomenilo znatnih naložb; |
| --- | --- |

2.

meni, da se je treba najprej prizadevati za uresničitev pobude EBR in projekta BRITE ter da bi moralo sodelovanje postati obvezno; vztrajno poudarja pomen informacijskega sistema za notranji trg (IMI) pri pospešenem izvajanju zakonodaje o notranjem trgu, saj se je že pokazalo, da gre za uspešen instrument v zvezi z izvajanjem direktive o poklicnih kvalifikacijah (10) in direktive o storitvah (11); opozarja, da že vse države članice uporabljajo IMI, ki bi ga lahko razširili na večje število postopkov, kar za države članice ne bi pomenilo znatnih naložb;

| 3. | opozarja, da podatkov iz registrov ni mogoče primerjati z informacijami, ki so izključno gospodarske narave; zato meni, da bi bilo treba javni dostop do zanesljivih in ažurnih informacij zagotoviti prek uradne enotne točke dostopa; poudarja, da bodo tako izboljšane preglednost, učinkovitost in pravna varnost v korist podjetij in njihovih zaposlenih, potrošnikov in celotnega sistema; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da podatkov iz registrov ni mogoče primerjati z informacijami, ki so izključno gospodarske narave; zato meni, da bi bilo treba javni dostop do zanesljivih in ažurnih informacij zagotoviti prek uradne enotne točke dostopa; poudarja, da bodo tako izboljšane preglednost, učinkovitost in pravna varnost v korist podjetij in njihovih zaposlenih, potrošnikov in celotnega sistema;

| 4. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za vključitev vseh držav članic EU v bodočo enotno točko dostopa do informacij, tako da zagotovi strokovno znanje in dodatna sredstva; poziva Komisijo, naj preuči prednosti in pomanjkljivosti obveznega članstva vseh držav članic v tem projektu enotne točke dostopa do informacij; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za vključitev vseh držav članic EU v bodočo enotno točko dostopa do informacij, tako da zagotovi strokovno znanje in dodatna sredstva; poziva Komisijo, naj preuči prednosti in pomanjkljivosti obveznega članstva vseh držav članic v tem projektu enotne točke dostopa do informacij;

| 5. | opozarja, da se pomen podatkov, hranjenih v različnih poslovnih registrih, lahko razlikuje, kar ima lahko za družbe, pa tudi za njihove zaposlene in potrošnike, pravne posledice, ki se lahko razlikujejo od države do države; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da se pomen podatkov, hranjenih v različnih poslovnih registrih, lahko razlikuje, kar ima lahko za družbe, pa tudi za njihove zaposlene in potrošnike, pravne posledice, ki se lahko razlikujejo od države do države;

| 6. | meni, da so informacije o registriranju podjetij pomembne tudi za zaposlene, še posebej v tistih podjetjih, kjer se uporablja evropsko pravo družb, med drugim Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001, Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 in Direktiva 2005/56/ES; meni, da so te informacije pomembne tudi v luči določb iz Direktive Sveta 2003/72/ES (12) in Direktive Sveta 2001/86/ES (13), ki zagotavljata zaščito prej obstoječih pravic soodločanja v nastalih podjetjih; |
| --- | --- |

6.

meni, da so informacije o registriranju podjetij pomembne tudi za zaposlene, še posebej v tistih podjetjih, kjer se uporablja evropsko pravo družb, med drugim Uredba Sveta (ES) št. 2157/2001, Uredba Sveta (ES) št. 1435/2003 in Direktiva 2005/56/ES; meni, da so te informacije pomembne tudi v luči določb iz Direktive Sveta 2003/72/ES (12) in Direktive Sveta 2001/86/ES (13), ki zagotavljata zaščito prej obstoječih pravic soodločanja v nastalih podjetjih;

| 7. | zato poudarja pomen obveščanja uporabnikov, ki dostopajo do podatkov v registrih, da se pravni pomen in obveznosti v zvezi s temi podatki lahko razlikujejo glede na posamezno državo; |
| --- | --- |

7.

zato poudarja pomen obveščanja uporabnikov, ki dostopajo do podatkov v registrih, da se pravni pomen in obveznosti v zvezi s temi podatki lahko razlikujejo glede na posamezno državo;

| 8. | glede odnosov med matičnimi družbami in podružnicami opozarja, da bi bolj avtomatizirano medsebojno povezovanje olajšalo izmenjavo vnosov; |
| --- | --- |

8.

glede odnosov med matičnimi družbami in podružnicami opozarja, da bi bolj avtomatizirano medsebojno povezovanje olajšalo izmenjavo vnosov;

| 9. | se zaveda, da vsebina vnosov ni vedno dovolj skladna; |
| --- | --- |

9.

se zaveda, da vsebina vnosov ni vedno dovolj skladna;

| 10. | meni, da je za pravilno delovanje notranjega trga bistveno, da so javnosti na voljo uradne in zanesljive informacije o podjetjih, ki trgujejo v EU; v zvezi s tem pozdravlja Zeleno knjigo Komisije o povezovanju poslovnih registrov; |
| --- | --- |

10.

meni, da je za pravilno delovanje notranjega trga bistveno, da so javnosti na voljo uradne in zanesljive informacije o podjetjih, ki trgujejo v EU; v zvezi s tem pozdravlja Zeleno knjigo Komisije o povezovanju poslovnih registrov;

| 11. | ugotavlja, da bi lahko večja preglednost na notranjem trgu vodila k večjim čezmejnim naložbam; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da bi lahko večja preglednost na notranjem trgu vodila k večjim čezmejnim naložbam;

| 12. | je prepričan, da je izboljšan in enostaven dostop do informacij potreben zaradi podpore malim in srednje velikim podjetjem, ki so ključni element strukture evropskega gospodarstva in glavna gonilna sila ustvarjanja delovnih mest, gospodarske rasti in socialne kohezije v Evropi, saj pripomore k zmanjšanju njihove upravne obremenitve; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da je izboljšan in enostaven dostop do informacij potreben zaradi podpore malim in srednje velikim podjetjem, ki so ključni element strukture evropskega gospodarstva in glavna gonilna sila ustvarjanja delovnih mest, gospodarske rasti in socialne kohezije v Evropi, saj pripomore k zmanjšanju njihove upravne obremenitve;

| 13. | poudarja, da je enostaven dostop do zanesljivih podatkov o združitvah, prenosih sedeža in drugih čezmejnih postopkih nujen za evropska podjetja in da bo še naprej dvigoval konkurenčnost in pretočnost v delovanju notranjega trga, in sicer tako, da bo okrepil njegove glavne svoboščine – prosti pretok kapitala, storitev in ljudi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je enostaven dostop do zanesljivih podatkov o združitvah, prenosih sedeža in drugih čezmejnih postopkih nujen za evropska podjetja in da bo še naprej dvigoval konkurenčnost in pretočnost v delovanju notranjega trga, in sicer tako, da bo okrepil njegove glavne svoboščine – prosti pretok kapitala, storitev in ljudi;

| 14. | meni, da mora vsaka strategija za prebroditev krize in izboljšanje delovanja enotnega trga vključevati boljšo preglednost in sodelovanje v čezmejnih mehanizmih, kar bo okrepilo zaupanje 500 milijonov evropskih potrošnikov; |
| --- | --- |

14.

meni, da mora vsaka strategija za prebroditev krize in izboljšanje delovanja enotnega trga vključevati boljšo preglednost in sodelovanje v čezmejnih mehanizmih, kar bo okrepilo zaupanje 500 milijonov evropskih potrošnikov;

| 15. | potrjuje prizadevanja, ki so bila vložena v različne mehanizme in pobude sodelovanja; |
| --- | --- |

15.

potrjuje prizadevanja, ki so bila vložena v različne mehanizme in pobude sodelovanja;

| 16. | vendar poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da je za preglednost trga po eni strani potreben enostaven dostop do podatkov iz poslovnih registrov 27 držav članic prek enotne točke dostopa, ki jo je treba dejavno spremljati, po drugi strani pa morajo biti te informacije zanesljive, ažurne in dostopne v standardni obliki ter v vseh uradnih jezikih EU; meni, da bi bilo treba najprej oceniti, kolikšne dodatne stroške za prevajanje bi imeli zaradi tega in v ta namen razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic; |
| --- | --- |

16.

vendar poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi in da je za preglednost trga po eni strani potreben enostaven dostop do podatkov iz poslovnih registrov 27 držav članic prek enotne točke dostopa, ki jo je treba dejavno spremljati, po drugi strani pa morajo biti te informacije zanesljive, ažurne in dostopne v standardni obliki ter v vseh uradnih jezikih EU; meni, da bi bilo treba najprej oceniti, kolikšne dodatne stroške za prevajanje bi imeli zaradi tega in v ta namen razmisliti o obveznem sodelovanju vseh držav članic;

| 17. | poziva k uvedbi učinkovitih načinov objavljanja natančnih podatkov o obstoju enotne točke, da bi jo lahko vse zainteresirane strani uporabile za pridobivanje jasnih in zanesljivih informacij o evropskih podjetjih; |
| --- | --- |

17.

poziva k uvedbi učinkovitih načinov objavljanja natančnih podatkov o obstoju enotne točke, da bi jo lahko vse zainteresirane strani uporabile za pridobivanje jasnih in zanesljivih informacij o evropskih podjetjih;

| 18. | opozarja, da je skupina neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve (Stoiberjeva skupina) navedla, da bi poenostavitev čezmejnega elektronskega dostopa do informacij o podjetjih omogočila letni prihranek več kot 160 milijonov EUR; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je skupina neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve (Stoiberjeva skupina) navedla, da bi poenostavitev čezmejnega elektronskega dostopa do informacij o podjetjih omogočila letni prihranek več kot 160 milijonov EUR;

| 19. | poudarja pomen dostopa do informacij o evropskih podjetjih, zlasti v zvezi z direktivo o storitvah in prihodnjim statutom evropske zasebne družbe; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen dostopa do informacij o evropskih podjetjih, zlasti v zvezi z direktivo o storitvah in prihodnjim statutom evropske zasebne družbe;

| 20. | vendar poudarja, da ukrepi podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ne smejo nalagati dodatne upravne obremenitve; |
| --- | --- |

20.

vendar poudarja, da ukrepi podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ne smejo nalagati dodatne upravne obremenitve;

| 21. | z veseljem pričakuje vzpostavitev portala e-pravosodja, ki mora biti dostopen posameznikom, podjetjem, pravosodnim delavcem in sodstvu ter biti prijazen do uporabnikov; podpira zamisel o vključitvi EBR v ta portal; |
| --- | --- |

21.

z veseljem pričakuje vzpostavitev portala e-pravosodja, ki mora biti dostopen posameznikom, podjetjem, pravosodnim delavcem in sodstvu ter biti prijazen do uporabnikov; podpira zamisel o vključitvi EBR v ta portal;

| 22. | poudarja pomen nadaljnjega združevanja podatkov in sistemov BRITE, IMI in Evropskega poslovnega registra (EBR), da se vzpostavi enotna točka dostopa do informacij za zainteresirane strani in potrošnike na notranjem trgu, s čimer se zaradi strnjenih informacij zmanjšajo stroški transakcij za proizvajalce in potrošnike in tako okrepi čezmejno poslovanje, zlasti čezmejno elektronsko poslovanje, in gospodarska rast v Uniji; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen nadaljnjega združevanja podatkov in sistemov BRITE, IMI in Evropskega poslovnega registra (EBR), da se vzpostavi enotna točka dostopa do informacij za zainteresirane strani in potrošnike na notranjem trgu, s čimer se zaradi strnjenih informacij zmanjšajo stroški transakcij za proizvajalce in potrošnike in tako okrepi čezmejno poslovanje, zlasti čezmejno elektronsko poslovanje, in gospodarska rast v Uniji;

| 23. | podpira zamisel, da se med tem vzpostavijo obvezni mehanizmi sodelovanja med registri, zlasti v zvezi z rednim posodabljanjem podatkov o tujih podružnicah, za katere se zahteva razkritje; priporoča, da se praktična vprašanja v zvezi s sodelovanjem razjasni v upravnem sporazumu med državami članicami in/ali njihovimi poslovnimi registri; |
| --- | --- |

23.

podpira zamisel, da se med tem vzpostavijo obvezni mehanizmi sodelovanja med registri, zlasti v zvezi z rednim posodabljanjem podatkov o tujih podružnicah, za katere se zahteva razkritje; priporoča, da se praktična vprašanja v zvezi s sodelovanjem razjasni v upravnem sporazumu med državami članicami in/ali njihovimi poslovnimi registri;

| 24. | meni, da bo povezava omrežja poslovnih registrov in elektronskega omrežja, vzpostavljenega na podlagi direktive o preglednosti, omogočila enostaven dostop do pravnih in finančnih informacij o družbah, ki kotirajo na borzi, in imela dodano vrednost za vlagatelje; |
| --- | --- |

24.

meni, da bo povezava omrežja poslovnih registrov in elektronskega omrežja, vzpostavljenega na podlagi direktive o preglednosti, omogočila enostaven dostop do pravnih in finančnih informacij o družbah, ki kotirajo na borzi, in imela dodano vrednost za vlagatelje;

| 25. | meni, da mora evropska rešitev državljanom in podjetjem zagotoviti ustrezno varstvo osebnih in poslovnih podatkov, da se prepreči njihova zloraba in zagotovi pravna varnost za občutljive podatke; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora evropska rešitev državljanom in podjetjem zagotoviti ustrezno varstvo osebnih in poslovnih podatkov, da se prepreči njihova zloraba in zagotovi pravna varnost za občutljive podatke;

| 26. | poudarja, da mora vsakršna evropska rešitev zlasti upoštevati, v kolikšni meri bi se dali ukiniti, prilagoditi ali združiti nacionalni registri ali obstoječi evropski registri v nekaterih gospodarskih sektorjih, da bi preprečili podvajanje dela in nadaljevali prizadevanja za zmanjšanje birokracije, jasnost in enostavnost; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da mora vsakršna evropska rešitev zlasti upoštevati, v kolikšni meri bi se dali ukiniti, prilagoditi ali združiti nacionalni registri ali obstoječi evropski registri v nekaterih gospodarskih sektorjih, da bi preprečili podvajanje dela in nadaljevali prizadevanja za zmanjšanje birokracije, jasnost in enostavnost;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 65, 14.3.1968, str. 8.

(2)  UL L 221, 4.9.2003, str. 13.

(3)  UL L 395, 30.12.1989, str. 36.

(4)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

(5)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(6)  UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

(7)  UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0637.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0238.

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (UL L 255, 30.9.2005, str. 22).

(11)  Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str. 36).

(12)  Direktiva Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (UL L 207, 18.8.2003, str. 25).

(13)  Direktiva Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (UL L 294, 10.11.2001, str. 22).

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/6

---

Torek, 7. september 2010Razvijanje zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva

P7_TA(2010)0299

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o razvijanju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (2010/2010(INI))

2011/C 308 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (KOM(2010)2020),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Vključitev trajnostnega razvoja v politike EU: pregled strategije Evropske unije za trajnostni razvoj v letu 2009“ (KOM(2009)0400),

ob upoštevanju predloga Komisije za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (1),

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (2),

ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov energije, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (3),

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (KOM(2009)0147) in svoje resolucije z dne 6. maja 2010 (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Okolju prijaznejši promet“ (KOM(2008)0433),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strategija za izvajanje interiorizacije zunanjih stroškov“ (KOM(2008)0435),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 10. in 11. decembra 2009, zlasti točk 21 do 24,

ob upoštevanju poročila predsedstva Sveta o pregledu strategije trajnostnega razvoja EU v letu 2009 (5),

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) ter kjotskega protokola h konvenciji,

ob upoštevanju dokumenta medvladnega foruma o podnebnih spremembah iz leta 2007 z naslovom „Podnebne spremembe 2007: zbirno poročilo, prispevek delovnih skupin I, II in III k četrtemu ocenjevalnemu poročilu medvladnega foruma o podnebnih spremembah“,

ob upoštevanju Sternovega poročila o pregledu iz leta 2006 o ekonomiki podnebnih sprememb,

ob upoštevanju pobude okoljskega programa Združenih narodov, Mednarodne organizacije dela, Mednarodne organizacije delodajalcev in Mednarodne konfederacije sindikatov za zelena delovna mesta z naslovom „Zelena delovna mesta: na poti k dostojnemu delu v trajnostnem svetu z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida“.

ob upoštevanju obrazložitve Mednarodne organizacije dela z naslovom „Globalni izzivi za trajnostni razvoj: strategije za zelena delovna mesta“, ki jih je posredovala konferenca ministrov za delo in zaposlovanje držav G8 v Niigati na Japonskem med 11. in 13. majem 2008,

ob upoštevanju deklaracije Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o zeleni rasti, sprejete na zasedanju sveta na ministrski ravni dne 25. junija 2009, in njene trenutne strategije za zeleno rast,

ob upoštevanju poročila organizacije Greenpeace in Evropskega sveta za obnovljive vire energije iz leta 2009 z naslovom „Delo za podnebje: obnovljivi viri energije in revolucija zelenih delovnih mest“,

ob upoštevanju poročila Evropske konfederacije sindikatov in Agencije za socialni razvoj z naslovom „Podnebne spremembe in zaposlovanje: vpliv ukrepov za zmanjšanje podnebnih sprememb in izpustov CO2 do leta 2030 na zaposlovanje v državah EU-25“,

ob upoštevanju publikacije Ruhr Economic Papers 156 z naslovom „Economic impacts from the Promotion of Renewable Energy Technologies, The German Experience“ („Gospodarski vplivi spodbujanja tehnologij za obnovljivo energijo, izkušnja Nemčije“),

ob upoštevanju objave danskega centra za politične študije CEPOS z naslovom „Wind Energy, the case of Denmark“ („Vetrna energija, primer Danske“),

ob upoštevanju objave univerze Universidad Rey Juan Carlos z naslovom „Study of the effects on employment of public aid to renewable energy sources“ („Študija učinkov javne pomoči obnovljivim virom energije na zaposlovanje“,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2007 o predkomercialnih naročilih (KOM(2007)0799),

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom „Zaposlovanje v Evropi 2009“, zlasti poglavja 3: Podnebne spremembe in rezultati trgov dela,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800) in svoje resolucije z dne 11. marca 2009 (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Spodbujanje okrevanja evropskega gospodarstva“ (KOM(2009)0114),

ob upoštevanju skupne analize evropskih socialnih partnerjev z naslovom „Ključni izzivi za evropski trg dela“ z dne 18. oktobra 2007,

ob upoštevanju „Okvira ukrepov za vseživljenjski razvoj sposobnosti in kvalifikacij“ evropskih socialnih partnerjev iz leta 2002,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta – napovedovanje in usklajevanje potreb trga dela ter znanja in spretnosti“ (KOM(2008)0868) in poročila skupine strokovnjakov iz februarja 2010 z naslovom „Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta: takojšnji ukrepi“,

ob upoštevanju študije Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja iz leta 2009 z naslovom „Prihodnja znanja in spretnosti, potrebna za zeleno gospodarstvo“,

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0234/2010),

| A. | ker je Evropski svet leta 2009 potrdil trajnostni razvoj kot ključni cilj Lizbonske pogodbe; ker med smernice strategije EU za trajnostni razvoj sodijo celostna obravnava gospodarskih, socialnih in okoljskih interesov, krepitev socialnega dialoga in socialne odgovornosti podjetij ter previdnostno načelo in načelo „onesnaževalec plača“, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski svet leta 2009 potrdil trajnostni razvoj kot ključni cilj Lizbonske pogodbe; ker med smernice strategije EU za trajnostni razvoj sodijo celostna obravnava gospodarskih, socialnih in okoljskih interesov, krepitev socialnega dialoga in socialne odgovornosti podjetij ter previdnostno načelo in načelo „onesnaževalec plača“,

| B. | ker je poudarek strategije Evropa 2020 na spodbujanju socialnega, okolju prijaznega in konkurenčnega gospodarstva, ki porabi malo virov, |
| --- | --- |

B.

ker je poudarek strategije Evropa 2020 na spodbujanju socialnega, okolju prijaznega in konkurenčnega gospodarstva, ki porabi malo virov,

| C. | ker morajo industrijske države v skladu s köbenhavenskim sporazumom do leta 2050 zmanjšati izpust CO2 za 80–90 % v primerjavi z letom 1990, |
| --- | --- |

C.

ker morajo industrijske države v skladu s köbenhavenskim sporazumom do leta 2050 zmanjšati izpust CO2 za 80–90 % v primerjavi z letom 1990,

| D. | ker se vpliv podnebnih sprememb v Evropi razlikuje od regije do regije; ker so v skladu s študijo Komisije (7) regije južne in vzhodne Evrope, kjer živi več kot tretjina prebivalstva EU, najbolj izpostavljene posledicam podnebnih sprememb, ker so najbolj prizadete najšibkejše skupine prebivalstva in ker bi to lahko privedlo do še večjih regionalnih in socialnih neravnovesij, |
| --- | --- |

D.

ker se vpliv podnebnih sprememb v Evropi razlikuje od regije do regije; ker so v skladu s študijo Komisije (7) regije južne in vzhodne Evrope, kjer živi več kot tretjina prebivalstva EU, najbolj izpostavljene posledicam podnebnih sprememb, ker so najbolj prizadete najšibkejše skupine prebivalstva in ker bi to lahko privedlo do še večjih regionalnih in socialnih neravnovesij,

| E. | ker ima prehod v bolj trajnostno usmerjeno gospodarstvo v različnih sektorjih različne pozitivne učinke, ker se namreč delovna mesta na novo odpirajo, obnavljajo ali deloma ukinjajo; ker je treba vsa delovna mesta prilagoditi trajnostni proizvodnji in delu, ki učinkovito razpolagata z viri, ker se največja potreba po prilagoditvi pojavlja v obstoječih delovnih razmerjih, zaželena pa so prožna zaposlitvena razmerja, |
| --- | --- |

E.

ker ima prehod v bolj trajnostno usmerjeno gospodarstvo v različnih sektorjih različne pozitivne učinke, ker se namreč delovna mesta na novo odpirajo, obnavljajo ali deloma ukinjajo; ker je treba vsa delovna mesta prilagoditi trajnostni proizvodnji in delu, ki učinkovito razpolagata z viri, ker se največja potreba po prilagoditvi pojavlja v obstoječih delovnih razmerjih, zaželena pa so prožna zaposlitvena razmerja,

| F. | ker se bo po podatkih iz zelene knjige o demografskih spremembah (KOM(2005)0094) delovno sposobno prebivalstvo med letoma 2005 in 2030 zmanjšalo za 20,8 milijona (6,8 %), število oseb nad 60 let starosti pa se sedaj v primerjavi z obdobjem pred letom 2007 povečuje z dvakratno hitrostjo – za približno dva milijona vsako leto v primerjavi z enim milijonom prej, |
| --- | --- |

F.

ker se bo po podatkih iz zelene knjige o demografskih spremembah (KOM(2005)0094) delovno sposobno prebivalstvo med letoma 2005 in 2030 zmanjšalo za 20,8 milijona (6,8 %), število oseb nad 60 let starosti pa se sedaj v primerjavi z obdobjem pred letom 2007 povečuje z dvakratno hitrostjo – za približno dva milijona vsako leto v primerjavi z enim milijonom prej,

| G. | ker ta sprememba lahko stabilizira zaposlenost in poveča število delovnih mest, z znatnimi posrednimi pozitivnimi učinki; ker je mogoče tam, kjer so bili uvedeni zanesljivi okvirni pogoji, zaznati stalno rast možnosti in varnosti zaposlitve, ki jo stabilizira povečevanje izvoza, |
| --- | --- |

G.

ker ta sprememba lahko stabilizira zaposlenost in poveča število delovnih mest, z znatnimi posrednimi pozitivnimi učinki; ker je mogoče tam, kjer so bili uvedeni zanesljivi okvirni pogoji, zaznati stalno rast možnosti in varnosti zaposlitve, ki jo stabilizira povečevanje izvoza,

| H. | poudarja, da nujne gospodarske rasti in posledičnega večjega zaposlovanja v gospodarstvu, ki bi temeljilo na inovacijah, ni mogoče doseči, razen če bodo evropski raziskovalci in podjetja zmožni pretvoriti rezultate raziskav v tržne proizvode; ker pregled stanja na področju inovacij, ki ga je opravila Komisija, kaže, da je inovacijska vrzel med EU in ZDA 30 %, med EU in Japonsko pa 40 %, |
| --- | --- |

H.

poudarja, da nujne gospodarske rasti in posledičnega večjega zaposlovanja v gospodarstvu, ki bi temeljilo na inovacijah, ni mogoče doseči, razen če bodo evropski raziskovalci in podjetja zmožni pretvoriti rezultate raziskav v tržne proizvode; ker pregled stanja na področju inovacij, ki ga je opravila Komisija, kaže, da je inovacijska vrzel med EU in ZDA 30 %, med EU in Japonsko pa 40 %,

| I. | ker v nekaterih novih sektorjih strukture socialnega dialoga še ne obstajajo; ker v primeru nekaterih novih sektorjev kolektivne pogodbe ne obstajajo, če pa že, se ne uporabljajo, in tudi ni kodeksov, specifičnih za posamezen sektor; ker so vsi sektorji izpostavljeni velikim pritiskom pri povečevanju konkurenčnosti; ker je v regijah z visoko stopnjo brezposelnosti pritisk, da se sprejmejo slabi delovni pogoji, velik, |
| --- | --- |

I.

ker v nekaterih novih sektorjih strukture socialnega dialoga še ne obstajajo; ker v primeru nekaterih novih sektorjev kolektivne pogodbe ne obstajajo, če pa že, se ne uporabljajo, in tudi ni kodeksov, specifičnih za posamezen sektor; ker so vsi sektorji izpostavljeni velikim pritiskom pri povečevanju konkurenčnosti; ker je v regijah z visoko stopnjo brezposelnosti pritisk, da se sprejmejo slabi delovni pogoji, velik,

| J. | ker se je v zadnjih dveh desetletjih na trgu dela v EU razvila dolgoročna negotovost v zvezi z delovnimi mesti, pri čemer vedno več mladih dela na podlagi kratkoročnih pogodb in v slabših delovnih pogojih, ker v takšnih okoliščinah novonastalih delovnih mest ni mogoče obravnavati kot trajnostnih, ker je treba te strukturne pomanjkljivosti reševati v okviru prizadevanj za razvoj zaposlitvenih možnosti v trajnostnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

J.

ker se je v zadnjih dveh desetletjih na trgu dela v EU razvila dolgoročna negotovost v zvezi z delovnimi mesti, pri čemer vedno več mladih dela na podlagi kratkoročnih pogodb in v slabših delovnih pogojih, ker v takšnih okoliščinah novonastalih delovnih mest ni mogoče obravnavati kot trajnostnih, ker je treba te strukturne pomanjkljivosti reševati v okviru prizadevanj za razvoj zaposlitvenih možnosti v trajnostnem gospodarstvu,

| K. | ker prehod v novo trajnostno gospodarstvo ne sme biti razlog za izključitev najšibkejših in najmanj izobraženih delavcev s trga dela, zato je treba preprečiti pojav „pobiranja smetane“, katerega prve žrtve so najmanj izobraženi delavci, |
| --- | --- |

K.

ker prehod v novo trajnostno gospodarstvo ne sme biti razlog za izključitev najšibkejših in najmanj izobraženih delavcev s trga dela, zato je treba preprečiti pojav „pobiranja smetane“, katerega prve žrtve so najmanj izobraženi delavci,

| L. | ker je enakost spolov cilj Lizbonske pogodbe in eden razvojnih ciljev tisočletja; ker so ženske premalo zastopane v različnih sektorjih in tako nimajo enakih koristi od povečevanja zaposlenosti v trajnostnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

L.

ker je enakost spolov cilj Lizbonske pogodbe in eden razvojnih ciljev tisočletja; ker so ženske premalo zastopane v različnih sektorjih in tako nimajo enakih koristi od povečevanja zaposlenosti v trajnostnem gospodarstvu,

| M. | ker se bo novo gospodarstvo oblikovalo v starajoči se družbi z vedno manj delovne sile, zato bo treba k opravljanju plačanega dela pritegniti več žensk ter tako prilagoditi organizacijo dela ter pripraviti delodajalce v vseh sektorjih na bolj raznoliko delovno silo, |
| --- | --- |

M.

ker se bo novo gospodarstvo oblikovalo v starajoči se družbi z vedno manj delovne sile, zato bo treba k opravljanju plačanega dela pritegniti več žensk ter tako prilagoditi organizacijo dela ter pripraviti delodajalce v vseh sektorjih na bolj raznoliko delovno silo,

| N. | ker nedavne študije kažejo, da sodelovanje žensk na vseh ravneh odgovornosti zagotavlja podjetjem dodano vrednost, zlasti kar zadeva njihovo gospodarsko uspešnost, |
| --- | --- |

N.

ker nedavne študije kažejo, da sodelovanje žensk na vseh ravneh odgovornosti zagotavlja podjetjem dodano vrednost, zlasti kar zadeva njihovo gospodarsko uspešnost,

| O. | ker ženske pridobijo večino univerzitetnih diplom v Uniji, največ s področja ekonomije, poslovodenja in prava, pa vendar ostajajo pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih in upravah v manjšini, |
| --- | --- |

O.

ker ženske pridobijo večino univerzitetnih diplom v Uniji, največ s področja ekonomije, poslovodenja in prava, pa vendar ostajajo pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih in upravah v manjšini,

| P. | ker so ženske, zlasti zaradi spolnih stereotipov v izobraževanju in družbi, premalo zastopane na področjih, ki zmotno veljajo za moška, kot so informatika, inženirstvo, fizika in tehnični poklici, na primer strojništvo in zidarstvo, |
| --- | --- |

P.

ker so ženske, zlasti zaradi spolnih stereotipov v izobraževanju in družbi, premalo zastopane na področjih, ki zmotno veljajo za moška, kot so informatika, inženirstvo, fizika in tehnični poklici, na primer strojništvo in zidarstvo,

| Q. | ker brezposelnost narašča med starejšimi delavci, ki se soočajo s posebej resno težavo socialne izključenosti po 55. letu, kljub napredku v zadnjem desetletju pa je bila le malo več kot tretjina žensk med 55. in 64. letom v letu 2008 zaposlena, medtem ko je bilo v isti starostni skupini zaposleno 55 % moških, |
| --- | --- |

Q.

ker brezposelnost narašča med starejšimi delavci, ki se soočajo s posebej resno težavo socialne izključenosti po 55. letu, kljub napredku v zadnjem desetletju pa je bila le malo več kot tretjina žensk med 55. in 64. letom v letu 2008 zaposlena, medtem ko je bilo v isti starostni skupini zaposleno 55 % moških,

Zaposlitvena strategija za novo trajnostno gospodarstvo

| 1. | meni, da trajnostni razvoj temelji na dolgoročni viziji, pri kateri se gospodarska rast, socialna kohezija in varstvo okolja dopolnjujejo in medsebojno podpirajo; poudarja zmožnost ustvarjanja zelenih delovnih mest v trajnostnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

1.

meni, da trajnostni razvoj temelji na dolgoročni viziji, pri kateri se gospodarska rast, socialna kohezija in varstvo okolja dopolnjujejo in medsebojno podpirajo; poudarja zmožnost ustvarjanja zelenih delovnih mest v trajnostnem gospodarstvu;

| 2. | meni, da je gospodarstvo v obdobju po krizi odlična priložnost za trajnostno rast, ki temelji na socialni pravičnosti in okoljski učinkovitosti; poudarja, da bo preoblikovanje evropskih gospodarstev iz onesnažujočih v okoljsko učinkovita temeljito spremenilo proizvodnjo, distribucijo in potrošnjo, kar bi bilo treba izkoristiti za uresničevanje resnične trajnosti brez ogrožanja blaginje ali delovnih mest; je prepričan, da je treba prehod v gospodarstvo, temelječe na čistih virih energije, razumeti kot priložnost za vlaganja v trajnostni razvoj, ne pa samo kot breme za javne in zasebne proračune; |
| --- | --- |

2.

meni, da je gospodarstvo v obdobju po krizi odlična priložnost za trajnostno rast, ki temelji na socialni pravičnosti in okoljski učinkovitosti; poudarja, da bo preoblikovanje evropskih gospodarstev iz onesnažujočih v okoljsko učinkovita temeljito spremenilo proizvodnjo, distribucijo in potrošnjo, kar bi bilo treba izkoristiti za uresničevanje resnične trajnosti brez ogrožanja blaginje ali delovnih mest; je prepričan, da je treba prehod v gospodarstvo, temelječe na čistih virih energije, razumeti kot priložnost za vlaganja v trajnostni razvoj, ne pa samo kot breme za javne in zasebne proračune;

| 3. | poudarja pomen ukrepov za spodbujanje rasti in zaposlovanja na podeželju, da bi preprečili odseljevanje prebivalstva s teh območij; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen ukrepov za spodbujanje rasti in zaposlovanja na podeželju, da bi preprečili odseljevanje prebivalstva s teh območij;

| 4. | ugotavlja, da je treba zagotoviti bolj trajnostno proizvodnjo blaga in storitev; ugotavlja, da vlaganja v novo trajnostno gospodarstvo odpirajo možnosti za rast trga dela in nove vire dohodkov; ugotavlja, da se za pozitivno bilanco v nekaterih sektorjih skrivajo izgube, in da je treba okrepiti prekvalificiranje in preusposabljanje; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je treba zagotoviti bolj trajnostno proizvodnjo blaga in storitev; ugotavlja, da vlaganja v novo trajnostno gospodarstvo odpirajo možnosti za rast trga dela in nove vire dohodkov; ugotavlja, da se za pozitivno bilanco v nekaterih sektorjih skrivajo izgube, in da je treba okrepiti prekvalificiranje in preusposabljanje;

| 5. | meni, da sedanja globalna gospodarska in socialna kriza, ki je upočasnila spremembe pri uporabi energije in zmanjševanju izpustov ogljika, ne bi smela odvrniti držav članic od prehoda na konkurenčno, trajnejše nizkoogljično gospodarstvo, ki bo učinkovito uporabljalo vire, saj bodo tako odpornejše, manj odvisne od vse dražjega uvoza in bolj konkurenčne; |
| --- | --- |

5.

meni, da sedanja globalna gospodarska in socialna kriza, ki je upočasnila spremembe pri uporabi energije in zmanjševanju izpustov ogljika, ne bi smela odvrniti držav članic od prehoda na konkurenčno, trajnejše nizkoogljično gospodarstvo, ki bo učinkovito uporabljalo vire, saj bodo tako odpornejše, manj odvisne od vse dražjega uvoza in bolj konkurenčne;

| 6. | meni, da bi bilo treba storiti več za internalizacijo zunanjih stroškov; poziva Komisijo, naj za dodelitev stroškov uporabi obstoječa orodja politike – ali po potrebi razvije nova –, ter zagotovi, da prihodnji predlogi politike upoštevajo te ugotovitve; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba storiti več za internalizacijo zunanjih stroškov; poziva Komisijo, naj za dodelitev stroškov uporabi obstoječa orodja politike – ali po potrebi razvije nova –, ter zagotovi, da prihodnji predlogi politike upoštevajo te ugotovitve;

| 7. | meni, da mora novo trajnostno gospodarstvo EU zagotoviti uravnotežen gospodarski in družbeni razvoj; poziva k ambiciozni trajnostni industrijski politiki s poudarkom na učinkovitosti virov; poudarja, da mora zeleno gospodarstvo omogočati dostojna, dobro plačana delovna mesta s poudarkom na varstvu okolja; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora novo trajnostno gospodarstvo EU zagotoviti uravnotežen gospodarski in družbeni razvoj; poziva k ambiciozni trajnostni industrijski politiki s poudarkom na učinkovitosti virov; poudarja, da mora zeleno gospodarstvo omogočati dostojna, dobro plačana delovna mesta s poudarkom na varstvu okolja;

| 8. | je trdno prepričan, da lahko postane okoljska politika, ki temelji na tržnem gospodarstvu, gonilo rasti in razvoja v vseh gospodarskih panogah, ter poudarja, da so predvidljivi, naložbam prijazni okvirni pogoji podlaga, ki bo inovativnim podjetjem omogočila, da čim bolje izkoristijo te priložnosti v korist okolja in zaposlenih; |
| --- | --- |

8.

je trdno prepričan, da lahko postane okoljska politika, ki temelji na tržnem gospodarstvu, gonilo rasti in razvoja v vseh gospodarskih panogah, ter poudarja, da so predvidljivi, naložbam prijazni okvirni pogoji podlaga, ki bo inovativnim podjetjem omogočila, da čim bolje izkoristijo te priložnosti v korist okolja in zaposlenih;

| 9. | poziva k vključitvi industrije v okoljske inovacije, saj imajo podjetniki zelo pomembno vlogo pri širjenju tovrstnih inovacij; v zvezi s tem opozarja, da je obveščanje podjetnikov s predstavljanjem novih poslovnih priložnosti odločilno za uspešnost strategije, namenjene razvoju gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, in trajnostnih panog; |
| --- | --- |

9.

poziva k vključitvi industrije v okoljske inovacije, saj imajo podjetniki zelo pomembno vlogo pri širjenju tovrstnih inovacij; v zvezi s tem opozarja, da je obveščanje podjetnikov s predstavljanjem novih poslovnih priložnosti odločilno za uspešnost strategije, namenjene razvoju gospodarstva, ki bo učinkovito uporabljalo vire, in trajnostnih panog;

| 10. | podpira vodilno pobudo Komisije v strategiji EVROPA 2020, naj se prehod v trajnostno gospodarstvo izvrši sedaj, da se zmanjša odvisnost gospodarske rasti od porabe virov in energije, zmanjšajo podnebju škodljivi izpusti ter tako prepreči globalno segrevanje ozračja; pozdravlja namero, da se temu cilju prilagodijo zakonsko okolje, spodbude za tržno gospodarstvo, subvencije in javna naročila; vendar obžaluje, da Komisija s strategijo 2020 EU zamuja priložnost, da bi pozornost usmerila v potencial trga dela v trajnostnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

10.

podpira vodilno pobudo Komisije v strategiji EVROPA 2020, naj se prehod v trajnostno gospodarstvo izvrši sedaj, da se zmanjša odvisnost gospodarske rasti od porabe virov in energije, zmanjšajo podnebju škodljivi izpusti ter tako prepreči globalno segrevanje ozračja; pozdravlja namero, da se temu cilju prilagodijo zakonsko okolje, spodbude za tržno gospodarstvo, subvencije in javna naročila; vendar obžaluje, da Komisija s strategijo 2020 EU zamuja priložnost, da bi pozornost usmerila v potencial trga dela v trajnostnem gospodarstvu;

| 11. | ugotavlja, da je treba za izpolnitev ciljev zaposlovanja v strategiji EU 2020, izkoristek zaposlitvenega potenciala novega trajnostnega gospodarstva ter za izboljšanje trajnosti proizvodnje blaga in storitev povečati energetsko učinkovitost stanovanj in zgradb, delež obnovljivih virov energije, okoljske tehnologije, trajnostni promet in mobilnost, trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter svetovanje z okoljskimi storitvami in recikliranje, proizvodne postopke z majhno porabo virov in materiale s sklenjenim ciklom porabe; ugotavlja, da se tudi v storitvenem sektorju ter socialnoekonomskem sektorju skrivajo velike zelene zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je treba za izpolnitev ciljev zaposlovanja v strategiji EU 2020, izkoristek zaposlitvenega potenciala novega trajnostnega gospodarstva ter za izboljšanje trajnosti proizvodnje blaga in storitev povečati energetsko učinkovitost stanovanj in zgradb, delež obnovljivih virov energije, okoljske tehnologije, trajnostni promet in mobilnost, trajnostno kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo ter svetovanje z okoljskimi storitvami in recikliranje, proizvodne postopke z majhno porabo virov in materiale s sklenjenim ciklom porabe; ugotavlja, da se tudi v storitvenem sektorju ter socialnoekonomskem sektorju skrivajo velike zelene zaposlitvene možnosti;

| 12. | poudarja, da je javni sektor z dajanjem zgleda pomemben za ustvarjanje delovnih mest s pravicami, s tem ko sprejema progresivne standarde javnih naročil, zagotavlja spodbude in informacije, zlasti na področju energije, izgradnje infrastrukture in objektov, prometa in komunikacij; poziva Komisijo in države članice, naj zlasti v primeru predkomercialnih naročil spodbujajo vključitev okoljskih in socialnih standardov, poleg spodbujanja določb z lokalno vsebino ter podjetij, ki delujejo v trajnostnem in vključujočem gospodarstvu, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je javni sektor z dajanjem zgleda pomemben za ustvarjanje delovnih mest s pravicami, s tem ko sprejema progresivne standarde javnih naročil, zagotavlja spodbude in informacije, zlasti na področju energije, izgradnje infrastrukture in objektov, prometa in komunikacij; poziva Komisijo in države članice, naj zlasti v primeru predkomercialnih naročil spodbujajo vključitev okoljskih in socialnih standardov, poleg spodbujanja določb z lokalno vsebino ter podjetij, ki delujejo v trajnostnem in vključujočem gospodarstvu, zlasti malih in srednjih podjetij;

| 13. | odločno poziva države članice, naj pri obravnavi gospodarskega, socialnega in okoljskega vpliva podnebnih sprememb izmenjujejo izkušnje in najboljše prakse na področju zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

13.

odločno poziva države članice, naj pri obravnavi gospodarskega, socialnega in okoljskega vpliva podnebnih sprememb izmenjujejo izkušnje in najboljše prakse na področju zaposlitvenih možnosti;

| 14. | je prepričan, da zelena trajnostna delovna mesta ne smejo biti zgolj privesek, temveč morata biti gospodarstvo in družba kot celota trajnostno organizirana; se zaveda, da ni gospodarske panoge, ki bi jo lahko ločili in poimenovali „varstvo okolja“ ali „okoljska industrija“, saj so dejavnosti varstva okolja povezane s številnimi tradicionalnimi panogami, kot so predelovalna industrija, gradbeništvo in storitveni sektor; zato poziva, naj se kot začasna opredelitev sprejme opredelitev Mednarodne organizacije dela, v skladu s katero so vsa delovna mesta, ki pospešujejo trajnostni razvoj, zelena trajnostna delovna mesta; pojasnjuje, da opredelitev vključuje tako delovna mesta, ki neposredno zmanjšujejo porabo energije in surovin, varujejo ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter v čim večji možni meri zmanjšujejo nastajanje odpadkov in onesnaževanje zraka, kot tudi vsa delovna mesta, ki zmanjšujejo ekološko sled; priznava, da zaradi relativnih vidikov opredelitve zaposlitvenih možnosti ni mogoče dokončno določiti; |
| --- | --- |

14.

je prepričan, da zelena trajnostna delovna mesta ne smejo biti zgolj privesek, temveč morata biti gospodarstvo in družba kot celota trajnostno organizirana; se zaveda, da ni gospodarske panoge, ki bi jo lahko ločili in poimenovali „varstvo okolja“ ali „okoljska industrija“, saj so dejavnosti varstva okolja povezane s številnimi tradicionalnimi panogami, kot so predelovalna industrija, gradbeništvo in storitveni sektor; zato poziva, naj se kot začasna opredelitev sprejme opredelitev Mednarodne organizacije dela, v skladu s katero so vsa delovna mesta, ki pospešujejo trajnostni razvoj, zelena trajnostna delovna mesta; pojasnjuje, da opredelitev vključuje tako delovna mesta, ki neposredno zmanjšujejo porabo energije in surovin, varujejo ekosisteme in biotsko raznovrstnost ter v čim večji možni meri zmanjšujejo nastajanje odpadkov in onesnaževanje zraka, kot tudi vsa delovna mesta, ki zmanjšujejo ekološko sled; priznava, da zaradi relativnih vidikov opredelitve zaposlitvenih možnosti ni mogoče dokončno določiti;

| 15. | meni, da je potrebno veliko več raziskovanja za ugotovitev vpliva okoljske in podnebne politike na neto ustvarjena delovna mesta; poziva Komisijo, naj to področje opredeli kot prednostno nalogo osmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

15.

meni, da je potrebno veliko več raziskovanja za ugotovitev vpliva okoljske in podnebne politike na neto ustvarjena delovna mesta; poziva Komisijo, naj to področje opredeli kot prednostno nalogo osmega okvirnega programa;

| 16. | poudarja, da so vsa delovna mesta zavezana cilju spodbujanja trajnostnega razvoja ter da je treba proizvodnjo in delo organizirati čim bolj učinkovito, tako z vidika virov kot tudi materialov in energije; poudarja, da mora ta pristop veljati za celotno dobavno verigo in da ni smiselno razlikovati med dobrimi in slabimi panogami, temveč lahko postanejo vse panoge bolj trajnostne; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so vsa delovna mesta zavezana cilju spodbujanja trajnostnega razvoja ter da je treba proizvodnjo in delo organizirati čim bolj učinkovito, tako z vidika virov kot tudi materialov in energije; poudarja, da mora ta pristop veljati za celotno dobavno verigo in da ni smiselno razlikovati med dobrimi in slabimi panogami, temveč lahko postanejo vse panoge bolj trajnostne;

| 17. | meni, da je zelo pomembno, da ima novi okvir Skupnosti zadosten proračun za podporo javnih raziskav, katerih rezultati morajo biti dostopni na preprost in nebirokratski način, da bodo lahko vsa podjetja, tudi mikropodjetja, mala in srednja podjetja uvedla spremembe na področju energetske učinkovitosti, uporabe novih virov energije, novih proizvodnih postopkov in recikliranja ter boljše uporabe virov, pa tudi ustvarila delovna mesta s pravicami; |
| --- | --- |

17.

meni, da je zelo pomembno, da ima novi okvir Skupnosti zadosten proračun za podporo javnih raziskav, katerih rezultati morajo biti dostopni na preprost in nebirokratski način, da bodo lahko vsa podjetja, tudi mikropodjetja, mala in srednja podjetja uvedla spremembe na področju energetske učinkovitosti, uporabe novih virov energije, novih proizvodnih postopkov in recikliranja ter boljše uporabe virov, pa tudi ustvarila delovna mesta s pravicami;

Optimiziranje zaposlitvenih možnosti

| 18. | poziva k razvoju evropske zaposlitvene strategije za trajnostno gospodarstvo v sklopu strategije EU 2020 s ciljem optimizacije zaposlitvenih možnosti, pri čemer se posebna pozornost nameni dostojnemu delu, zdravju in varnosti zaposlenih, potrebnemu znanju in spretnostim ter socialno pravičnemu prehodu; poudarja, da mora trajnostno gospodarstvo združevati socialno, tehnološko, ekonomsko in okoljsko trajnost; poudarja, da bi morala biti takšna strategija trajnostnega zaposlovanja eden od osrednjih elementov smernic za politiko zaposlovanja; |
| --- | --- |

18.

poziva k razvoju evropske zaposlitvene strategije za trajnostno gospodarstvo v sklopu strategije EU 2020 s ciljem optimizacije zaposlitvenih možnosti, pri čemer se posebna pozornost nameni dostojnemu delu, zdravju in varnosti zaposlenih, potrebnemu znanju in spretnostim ter socialno pravičnemu prehodu; poudarja, da mora trajnostno gospodarstvo združevati socialno, tehnološko, ekonomsko in okoljsko trajnost; poudarja, da bi morala biti takšna strategija trajnostnega zaposlovanja eden od osrednjih elementov smernic za politiko zaposlovanja;

| 19. | priporoča, naj regionalni organi sprejmejo razvojne strategije v skladu s cilji strategije EU 2020, da bi ustvarili nova delovna mesta v trajnostnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

19.

priporoča, naj regionalni organi sprejmejo razvojne strategije v skladu s cilji strategije EU 2020, da bi ustvarili nova delovna mesta v trajnostnem gospodarstvu;

| 20. | poziva Komisijo, naj do leta 2011 predloži strategijo z zakonodajnimi in nezakonodajnimi ukrepi za spodbujanje zelenih delovnih mest, ki bodo vir rasti in blaginje za vse; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj do leta 2011 predloži strategijo z zakonodajnimi in nezakonodajnimi ukrepi za spodbujanje zelenih delovnih mest, ki bodo vir rasti in blaginje za vse;

| 21. | poudarja, da so evropska podjetja zaradi inovativne sposobnosti postala vodilna v svetu na področju varstva okolja; vendar je zaskrbljen nad še vedno obsežno selitvijo proizvodnje iz EU v tretje države s precej nižjimi okoljskimi standardi; poziva Komisijo in države članice, naj se nemudoma in učinkovito borijo proti temu pojavu z uporabo večstranskega pristopa na svetovni ravni, s katerim bodo zagotovile, da bo svetovna konkurenca temeljila na primerljivih zahtevah; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da so evropska podjetja zaradi inovativne sposobnosti postala vodilna v svetu na področju varstva okolja; vendar je zaskrbljen nad še vedno obsežno selitvijo proizvodnje iz EU v tretje države s precej nižjimi okoljskimi standardi; poziva Komisijo in države članice, naj se nemudoma in učinkovito borijo proti temu pojavu z uporabo večstranskega pristopa na svetovni ravni, s katerim bodo zagotovile, da bo svetovna konkurenca temeljila na primerljivih zahtevah;

| 22. | poudarja, da je stabilen, dolgoročen in ambiciozen regulativni okvir predpogoj za to, da se v celoti izkoristi potencial zelenega zaposlovanja; poziva Komisijo in države članice, naj določijo okoljske standarde in finančne spodbude, ki bodo za najmanj 10 let ustvarile zanesljivo okolje ter s tem pravno varnost in varnost načrtovanja; zahteva, da bi bilo treba obstoječe finančne instrumente uporabiti za spodbujanje trajnosti in vedno večjo trajnost gospodarske aktivnosti in proizvodnje kot enega od prednostnih ciljev vključiti v finančni okvir različnih skladov, vključno s strukturnim in kohezijskim skladom; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je stabilen, dolgoročen in ambiciozen regulativni okvir predpogoj za to, da se v celoti izkoristi potencial zelenega zaposlovanja; poziva Komisijo in države članice, naj določijo okoljske standarde in finančne spodbude, ki bodo za najmanj 10 let ustvarile zanesljivo okolje ter s tem pravno varnost in varnost načrtovanja; zahteva, da bi bilo treba obstoječe finančne instrumente uporabiti za spodbujanje trajnosti in vedno večjo trajnost gospodarske aktivnosti in proizvodnje kot enega od prednostnih ciljev vključiti v finančni okvir različnih skladov, vključno s strukturnim in kohezijskim skladom;

| 23. | v zvezi s tem poudarja pomen zamisli o celostnem razvoju mest in da bi trajnostna preureditev prikrajšanih mestnih četrti lahko postala vzorčen primer; meni, da je pogoj za to jasen politični okvir, kamor sodi tudi nadaljnje spodbujanje urbane razsežnosti v strukturnih skladih; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem poudarja pomen zamisli o celostnem razvoju mest in da bi trajnostna preureditev prikrajšanih mestnih četrti lahko postala vzorčen primer; meni, da je pogoj za to jasen politični okvir, kamor sodi tudi nadaljnje spodbujanje urbane razsežnosti v strukturnih skladih;

| 24. | ugotavlja potrebo po financiranju znotraj obstoječih programov za izvajanje ciljno usmerjenih študij v najbolj prikrajšanih regijah EU, da bi določili strateške cilje in vrsto ukrepov, potrebnih za oblikovanje ugodnega okolja za razvoj trajnostnih lokalnih gospodarstev, s posebnim ciljem zagotoviti nova zelena delovna mesta in celovite ukrepe, da bi privabili nova zelena podjetja in podprli že obstoječa; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja potrebo po financiranju znotraj obstoječih programov za izvajanje ciljno usmerjenih študij v najbolj prikrajšanih regijah EU, da bi določili strateške cilje in vrsto ukrepov, potrebnih za oblikovanje ugodnega okolja za razvoj trajnostnih lokalnih gospodarstev, s posebnim ciljem zagotoviti nova zelena delovna mesta in celovite ukrepe, da bi privabili nova zelena podjetja in podprli že obstoječa;

| 25. | poudarja, da so ciljno usmerjene naložbe v ekološko preoblikovanje najbolj prikrajšanih regij EU eden najuporabnejših instrumentov za doseganje strateških ciljev regionalne konkurence in ozemeljske kohezije; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so ciljno usmerjene naložbe v ekološko preoblikovanje najbolj prikrajšanih regij EU eden najuporabnejših instrumentov za doseganje strateških ciljev regionalne konkurence in ozemeljske kohezije;

| 26. | poudarja pomen Evropskega sklada za regionalni razvoj za regionalno oblikovanje grozdov s povezovanjem raziskav, inovacij in infrastrukture na lokalni ravni v okviru novih tehnologij, na primer pri obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti; poleg tega poudarja, da so zlasti na mestnih območjih regionalni in lokalni organi v najboljšem položaju in imajo največ možnosti za ustvarjanje pogojev, potrebnih za razvoj grozdov inovativnih podjetij; opozarja, da bi lahko povezovanje v grozde bistveno spodbudilo lokalni gospodarski razvoj in omogočilo ustvarjanje novih delovnih mest v regiji; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen Evropskega sklada za regionalni razvoj za regionalno oblikovanje grozdov s povezovanjem raziskav, inovacij in infrastrukture na lokalni ravni v okviru novih tehnologij, na primer pri obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti; poleg tega poudarja, da so zlasti na mestnih območjih regionalni in lokalni organi v najboljšem položaju in imajo največ možnosti za ustvarjanje pogojev, potrebnih za razvoj grozdov inovativnih podjetij; opozarja, da bi lahko povezovanje v grozde bistveno spodbudilo lokalni gospodarski razvoj in omogočilo ustvarjanje novih delovnih mest v regiji;

| 27. | se zaveda dejstva, da so sheme financiranja na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni še vedno zelo neusklajene, zato poudarja, da je treba programe bolje usklajevati na več ravneh ter podpreti večjo sinergijo med različnimi skupnimi politikami z uporabo sredstev iz strukturnih skladov, sredstev za kmetijstvo in razvoj podeželja, okvirnega programa za raziskave ter okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, če naj bi oblikovali trajnostno gospodarstvo z učinkovito izrabo virov; meni, da je treba glede financiranja v okviru skupne kmetijske politike nadalje preučiti možnost večjega premika od neposrednih mehanizmov podpore k razvoju podeželja in trajnostnega kmetijstva; |
| --- | --- |

27.

se zaveda dejstva, da so sheme financiranja na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni še vedno zelo neusklajene, zato poudarja, da je treba programe bolje usklajevati na več ravneh ter podpreti večjo sinergijo med različnimi skupnimi politikami z uporabo sredstev iz strukturnih skladov, sredstev za kmetijstvo in razvoj podeželja, okvirnega programa za raziskave ter okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, če naj bi oblikovali trajnostno gospodarstvo z učinkovito izrabo virov; meni, da je treba glede financiranja v okviru skupne kmetijske politike nadalje preučiti možnost večjega premika od neposrednih mehanizmov podpore k razvoju podeželja in trajnostnega kmetijstva;

| 28. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj izrabijo uspeh sklada za obnovo in sprožijo novo pobudo Skupnosti, vključno s pilotnimi projekti, za obnovo v smeri novega trajnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

28.

ponovno poziva Komisijo in države članice, naj izrabijo uspeh sklada za obnovo in sprožijo novo pobudo Skupnosti, vključno s pilotnimi projekti, za obnovo v smeri novega trajnostnega gospodarstva;

| 29. | navaja, da Svet v točki 8 svojih sklepov z dne 21. oktobra 2009 poziva Komisijo, naj za vsak posamezen sektor nujno pregleda subvencije, ki imajo negativne posledice na okolje in niso v skladu s trajnostnim razvojem; poziva Komisijo, naj začne te sklepe nemudoma izvajati in preuči možnost proračunske prerazporeditve teh subvencij za podporo novim dejavnostim, povezanim s trajnostnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

29.

navaja, da Svet v točki 8 svojih sklepov z dne 21. oktobra 2009 poziva Komisijo, naj za vsak posamezen sektor nujno pregleda subvencije, ki imajo negativne posledice na okolje in niso v skladu s trajnostnim razvojem; poziva Komisijo, naj začne te sklepe nemudoma izvajati in preuči možnost proračunske prerazporeditve teh subvencij za podporo novim dejavnostim, povezanim s trajnostnim gospodarstvom;

| 30. | poziva k učinkovitim sistemom financiranja in davčnim spodbudam, ki bi malim in srednjim podjetjem pomagali usmeriti se v zelene politike zaposlovanja ter zagotavljati zelene inovacije in proizvodnjo; |
| --- | --- |

30.

poziva k učinkovitim sistemom financiranja in davčnim spodbudam, ki bi malim in srednjim podjetjem pomagali usmeriti se v zelene politike zaposlovanja ter zagotavljati zelene inovacije in proizvodnjo;

| 31. | meni, da ima sedanja in predlagana okoljska zakonodaja EU velik potencial za ustvarjanje novih delovnih mest na področjih, kot so zrak, tla, voda, energija, javne storitve, kmetijstvo, promet, gozdarstvo in upravljanje okolja; poziva države članice k izvajanju zakonodaje EU, ki bi lahko vodila v nova vlaganja v okolju prijazne tehnologije in delovna mesta; |
| --- | --- |

31.

meni, da ima sedanja in predlagana okoljska zakonodaja EU velik potencial za ustvarjanje novih delovnih mest na področjih, kot so zrak, tla, voda, energija, javne storitve, kmetijstvo, promet, gozdarstvo in upravljanje okolja; poziva države članice k izvajanju zakonodaje EU, ki bi lahko vodila v nova vlaganja v okolju prijazne tehnologije in delovna mesta;

| 32. | opominja, da javna naročila zavzemajo velik delež trga in bi lahko bila vir pomembnih spodbud za ozelenitev gospodarstva; zato poziva, naj se pri vseh javnih naročilih zahtevajo visoki okoljski standardi; |
| --- | --- |

32.

opominja, da javna naročila zavzemajo velik delež trga in bi lahko bila vir pomembnih spodbud za ozelenitev gospodarstva; zato poziva, naj se pri vseh javnih naročilih zahtevajo visoki okoljski standardi;

| 33. | poziva EU in države članice, naj predvidijo spremembe, torej naj odpravijo pomanjkljivosti in negotovosti na področju obveščanja ter spodbujajo ozaveščenost, postopke socialnega učenja in spremembe vzorcev porabe; poudarja, da podjetja potrebujejo spodbude za več naložb v čiste tehnologije in da so delavci v večji meri pripravljeni sprejeti spremembe, če te odpirajo več možnosti za zaposlovanje in če je zaposlenim zagotovljena varnostna mreža; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in države članice, naj predvidijo spremembe, torej naj odpravijo pomanjkljivosti in negotovosti na področju obveščanja ter spodbujajo ozaveščenost, postopke socialnega učenja in spremembe vzorcev porabe; poudarja, da podjetja potrebujejo spodbude za več naložb v čiste tehnologije in da so delavci v večji meri pripravljeni sprejeti spremembe, če te odpirajo več možnosti za zaposlovanje in če je zaposlenim zagotovljena varnostna mreža;

| 34. | poudarja, da potreba po razvoju možnosti za nastanek kakovostnih delovnih mest, ki jih omogoča novo trajnostno gospodarstvo, pomeni, da morajo biti inovacije usmerjene v iskanje rešitev za pomembne izzive, s katerimi se spoprijema družba, vključno z brezposelnostjo, revščino, podnebnimi spremembami, staranjem prebivalstva in pomanjkanjem virov; opozarja na pomen industrijske in raziskovalne politike, ki temeljita na odprtih inovacijah in grozdih, za spodbujanje združevanja znanja posameznih javnih in zasebnih gospodarskih subjektov ter za spodbujanje inovacij; zato poziva Komisijo, naj razvije evropsko tehnološko platformo za industrije z majhno porabo virov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da potreba po razvoju možnosti za nastanek kakovostnih delovnih mest, ki jih omogoča novo trajnostno gospodarstvo, pomeni, da morajo biti inovacije usmerjene v iskanje rešitev za pomembne izzive, s katerimi se spoprijema družba, vključno z brezposelnostjo, revščino, podnebnimi spremembami, staranjem prebivalstva in pomanjkanjem virov; opozarja na pomen industrijske in raziskovalne politike, ki temeljita na odprtih inovacijah in grozdih, za spodbujanje združevanja znanja posameznih javnih in zasebnih gospodarskih subjektov ter za spodbujanje inovacij; zato poziva Komisijo, naj razvije evropsko tehnološko platformo za industrije z majhno porabo virov;

| 35. | priporoča, naj raven subvencij temelji na znanstveni oceni empiričnih podatkov in naj subvencije omogočajo razumne perspektive za vlaganje in varnost za morebitne vlagatelje, če se država članica odloči subvencionirati na primer večjo proizvodnjo vetrne, bio- ali sončne energije, ter poziva k natančni obravnavi dejavnikov, kot so na primer povečanje neto števila delovnih mest, ustvarjenih s subvencijami, cena energije, neto vpliv na emisije toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, ter s tem k cilju čim bolj optimalnega povečanja trajnosti; |
| --- | --- |

35.

priporoča, naj raven subvencij temelji na znanstveni oceni empiričnih podatkov in naj subvencije omogočajo razumne perspektive za vlaganje in varnost za morebitne vlagatelje, če se država članica odloči subvencionirati na primer večjo proizvodnjo vetrne, bio- ali sončne energije, ter poziva k natančni obravnavi dejavnikov, kot so na primer povečanje neto števila delovnih mest, ustvarjenih s subvencijami, cena energije, neto vpliv na emisije toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, ter s tem k cilju čim bolj optimalnega povečanja trajnosti;

| 36. | ugotavlja, da ni enotnega razumevanja, katere tehnološke izbire so v svetovnih konkurenčnih razmerah okoljsko, ekonomsko ali socialno najbolj trajnostne; ugotavlja, da je treba upoštevati številne spremenljivke pri primerjanju trajnosti na primer proizvodnje energije z uporabo vetrnic, sončnih kolektorjev, premoga z zajemanjem in shranjevanjem ogljika, jedrskih reaktorjev ali nekaterih drugih tehnologij; zato poziva k več znanstvenim študijam v zvezi s primerjanjem celotnih življenjskih ciklov proizvodnje, in poziva, naj se vsi proizvodni postopki organizirajo tako, da bodo učinkoviteje uporabljali vire; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da ni enotnega razumevanja, katere tehnološke izbire so v svetovnih konkurenčnih razmerah okoljsko, ekonomsko ali socialno najbolj trajnostne; ugotavlja, da je treba upoštevati številne spremenljivke pri primerjanju trajnosti na primer proizvodnje energije z uporabo vetrnic, sončnih kolektorjev, premoga z zajemanjem in shranjevanjem ogljika, jedrskih reaktorjev ali nekaterih drugih tehnologij; zato poziva k več znanstvenim študijam v zvezi s primerjanjem celotnih življenjskih ciklov proizvodnje, in poziva, naj se vsi proizvodni postopki organizirajo tako, da bodo učinkoviteje uporabljali vire;

Zaposlitvene možnosti žensk in moških v novem trajnostnem gospodarstvu

| 37. | poudarja, da bomo lahko v novem gospodarstvu v celoti izkoristili možnosti za rast in zaposlovanje samo z večjo udeležbo žensk na evropskem trgu dela, saj je zmanjšanje razlike v stopnji zaposlenosti med moškimi in ženskami predstavljalo polovico rasti splošne stopnje zaposlenosti v Evropi in četrtino letne gospodarske rasti od leta 1995, in ker je to predpogoj za zagotovitev trajnostne rasti in uresničitev zahtev glede ekološke preobrazbe v starajoči se družbi; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bomo lahko v novem gospodarstvu v celoti izkoristili možnosti za rast in zaposlovanje samo z večjo udeležbo žensk na evropskem trgu dela, saj je zmanjšanje razlike v stopnji zaposlenosti med moškimi in ženskami predstavljalo polovico rasti splošne stopnje zaposlenosti v Evropi in četrtino letne gospodarske rasti od leta 1995, in ker je to predpogoj za zagotovitev trajnostne rasti in uresničitev zahtev glede ekološke preobrazbe v starajoči se družbi;

| 38. | poziva k oblikovanju pobude EU, da bi pri delodajalcih, zlasti v sektorjih, kjer običajno prevladujejo moški, bolje ozavestili, da je v starajoči se družbi bolj raznolika delovna sila potrebna in koristna, ter da bi delodajalcem zagotovili sredstva, s katerimi bi se pripravili na večjo raznolikost; |
| --- | --- |

38.

poziva k oblikovanju pobude EU, da bi pri delodajalcih, zlasti v sektorjih, kjer običajno prevladujejo moški, bolje ozavestili, da je v starajoči se družbi bolj raznolika delovna sila potrebna in koristna, ter da bi delodajalcem zagotovili sredstva, s katerimi bi se pripravili na večjo raznolikost;

| 39. | poziva EU, države članice in socialne partnerje k boju proti diskriminaciji in spodbujanju enakosti med spoloma v trajnostnem gospodarstvu, ustvarjanju delovnih okolij, ki privlačijo in ohranjajo ženske v teh sektorjih, spodbujanju združljivosti poklicnega in zasebnega življenja prek ustreznega kakovostnega otroškega varstva ter družini prijazne ureditve delovnega mesta, ustvarjanju priložnosti in razmer, v katerih bodo lahko moški in ženske enakovredno udeleženi na trgu dela, spodbujanju vključenosti žensk v predstavniške strukture, v katerih prevladujejo moški, zmanjševanju segmentacije delovnih mest in razlik v plačah na podlagi spola; |
| --- | --- |

39.

poziva EU, države članice in socialne partnerje k boju proti diskriminaciji in spodbujanju enakosti med spoloma v trajnostnem gospodarstvu, ustvarjanju delovnih okolij, ki privlačijo in ohranjajo ženske v teh sektorjih, spodbujanju združljivosti poklicnega in zasebnega življenja prek ustreznega kakovostnega otroškega varstva ter družini prijazne ureditve delovnega mesta, ustvarjanju priložnosti in razmer, v katerih bodo lahko moški in ženske enakovredno udeleženi na trgu dela, spodbujanju vključenosti žensk v predstavniške strukture, v katerih prevladujejo moški, zmanjševanju segmentacije delovnih mest in razlik v plačah na podlagi spola;

| 40. | poudarja, da so naložbe v socialno infrastrukturo priložnost za posodobitev Evrope in za spodbuditev enakosti med spoloma ter jih je možno obravnavati kot nekakšno vzporedno strategijo za posodobitev fizične infrastrukture z naložbami v zelene tehnologije; meni, da bi zato morala biti enakost med spoloma politična prednostna naloga in pomembno orodje; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da so naložbe v socialno infrastrukturo priložnost za posodobitev Evrope in za spodbuditev enakosti med spoloma ter jih je možno obravnavati kot nekakšno vzporedno strategijo za posodobitev fizične infrastrukture z naložbami v zelene tehnologije; meni, da bi zato morala biti enakost med spoloma politična prednostna naloga in pomembno orodje;

| 41. | poudarja, da so za odpravo razlikovanja po spolu na trgu dela bistvena ciljno usmerjena prizadevanja, da bi ženskam zagotovili dostop do izobrazbe na vseh ravneh, pri čemer se je treba boriti proti spolnim stereotipom, in vseživljenjsko učenje; poziva, naj se zagotovi ustrezno usposabljanje, da bi preprečili premajhno zastopanost delavk na zelenih delovnih mestih, saj se je treba zavedati, da bi bila evropska rast in trajnostni razvoj ovirana, če se ženske ne bi množično odločale za znanost in tehnologijo, številne nadarjene in izobražene mlade ženske pa bi pri zaposlovanju ostale na robu, v negotovem ekonomskem položaju; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da so za odpravo razlikovanja po spolu na trgu dela bistvena ciljno usmerjena prizadevanja, da bi ženskam zagotovili dostop do izobrazbe na vseh ravneh, pri čemer se je treba boriti proti spolnim stereotipom, in vseživljenjsko učenje; poziva, naj se zagotovi ustrezno usposabljanje, da bi preprečili premajhno zastopanost delavk na zelenih delovnih mestih, saj se je treba zavedati, da bi bila evropska rast in trajnostni razvoj ovirana, če se ženske ne bi množično odločale za znanost in tehnologijo, številne nadarjene in izobražene mlade ženske pa bi pri zaposlovanju ostale na robu, v negotovem ekonomskem položaju;

| 42. | poziva k oblikovanju posebne pobude EU za pritegnitev deklet v poklice na področju matematike, informatike, naravoslovja in tehnologije ter za boj proti stereotipom, ki v teh poklicih še vedno prevladujejo; poudarja, da je v boju proti takšnim stereotipom bistvenega pomena vloga medijev in izobraževanja; |
| --- | --- |

42.

poziva k oblikovanju posebne pobude EU za pritegnitev deklet v poklice na področju matematike, informatike, naravoslovja in tehnologije ter za boj proti stereotipom, ki v teh poklicih še vedno prevladujejo; poudarja, da je v boju proti takšnim stereotipom bistvenega pomena vloga medijev in izobraževanja;

| 43. | poudarja priložnost, da se mlade ženske na prehodu med šolo in zaposlitvijo usmerijo v vajeništvo, kjer so premalo zastopane, to obliko zaposlitve pa bi spodbujali prek skupnega načrtovanja med šolami, univerzami in ustanovami ali podjetji, tako da bi ženske z delovnimi izkušnjami pri opravljanju rednega in ne negotovega dela z možnostjo poklicne izpolnitve pridobile dejanska znanja in sposobnosti, tudi na visoki in strokovni ravni; |
| --- | --- |

43.

poudarja priložnost, da se mlade ženske na prehodu med šolo in zaposlitvijo usmerijo v vajeništvo, kjer so premalo zastopane, to obliko zaposlitve pa bi spodbujali prek skupnega načrtovanja med šolami, univerzami in ustanovami ali podjetji, tako da bi ženske z delovnimi izkušnjami pri opravljanju rednega in ne negotovega dela z možnostjo poklicne izpolnitve pridobile dejanska znanja in sposobnosti, tudi na visoki in strokovni ravni;

| 44. | poziva EU in države članice, naj v okviru programov Evropskega socialnega sklada dajo večjo prednost okolju prijaznejšim zaposlitvam za ženske, pri tem pa upoštevajo dejstvo, da ta sklad financira projekte usposabljanja na področjih, kot sta obnovljiva energija in ekološki turizem; poudarja, da so potrebna večja prizadevanja za povečanje deleža zastopanosti žensk v projektih, ki jih podpira ta sklad, saj je delež žensk sedaj nižji od 10 %; poziva, naj se v programe Evropskega socialnega sklada, pa tudi v načrte za oživitev gospodarstva in programe za strukturno prilagajanje, vključi priprava proračuna, ki upošteva vidik spola, da bi ti programi enako pritegnili in vključili ženske; |
| --- | --- |

44.

poziva EU in države članice, naj v okviru programov Evropskega socialnega sklada dajo večjo prednost okolju prijaznejšim zaposlitvam za ženske, pri tem pa upoštevajo dejstvo, da ta sklad financira projekte usposabljanja na področjih, kot sta obnovljiva energija in ekološki turizem; poudarja, da so potrebna večja prizadevanja za povečanje deleža zastopanosti žensk v projektih, ki jih podpira ta sklad, saj je delež žensk sedaj nižji od 10 %; poziva, naj se v programe Evropskega socialnega sklada, pa tudi v načrte za oživitev gospodarstva in programe za strukturno prilagajanje, vključi priprava proračuna, ki upošteva vidik spola, da bi ti programi enako pritegnili in vključili ženske;

| 45. | poudarja, da prehod na novo gospodarstvo ne sme biti razlog za zmanjševanje ukrepov na področju enakih možnosti, temveč ga je treba obravnavati kot edinstveno priložnost za večjo udeležbo žensk na evropskem trgu dela, ker je to pogoj, da bi zagotovili trajnostno rast, kar najboljši razvoj zaposlitvenih možnosti in večjo konkurenčnost; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da prehod na novo gospodarstvo ne sme biti razlog za zmanjševanje ukrepov na področju enakih možnosti, temveč ga je treba obravnavati kot edinstveno priložnost za večjo udeležbo žensk na evropskem trgu dela, ker je to pogoj, da bi zagotovili trajnostno rast, kar najboljši razvoj zaposlitvenih možnosti in večjo konkurenčnost;

Dostojno delo

| 46. | poziva Komisijo, naj poleg zaposlitvenih možnosti za visokokvalificirano delovno silo pozornost predvsem nameni delovnim mestom za srednje- in nizkokvalificirano delovno silo v trajnostnem gospodarstvu, pa tudi za manj kvalificirane, vendar specializirane delavce; poziva Komisijo in države članice, naj to dejstvo posebej upoštevajo v smernicah za politiko zaposlovanja; države članice poziva, naj povečajo vrednost delovnih mest za srednje- in nizko kvalificirano delovno silo in na teh mestih zagotovijo dostojno delo; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj poleg zaposlitvenih možnosti za visokokvalificirano delovno silo pozornost predvsem nameni delovnim mestom za srednje- in nizkokvalificirano delovno silo v trajnostnem gospodarstvu, pa tudi za manj kvalificirane, vendar specializirane delavce; poziva Komisijo in države članice, naj to dejstvo posebej upoštevajo v smernicah za politiko zaposlovanja; države članice poziva, naj povečajo vrednost delovnih mest za srednje- in nizko kvalificirano delovno silo in na teh mestih zagotovijo dostojno delo;

| 47. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti dostojnemu delu, potrebi po znanju in socialno pravičnemu prenosu; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj zagotovijo, da bodo vsi v EU deležni koristi, ki jih prinaša zaposlovalna strategija za trajnostno gospodarstvo; poudarja, da je treba v to strategijo vključiti vse vrste delovnih mest, tako visokokvalificirana kot srednje- ali nižjekvalificirana; poziva k povečanju možnosti izobraževanja ter raziskav in razvoja; nadalje poziva, naj se v smernicah za politiko zaposlovanja ter v programu Komisije za nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta pozornost zlasti usmeri v ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, v najranljivejše, predvsem invalidne osebe, in nizko kvalificirane delavce, pa tudi v njihovo zaščito; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti dostojnemu delu, potrebi po znanju in socialno pravičnemu prenosu; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj zagotovijo, da bodo vsi v EU deležni koristi, ki jih prinaša zaposlovalna strategija za trajnostno gospodarstvo; poudarja, da je treba v to strategijo vključiti vse vrste delovnih mest, tako visokokvalificirana kot srednje- ali nižjekvalificirana; poziva k povečanju možnosti izobraževanja ter raziskav in razvoja; nadalje poziva, naj se v smernicah za politiko zaposlovanja ter v programu Komisije za nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta pozornost zlasti usmeri v ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, v najranljivejše, predvsem invalidne osebe, in nizko kvalificirane delavce, pa tudi v njihovo zaščito;

| 48. | meni, da ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo v boju proti revščini in socialni izključenosti, zato poziva h kakovostnim delovnim razmeram v skladu s programom Mednarodne organizacije dela za dostojno delo ter k plačilu, ki bo omogočalo preživetje, pa tudi zagotovilo sorazmerno udeležbo v BDP; |
| --- | --- |

48.

meni, da ima politika zaposlovanja osrednjo vlogo v boju proti revščini in socialni izključenosti, zato poziva h kakovostnim delovnim razmeram v skladu s programom Mednarodne organizacije dela za dostojno delo ter k plačilu, ki bo omogočalo preživetje, pa tudi zagotovilo sorazmerno udeležbo v BDP;

| 49. | ugotavlja, da zaradi pogosto nizke stopnje organiziranosti tako zaposlenih kot delodajalcev v nekaterih novih sektorjih obstaja tveganje nestalnih zaposlitev in slabih delovnih pogojev; poziva EU in države članice, naj ustvarijo okolje za vzpostavitev predstavniških struktur v novih sektorjih; poziva socialne partnerje, naj se organizirajo in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljših praks v evropskem merilu, zlasti glede boljšega obveščanja in svetovanja delavcem ter ustanavljanja evropskih svetov delavcev; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da zaradi pogosto nizke stopnje organiziranosti tako zaposlenih kot delodajalcev v nekaterih novih sektorjih obstaja tveganje nestalnih zaposlitev in slabih delovnih pogojev; poziva EU in države članice, naj ustvarijo okolje za vzpostavitev predstavniških struktur v novih sektorjih; poziva socialne partnerje, naj se organizirajo in poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo najboljših praks v evropskem merilu, zlasti glede boljšega obveščanja in svetovanja delavcem ter ustanavljanja evropskih svetov delavcev;

| 50. | ugotavlja, da si je treba dodatno prizadevati za zagotovitev učinkovite uskladitve minimalnih zahtev EU glede urejanja delovnega časa v povezavi z zdravjem in varnostjo delavcev; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da si je treba dodatno prizadevati za zagotovitev učinkovite uskladitve minimalnih zahtev EU glede urejanja delovnega časa v povezavi z zdravjem in varnostjo delavcev;

| 51. | poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji pripravijo celovite načrte za ocenjevanje operacij ekološkega preoblikovanja na lokalni in na nacionalni ravni; poziva socialne partnerje, naj spremljajo udeležbe zaposlenih pri strategiji trajnostnega razvoja, tako da predlagajo in sprejmejo politike za okrepitev učinkovite udeležbe v zvezi s trajnostno mobilnostjo za delavce in z zeleno rastjo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji pripravijo celovite načrte za ocenjevanje operacij ekološkega preoblikovanja na lokalni in na nacionalni ravni; poziva socialne partnerje, naj spremljajo udeležbe zaposlenih pri strategiji trajnostnega razvoja, tako da predlagajo in sprejmejo politike za okrepitev učinkovite udeležbe v zvezi s trajnostno mobilnostjo za delavce in z zeleno rastjo;

| 52. | poziva socialne partnerje, naj se odprejo za nove sektorje ter razvijejo strategije za vključevanje sektorskih združenj v socialno partnerstvo; |
| --- | --- |

52.

poziva socialne partnerje, naj se odprejo za nove sektorje ter razvijejo strategije za vključevanje sektorskih združenj v socialno partnerstvo;

| 53. | poziva EU in države članice, naj prihodnje državne subvencije in javna naročila tesneje vežejo na minimalne socialne standarde na ravni države članice in pospešijo vzpostavitev predstavniških struktur socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

53.

poziva EU in države članice, naj prihodnje državne subvencije in javna naročila tesneje vežejo na minimalne socialne standarde na ravni države članice in pospešijo vzpostavitev predstavniških struktur socialnih partnerjev;

| 54. | poudarja, da usposabljanje in vseživljenjsko učenje ustvarja tudi nova delovna mesta za zaposlene, na katere so vplivale spremembe v proizvodnem postopku podjetja ali panoge; poziva EU, naj razvije okvir za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje, zlasti proizvodnje, ter tako zagotovi pravico vsem prizadetim delavcem do sodelovanja v sistemih usposabljanja in vseživljenjskega učenja; poziva države članice, delodajalce in zaposlene, naj upravljanje znanja in spretnosti, ter usposabljanje in vseživljenjsko učenje priznajo kot skupno odgovornost, ki je priznana v okvirnem sporazumu med socialnimi partnerji iz leta 2002 o vseživljenjskem učenju; poziva Komisijo, naj v ogrodje za vseživljenjsko učenje vključi še deveto ključno kompetenco na področju okolja, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja, ki je v družbi znanja bistvenega pomena; poziva države članice, naj pojem trajnosti vključi v osnovno usposabljanje, izobraževanje in vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da usposabljanje in vseživljenjsko učenje ustvarja tudi nova delovna mesta za zaposlene, na katere so vplivale spremembe v proizvodnem postopku podjetja ali panoge; poziva EU, naj razvije okvir za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje, zlasti proizvodnje, ter tako zagotovi pravico vsem prizadetim delavcem do sodelovanja v sistemih usposabljanja in vseživljenjskega učenja; poziva države članice, delodajalce in zaposlene, naj upravljanje znanja in spretnosti, ter usposabljanje in vseživljenjsko učenje priznajo kot skupno odgovornost, ki je priznana v okvirnem sporazumu med socialnimi partnerji iz leta 2002 o vseživljenjskem učenju; poziva Komisijo, naj v ogrodje za vseživljenjsko učenje vključi še deveto ključno kompetenco na področju okolja, podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja, ki je v družbi znanja bistvenega pomena; poziva države članice, naj pojem trajnosti vključi v osnovno usposabljanje, izobraževanje in vseživljenjsko učenje;

| 55. | poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj okrepijo prizadevanja za učinkovito spoprijemanje z negativnimi učinki prestrukturiranja tako na lokalno gospodarstvo kot na zaposlovanje; poudarja, da je treba smernice razširiti na obvladovanje sprememb in njihovih družbenih posledic; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj okrepijo prizadevanja za učinkovito spoprijemanje z negativnimi učinki prestrukturiranja tako na lokalno gospodarstvo kot na zaposlovanje; poudarja, da je treba smernice razširiti na obvladovanje sprememb in njihovih družbenih posledic;

Priznavanje potreb po znanju in spretnostih

| 56. | poudarja, da morajo države članice prilagoditi svoje sisteme usposabljanja in izobraževanja ter pripraviti in izvesti zadane akcijske načrte za preusposabljanje delavcev v sektorjih, ki jih bo prizadela preobrazba lokalnih gospodarstev v nova trajnostna gospodarstva, da bi zagotovile, da bodo delavci lahko dostopali do zelenih delovnih mest ter da bo delovna sila lahko prilagodila svoja znanja in spretnosti potrebam trga dela v trajnostnejšem gospodarstvu na podlagi usposabljanj, ki temeljijo na kompetencah, s tem v zvezi pozdravlja pobudo Komisije Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta in priznava sodelovanje z državami članicami EU kot prvi korak v pravo smer; vendar poudarja, da mora biti ta pobuda tesneje povezana s cilji sklepa Sveta za trajnostni razvoj in nadgrajena s konkretnimi ukrepi tako na ravni EU kot tudi v državah članicah EU; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da morajo države članice prilagoditi svoje sisteme usposabljanja in izobraževanja ter pripraviti in izvesti zadane akcijske načrte za preusposabljanje delavcev v sektorjih, ki jih bo prizadela preobrazba lokalnih gospodarstev v nova trajnostna gospodarstva, da bi zagotovile, da bodo delavci lahko dostopali do zelenih delovnih mest ter da bo delovna sila lahko prilagodila svoja znanja in spretnosti potrebam trga dela v trajnostnejšem gospodarstvu na podlagi usposabljanj, ki temeljijo na kompetencah, s tem v zvezi pozdravlja pobudo Komisije Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta in priznava sodelovanje z državami članicami EU kot prvi korak v pravo smer; vendar poudarja, da mora biti ta pobuda tesneje povezana s cilji sklepa Sveta za trajnostni razvoj in nadgrajena s konkretnimi ukrepi tako na ravni EU kot tudi v državah članicah EU;

| 57. | poudarja, da je treba okrepiti odprto metodo sodelovanja in izmenjave najboljše prakse ob upoštevanju trajnostnega razvoja, zelenih delovnih mest in vseživljenjskega učenja, da bi zagotovili uspešno in učinkovito upravljanje preoblikovanja gospodarstva ter s tem novih potreb po usposabljanju in škodljivih družbenih posledic, ki bi nastale kot posledica takega prehoda; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba okrepiti odprto metodo sodelovanja in izmenjave najboljše prakse ob upoštevanju trajnostnega razvoja, zelenih delovnih mest in vseživljenjskega učenja, da bi zagotovili uspešno in učinkovito upravljanje preoblikovanja gospodarstva ter s tem novih potreb po usposabljanju in škodljivih družbenih posledic, ki bi nastale kot posledica takega prehoda;

| 58. | poziva države članice, naj se borijo proti diskriminaciji na podlagi starosti in ponudbo usposabljanj in strategije vseživljenjskega učenja prilagodijo potrebam starejših zaposlenih ter tako zagotovijo visoko stopnjo udeležbe tudi med delavci v starostni skupini nad 55 let, vključno z ženskami, starejšimi od 55 let; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj se borijo proti diskriminaciji na podlagi starosti in ponudbo usposabljanj in strategije vseživljenjskega učenja prilagodijo potrebam starejših zaposlenih ter tako zagotovijo visoko stopnjo udeležbe tudi med delavci v starostni skupini nad 55 let, vključno z ženskami, starejšimi od 55 let;

| 59. | poziva EU in države članice, naj sprejmejo podrobno opredeljene politike glede inovacij in ustvarjalnosti, zlasti glede izobraževanja in usposabljanja, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, kot osnovo za zeleno gospodarstvo, konkurenčnost in blaginjo; |
| --- | --- |

59.

poziva EU in države članice, naj sprejmejo podrobno opredeljene politike glede inovacij in ustvarjalnosti, zlasti glede izobraževanja in usposabljanja, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, kot osnovo za zeleno gospodarstvo, konkurenčnost in blaginjo;

| 60. | ugotavlja, da je v času krize bistveno nove vrste zelenih delovnih mest narediti privlačne za mlade ljudi in zagotoviti, da programi usposabljanj spodbujajo dostop mladih do trga dela in zaposlitvene možnosti koristijo tudi njim, s čimer se rešuje problem visoke brezposelnosti med državljani do 25. leta starosti in na mlado generacijo prenese znanje o uporabi novih tehnologij; obžaluje dejstvo, da vodilna pobuda EU 2020 „Mladi in mobilnost“ izključuje mlade, ki niso vključeni v visokošolsko izobraževanje; poudarja, da se je treba – če naj bi dosegli dejanske spremembe – osredotočiti na mlade, ki imajo sedaj najmanj možnosti in jih ogroža revščina; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da je v času krize bistveno nove vrste zelenih delovnih mest narediti privlačne za mlade ljudi in zagotoviti, da programi usposabljanj spodbujajo dostop mladih do trga dela in zaposlitvene možnosti koristijo tudi njim, s čimer se rešuje problem visoke brezposelnosti med državljani do 25. leta starosti in na mlado generacijo prenese znanje o uporabi novih tehnologij; obžaluje dejstvo, da vodilna pobuda EU 2020 „Mladi in mobilnost“ izključuje mlade, ki niso vključeni v visokošolsko izobraževanje; poudarja, da se je treba – če naj bi dosegli dejanske spremembe – osredotočiti na mlade, ki imajo sedaj najmanj možnosti in jih ogroža revščina;

| 61. | poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji načrtujejo in izvajajo programe poklicnega usmerjanja za mlade v znanstvenih in tehnoloških disciplinah, da bi spodbudili razvoj uspešnega in trajnostnega gospodarstva ter ukrepov za večjo obveščenost in ozaveščenost o ekoloških in okoljskih vprašanjih, s formalnim izobraževalnim sistemom in v okviru ukrepov lokalnih in regionalnih organov; |
| --- | --- |

61.

poziva države članice, naj v sodelovanju s socialnimi partnerji načrtujejo in izvajajo programe poklicnega usmerjanja za mlade v znanstvenih in tehnoloških disciplinah, da bi spodbudili razvoj uspešnega in trajnostnega gospodarstva ter ukrepov za večjo obveščenost in ozaveščenost o ekoloških in okoljskih vprašanjih, s formalnim izobraževalnim sistemom in v okviru ukrepov lokalnih in regionalnih organov;

| 62. | poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, da bi pripravila srednje- in dolgoročne napovedi v zvezi s kvalifikacijami, po katerih se povprašuje na trgu dela, ter spodbuja partnerstva med univerzami in poslovnim sektorjem, da bi pospešila prehod mladih na trg dela, obenem pa pripomogla k oblikovanju na znanju temelječe družbe, razvila uporabne raziskave in ustvarila boljše možnosti na trgu dela za diplomante; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj tesneje sodeluje z državami članicami, da bi pripravila srednje- in dolgoročne napovedi v zvezi s kvalifikacijami, po katerih se povprašuje na trgu dela, ter spodbuja partnerstva med univerzami in poslovnim sektorjem, da bi pospešila prehod mladih na trg dela, obenem pa pripomogla k oblikovanju na znanju temelječe družbe, razvila uporabne raziskave in ustvarila boljše možnosti na trgu dela za diplomante;

| 63. | poziva države članice in socialne partnerje, naj določijo cilje pri doseganju enake udeležbe žensk in moških, zagotovijo enake možnosti na področju izobraževanja, usposabljanja, ciljno usmerjenih sistemov zaposlovanja, specializirana pripravništva in pobude za usposabljanje žensk, migrantov, dolgoročno brezposelnih in drugih diskriminiranih skupin na trgu dela; |
| --- | --- |

63.

poziva države članice in socialne partnerje, naj določijo cilje pri doseganju enake udeležbe žensk in moških, zagotovijo enake možnosti na področju izobraževanja, usposabljanja, ciljno usmerjenih sistemov zaposlovanja, specializirana pripravništva in pobude za usposabljanje žensk, migrantov, dolgoročno brezposelnih in drugih diskriminiranih skupin na trgu dela;

| 64. | spodbuja države članice, naj za izvajanje evropskih ciljev, za spodbujanje novih veščin, vključno za nova trajnostna zelena visokokakovostna delovna mesta uporabijo evropski sklad za prilagajanje globalizaciji; |
| --- | --- |

64.

spodbuja države članice, naj za izvajanje evropskih ciljev, za spodbujanje novih veščin, vključno za nova trajnostna zelena visokokakovostna delovna mesta uporabijo evropski sklad za prilagajanje globalizaciji;

| 65. | poziva pristojne zainteresirane strani, naj spremljajo zaposlovanje, da bo osnovno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje postalo bolj pomembno; s tem v zvezi poziva države članice, naj ocenijo izvedljivost prehodnih skladov za obvladovanje potreb po strokovnemu znanju; |
| --- | --- |

65.

poziva pristojne zainteresirane strani, naj spremljajo zaposlovanje, da bo osnovno poklicno usposabljanje in vseživljenjsko učenje postalo bolj pomembno; s tem v zvezi poziva države članice, naj ocenijo izvedljivost prehodnih skladov za obvladovanje potreb po strokovnemu znanju;

| 66. | poziva EU in države članice, naj spodbujanje prilagodljivosti trajnostnemu gospodarstvu vključijo v cilje Evropskega socialnega sklada, da bi prispevale k večji trajnosti gospodarskih dejavnosti in razvoja infrastrukture; |
| --- | --- |

66.

poziva EU in države članice, naj spodbujanje prilagodljivosti trajnostnemu gospodarstvu vključijo v cilje Evropskega socialnega sklada, da bi prispevale k večji trajnosti gospodarskih dejavnosti in razvoja infrastrukture;

| 67. | ponovno opozarja, da trajnostne razsežnosti ne bi smeli omejevati na usposabljanje za z okoljem povezana delovna mesta, ampak jo je treba vključiti v vse programe izobraževanja in usposabljanja, da bi spodbujali kulturo trajnostnega razvoja in okoljsko ozaveščenost; |
| --- | --- |

67.

ponovno opozarja, da trajnostne razsežnosti ne bi smeli omejevati na usposabljanje za z okoljem povezana delovna mesta, ampak jo je treba vključiti v vse programe izobraževanja in usposabljanja, da bi spodbujali kulturo trajnostnega razvoja in okoljsko ozaveščenost;

| 68. | poudarja dodano vrednost ideje o vseživljenjskem učenju ter poziva države članice, naj temeljito opredelijo lokalne možnosti, da bi pripravile potrebam prilagojeno usposabljanje, uskladile razpoložljive vire z dejanskimi potrebami ter povrnile ugled srednješolskemu poklicnemu izobraževanju, tako da bi določile visoke izobraževalne standarde, zlasti v regijah, kjer je zaradi lokalnih možnosti in tradicionalnih delovnih področij treba v celoti razviti posebne veščine in znanja; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi zadostno tehnično podporo pri opredeljevanju lokalnih potreb, ter ugotavlja, da bi lahko visokokakovostne poklicne srednje šole prispevale k manjši brezposelnosti maturantov ter omogočile trajnostno zaposlitev; |
| --- | --- |

68.

poudarja dodano vrednost ideje o vseživljenjskem učenju ter poziva države članice, naj temeljito opredelijo lokalne možnosti, da bi pripravile potrebam prilagojeno usposabljanje, uskladile razpoložljive vire z dejanskimi potrebami ter povrnile ugled srednješolskemu poklicnemu izobraževanju, tako da bi določile visoke izobraževalne standarde, zlasti v regijah, kjer je zaradi lokalnih možnosti in tradicionalnih delovnih področij treba v celoti razviti posebne veščine in znanja; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi zadostno tehnično podporo pri opredeljevanju lokalnih potreb, ter ugotavlja, da bi lahko visokokakovostne poklicne srednje šole prispevale k manjši brezposelnosti maturantov ter omogočile trajnostno zaposlitev;

| 69. | poudarja, da je pomembno, da države članice uporabljajo Evropski socialni sklad za naložbe v znanje, zaposlovanje, usposabljanje in prekvalificiranje, da bi prek nacionalnih, regionalnih in lokalnih projektov ustvarili nova in boljša delovna mesta; meni, da so lahko tudi strokovne izkušnje starejših prispevek k tem pobudam, saj starejše osebe predstavljajo vse večji delež prebivalstva EU; priporoča, naj imajo regionalni in lokalni organi ustrezne in stalne stike s poslovnim okoljem, organizacijami delodajalcev, sindikati in nevladnimi organizacijami, da bi lahko srednje- in dolgoročno predvideli potrebe na trgu dela; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da je pomembno, da države članice uporabljajo Evropski socialni sklad za naložbe v znanje, zaposlovanje, usposabljanje in prekvalificiranje, da bi prek nacionalnih, regionalnih in lokalnih projektov ustvarili nova in boljša delovna mesta; meni, da so lahko tudi strokovne izkušnje starejših prispevek k tem pobudam, saj starejše osebe predstavljajo vse večji delež prebivalstva EU; priporoča, naj imajo regionalni in lokalni organi ustrezne in stalne stike s poslovnim okoljem, organizacijami delodajalcev, sindikati in nevladnimi organizacijami, da bi lahko srednje- in dolgoročno predvideli potrebe na trgu dela;

| 70. | priznava pomembno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri izobraževanju, ki je temelj za pridobivanje nadaljnjih znanj, usmerjenih v prihodnost, tudi vseživljenjskega izobraževanja in prekvalificiranja; meni, da so za določanje okvirnih pogojev za izobraževanje in nadaljnje usposabljanje mladih, tudi tistih, ki so opustili šolanje, ne da bi pridobili kakršno koli izobrazbo, v mnogih državah pristojni regionalni in lokalni organi; zato spodbuja regije, naj zlasti v prikrajšanih mestnih četrtih in regijah uporabljajo strukturne sklade za izobraževalno infrastrukturo in s temi spodbudami omogočijo vsestransko in vključujoče šolsko izobraževanje; opozarja na pomembne možnosti (za izobraževanje), ki jih omogoča povezovanje javnih organov ter podjetij in združenj, za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest na področju javnega mestnega prevoza, mobilnosti v mestih, izobraževanja, raziskav in razvoja s poudarkom na enakih možnostih; |
| --- | --- |

70.

priznava pomembno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri izobraževanju, ki je temelj za pridobivanje nadaljnjih znanj, usmerjenih v prihodnost, tudi vseživljenjskega izobraževanja in prekvalificiranja; meni, da so za določanje okvirnih pogojev za izobraževanje in nadaljnje usposabljanje mladih, tudi tistih, ki so opustili šolanje, ne da bi pridobili kakršno koli izobrazbo, v mnogih državah pristojni regionalni in lokalni organi; zato spodbuja regije, naj zlasti v prikrajšanih mestnih četrtih in regijah uporabljajo strukturne sklade za izobraževalno infrastrukturo in s temi spodbudami omogočijo vsestransko in vključujoče šolsko izobraževanje; opozarja na pomembne možnosti (za izobraževanje), ki jih omogoča povezovanje javnih organov ter podjetij in združenj, za ustvarjanje trajnostnih delovnih mest na področju javnega mestnega prevoza, mobilnosti v mestih, izobraževanja, raziskav in razvoja s poudarkom na enakih možnostih;

| 71. | opozarja na potrebo po sodelovanju med državami članicami, socialnimi partnerji in ponudniki terciarnega izobraževanja, da bi oblikovali dodiplomske in podiplomske programe ter ustvarili tematska področja, usmerjena v ekološko preoblikovanje gospodarstev; |
| --- | --- |

71.

opozarja na potrebo po sodelovanju med državami članicami, socialnimi partnerji in ponudniki terciarnega izobraževanja, da bi oblikovali dodiplomske in podiplomske programe ter ustvarili tematska področja, usmerjena v ekološko preoblikovanje gospodarstev;

| 72. | meni, da zahtevajo demografski izzivi širšo strategijo, ki bo združevala ustvarjanje delovnih mest ter izpolnjevanje novih in nastajajočih potreb na evropskem trgu dela; s tem v zvezi meni, da je treba doseči večji napredek pri izboljšanju mobilnosti delavcev EU, tudi raziskovalcev in drugih strokovnjakov, da bi uresničili Evropo brez meja na notranjem trgu EU; |
| --- | --- |

72.

meni, da zahtevajo demografski izzivi širšo strategijo, ki bo združevala ustvarjanje delovnih mest ter izpolnjevanje novih in nastajajočih potreb na evropskem trgu dela; s tem v zvezi meni, da je treba doseči večji napredek pri izboljšanju mobilnosti delavcev EU, tudi raziskovalcev in drugih strokovnjakov, da bi uresničili Evropo brez meja na notranjem trgu EU;

Socialno pravičen prehod

| 73. | ugotavlja, da lahko večja trajnost gospodarskih dejavnosti prinese spremembe v vsem industrijskem sektorju; poziva EU in države članice, naj se pri prehodu na trajnostno gospodarstvo izogibajo družbenim žrtvam in si prizadevajo ustvariti okolje za socialno pravičen prehod, ki bo za vse delojemalce kar najbolj zmanjšal tveganja ob prehodu in optimiral njegove koristi; poudarja, da je socialno pravičen prehod osnovni element trajnostnega razvoja in bistveni predpogoj za to, da ga ljudje v Evropi podprejo; |
| --- | --- |

73.

ugotavlja, da lahko večja trajnost gospodarskih dejavnosti prinese spremembe v vsem industrijskem sektorju; poziva EU in države članice, naj se pri prehodu na trajnostno gospodarstvo izogibajo družbenim žrtvam in si prizadevajo ustvariti okolje za socialno pravičen prehod, ki bo za vse delojemalce kar najbolj zmanjšal tveganja ob prehodu in optimiral njegove koristi; poudarja, da je socialno pravičen prehod osnovni element trajnostnega razvoja in bistveni predpogoj za to, da ga ljudje v Evropi podprejo;

| 74. | poudarja, da bi lahko bili stroški pomanjkljivega upravljanja prehoda nekajkrat višji od pričakovanega vložka; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj skupaj sprejmejo odgovornost za preventivno upravljanje prehoda; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da bi lahko bili stroški pomanjkljivega upravljanja prehoda nekajkrat višji od pričakovanega vložka; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj skupaj sprejmejo odgovornost za preventivno upravljanje prehoda;

| 75. | poudarja, da je treba trajnostno gospodarstvo vključiti v okoljsko obveznost podjetij in družbe, ter možnost spodbujanja kulture trajnostnega razvoja in trajnostnega gospodarstva s programi usposabljanja v okvir družbene odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je treba trajnostno gospodarstvo vključiti v okoljsko obveznost podjetij in družbe, ter možnost spodbujanja kulture trajnostnega razvoja in trajnostnega gospodarstva s programi usposabljanja v okvir družbene odgovornosti podjetij;

| 76. | ponovno opozarja, da sta ključna preventivna ukrepa oblikovanje primernega okolja za delavce, da se bodo lahko dodatno usposabljali, prilagajali novim tehnologijam in ohranili delovna mesta, ter spodbujanje kolektivnih pogodb za predvidevanje sprememb ter preprečevanje brezposelnosti skupaj s krepitvijo socialne varnosti, sistemov za dohodkovno podporo ter proaktivne pobude za sektorsko usposabljanje; |
| --- | --- |

76.

ponovno opozarja, da sta ključna preventivna ukrepa oblikovanje primernega okolja za delavce, da se bodo lahko dodatno usposabljali, prilagajali novim tehnologijam in ohranili delovna mesta, ter spodbujanje kolektivnih pogodb za predvidevanje sprememb ter preprečevanje brezposelnosti skupaj s krepitvijo socialne varnosti, sistemov za dohodkovno podporo ter proaktivne pobude za sektorsko usposabljanje;

| 77. | poziva Komisijo, naj na ravni EU zagotovi podporo za ugotavljanje poklicnih poti v prihodnosti, da bi preprečili presežno delovno silo in ohranili delovna mesta v Evropski uniji; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj na ravni EU zagotovi podporo za ugotavljanje poklicnih poti v prihodnosti, da bi preprečili presežno delovno silo in ohranili delovna mesta v Evropski uniji;

| 78. | poudarja potrebo po tesnem in učinkovitem sodelovanju in dopolnjevanju med mednarodnimi organizacijami ter poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj ukrepa v zvezi z družbeno in okoljsko razsežnostjo naložb in trgovine; |
| --- | --- |

78.

poudarja potrebo po tesnem in učinkovitem sodelovanju in dopolnjevanju med mednarodnimi organizacijami ter poziva Svetovno trgovinsko organizacijo, naj ukrepa v zvezi z družbeno in okoljsko razsežnostjo naložb in trgovine;

| 79. | priznava, da imajo nevladne organizacije in sindikati pomembno vlogo pri razvoju potenciala za zelena delovna mesta, saj prispevajo k procesu odločanja, zaposlujejo in ozaveščajo javnost; |
| --- | --- |

79.

priznava, da imajo nevladne organizacije in sindikati pomembno vlogo pri razvoju potenciala za zelena delovna mesta, saj prispevajo k procesu odločanja, zaposlujejo in ozaveščajo javnost;

| 80. | poudarja, da bodo organizacije, ki vlagajo v ekološko učinkovite prakse, pripomogle k vzpostavljanju boljšega delovnega okolja za zaposlene, s tem pa bodo lahko tudi bolj produktivne; poziva države članice, naj promovirajo evropski sistem za ekološko upravljanje in revizijo (EMAS) ter spodbujajo vse gospodarske sektorje, naj si prizadevajo za registracijo v njem; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj vključijo bistvena okoljska vprašanja v socialni dialog na vseh ravneh posvetovanja, s poudarkom na sektorskih pogajanjih; poudarja, da morajo imeti delavci za socialno pravičen prehod dejavno partnersko vlogo v postopku; poziva k vključitvi predstavnikov zaposlenih, pristojnih za ustvarjanje okolju prijaznejših delovnih mest, kot jih opredeljuje Mednarodna organizacija dela, v skladu z nacionalnimi praksami z namenom ustvarjanja trajnostnejših delovnih mest, podjetij in panog; poziva države članice in socialne partnerje, naj pri upravljanju prehoda strukturirano sodelujejo z zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki na področju okolja ter upoštevajo njihove nasvete; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da bodo organizacije, ki vlagajo v ekološko učinkovite prakse, pripomogle k vzpostavljanju boljšega delovnega okolja za zaposlene, s tem pa bodo lahko tudi bolj produktivne; poziva države članice, naj promovirajo evropski sistem za ekološko upravljanje in revizijo (EMAS) ter spodbujajo vse gospodarske sektorje, naj si prizadevajo za registracijo v njem; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj vključijo bistvena okoljska vprašanja v socialni dialog na vseh ravneh posvetovanja, s poudarkom na sektorskih pogajanjih; poudarja, da morajo imeti delavci za socialno pravičen prehod dejavno partnersko vlogo v postopku; poziva k vključitvi predstavnikov zaposlenih, pristojnih za ustvarjanje okolju prijaznejših delovnih mest, kot jih opredeljuje Mednarodna organizacija dela, v skladu z nacionalnimi praksami z namenom ustvarjanja trajnostnejših delovnih mest, podjetij in panog; poziva države članice in socialne partnerje, naj pri upravljanju prehoda strukturirano sodelujejo z zainteresiranimi stranmi in strokovnjaki na področju okolja ter upoštevajo njihove nasvete;

| 81. | poziva EU, naj s pomočjo socialnih partnerjev začne sistematičen dialog v svojih zunanjih odnosih, da bi podoben pristop do trajnostnega razvoja razširila na druge dele sveta ter tako zagotovila enake pogoje za razvoj in preprečila ogrožanje industrijske konkurenčnosti; meni, da bo zagotavljanje pravične konkurence v trajnostnih proizvodnih sektorjih koristno, saj bodo tako delavci bolje zaščiteni in bodo imeli boljše delovne razmere; |
| --- | --- |

81.

poziva EU, naj s pomočjo socialnih partnerjev začne sistematičen dialog v svojih zunanjih odnosih, da bi podoben pristop do trajnostnega razvoja razširila na druge dele sveta ter tako zagotovila enake pogoje za razvoj in preprečila ogrožanje industrijske konkurenčnosti; meni, da bo zagotavljanje pravične konkurence v trajnostnih proizvodnih sektorjih koristno, saj bodo tako delavci bolje zaščiteni in bodo imeli boljše delovne razmere;

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo kampanje obveščanja in ozaveščanja javnosti o razvoju zelenih delovnih mest in trajnostnega gospodarstva; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo in države članice, naj organizirajo kampanje obveščanja in ozaveščanja javnosti o razvoju zelenih delovnih mest in trajnostnega gospodarstva;

*

* *

| 83. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

83.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

(2)  UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

(3)  UL L 140, 5.6.2009, str. 16.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0154.

(5)  Dokument Sveta 16818/09, 1.12.2009.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0123.

(7)  Delovni dokument Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov EU regij“, november 2008. Na voljo je na naslovu:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/regions2020/pdf/regions2020_en.pdf.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/18

---

Torek, 7. september 2010EGP - Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga

P7_TA(2010)0300

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o EGP-Švica: Ovire pri dokončnem oblikovanju notranjega trga (2009/2176(INI))

2011/C 308 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporazuma o prosti trgovini z dne 22. julija 1972 med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo,

ob upoštevanju sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb, zlasti priloge I o prostem pretoku oseb in priloge III o priznavanju poklicnih kvalifikacij,

ob upoštevanju sporazuma z dne 25. junija 2009 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o poenostavitvi pregledov in formalnosti pri prevozu blaga ter varnostnih carinskih ukrepih,

ob upoštevanju sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti,

ob upoštevanju sporazuma z dne 21. junija 1999 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o nekaterih vidikih javnih naročil,

ob upoštevanju Protokola z dne 27. maja 2008 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb v zvezi s sodelovanjem Republike Bolgarije in Romunije kot pogodbenic Sporazuma zaradi njunega pristopa k Evropski uniji,

ob upoštevanju Protokola z dne 26. oktobra 2004 k sporazumu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi o prostem pretoku oseb v zvezi s sodelovanjem Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike kot pogodbenic Sporazuma zaradi njihovega pristopa k Evropski uniji,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru,

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu („direktiva o storitvah“) (1),

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/36/ES z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (2),

ob upoštevanju resolucije skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora (EGP), sprejete na 33. seji skupnega parlamentarnega odbora EGP,

ob upoštevanju poročila skupnega parlamentarnega odbora Evropskega gospodarskega prostora o letnem poročilu o delovanju sporazuma EGP v letu 2008,

ob upoštevanju švicarskega poročila o zunanji politiki z dne 2. septembra 2009,

ob upoštevanju 25. pregleda notranjega trga držav EGP/Efte,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217, ki Uniji zagotavlja pravico do sklepanja mednarodnih sporazumov,

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0216/2010),

| A. | ker so štiri države članice (Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica) Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) veliki trgovinski partnerji EU – Švica in Norveška sta po obsegu četrti oziroma peti najpomembnejši trgovinski partner EU, |
| --- | --- |

A.

ker so štiri države članice (Islandija, Lihtenštajn, Norveška in Švica) Evropskega združenja za prosto trgovino (Efta) veliki trgovinski partnerji EU – Švica in Norveška sta po obsegu četrti oziroma peti najpomembnejši trgovinski partner EU,

| B. | ker odnosi med EU in tremi državami članicami Efte (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) temeljijo na Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ki zagotavlja polno sodelovanje na notranjem trgu s sporazumom EGP, katerega upravljanje in spremljanje poteka v visoko institucionaliziranem okviru, |
| --- | --- |

B.

ker odnosi med EU in tremi državami članicami Efte (Islandija, Lihtenštajn in Norveška) temeljijo na Evropskem gospodarskem prostoru (EGP), ki zagotavlja polno sodelovanje na notranjem trgu s sporazumom EGP, katerega upravljanje in spremljanje poteka v visoko institucionaliziranem okviru,

| C. | ker so sodelovanju Švice v sporazumu EGP nasprotovali njeni državljani na referendumu leta 1992 ter zato odnose med Švico in EU trenutno ureja več kot 120 dvostranskih in sektorskih sporazumov, ki zagotavljajo visoko stopnjo povezanosti, ne pa polnega sodelovanja na notranjem trgu, |
| --- | --- |

C.

ker so sodelovanju Švice v sporazumu EGP nasprotovali njeni državljani na referendumu leta 1992 ter zato odnose med Švico in EU trenutno ureja več kot 120 dvostranskih in sektorskih sporazumov, ki zagotavljajo visoko stopnjo povezanosti, ne pa polnega sodelovanja na notranjem trgu,

Uvod

| 1. | meni, da je sporazum EGP ključno gonilo gospodarske rasti; pozdravlja splošno dobre rezultate držav EGP/Efte pri izvajanju zakonodaje na področju notranjega trga, ki jih izkazuje pregled notranjega trga; ugotavlja, da odnosi med EU in Švico pomenijo veliko več izzivov pri izvajanju sporazuma o prostem pretoku oseb; |
| --- | --- |

1.

meni, da je sporazum EGP ključno gonilo gospodarske rasti; pozdravlja splošno dobre rezultate držav EGP/Efte pri izvajanju zakonodaje na področju notranjega trga, ki jih izkazuje pregled notranjega trga; ugotavlja, da odnosi med EU in Švico pomenijo veliko več izzivov pri izvajanju sporazuma o prostem pretoku oseb;

| 2. | ugotavlja, da dvostranski sporazumi ne vzpostavljajo samodejnega mehanizma za prilagajanje njihove vsebine poznejšemu razvoju pravnega reda EU; priznava, da je samodejno prilagajanje nacionalne zakonodaje zakonodaji EU na področjih, ki jih pokrivajo dvostranski sporazumi, posledica suverene odločitve švicarskega naroda proti pridružitvi EGP, ki jo je treba v celoti spoštovati; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da dvostranski sporazumi ne vzpostavljajo samodejnega mehanizma za prilagajanje njihove vsebine poznejšemu razvoju pravnega reda EU; priznava, da je samodejno prilagajanje nacionalne zakonodaje zakonodaji EU na področjih, ki jih pokrivajo dvostranski sporazumi, posledica suverene odločitve švicarskega naroda proti pridružitvi EGP, ki jo je treba v celoti spoštovati;

Izvajanje predpisov na področju notranjega trga: države EGP/Efte

| 3. | pozdravlja vključitev izboljšanih podatkov o državah EGP/Efte v letni pregled potrošniških trgov; spodbuja nadzorni organ Efte, naj s pomočjo Komisije in v sodelovanju z njo nadalje razvije sistematično spremljanje izvajanja zakonodaje na področju notranjega trga; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja vključitev izboljšanih podatkov o državah EGP/Efte v letni pregled potrošniških trgov; spodbuja nadzorni organ Efte, naj s pomočjo Komisije in v sodelovanju z njo nadalje razvije sistematično spremljanje izvajanja zakonodaje na področju notranjega trga;

| 4. | ugotavlja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe pojavila negotovost, katera zakonodaja je veljavna za EGP; meni, da bi to lahko povzročilo počasnejše izvajanje zakonodaje na področju notranjega trga v državah EGP/Efte; poziva Komisijo, naj poda oceno stanja; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da se je z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe pojavila negotovost, katera zakonodaja je veljavna za EGP; meni, da bi to lahko povzročilo počasnejše izvajanje zakonodaje na področju notranjega trga v državah EGP/Efte; poziva Komisijo, naj poda oceno stanja;

| 5. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba povečuje vlogo nacionalnih parlamentov v odločanju v EU; meni, da bi podobno tudi parlamenti držav EGP/Efte morali biti tesneje povezani z zakonodajnimi postopki EU pri predlogih, ki veljajo za EGP; poziva Komisijo, naj nacionalnim parlamentom držav EGP/Efte z namenom posvetovanja pošilja zakonodajne predloge, ki jih pošilja nacionalnim parlamentom držav članic EU; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba povečuje vlogo nacionalnih parlamentov v odločanju v EU; meni, da bi podobno tudi parlamenti držav EGP/Efte morali biti tesneje povezani z zakonodajnimi postopki EU pri predlogih, ki veljajo za EGP; poziva Komisijo, naj nacionalnim parlamentom držav EGP/Efte z namenom posvetovanja pošilja zakonodajne predloge, ki jih pošilja nacionalnim parlamentom držav članic EU;

| 6. | poziva Komisijo, naj formalizira postopek priglasitve novih predpisov in zakonodaje EU, ki sodijo v področje sporazuma EGP, ter tako skrajša obdobje med sprejemom nove zakonodaje in njenim morebitnim prevzemom v državah EGP/Efte; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj formalizira postopek priglasitve novih predpisov in zakonodaje EU, ki sodijo v področje sporazuma EGP, ter tako skrajša obdobje med sprejemom nove zakonodaje in njenim morebitnim prevzemom v državah EGP/Efte;

| 7. | spodbuja države EGP/Efte, da dodelijo ustrezna sredstva za izvajanje zakonodaje na področju notranjega trga; meni, da je v zvezi s tem bistveno izvajanje direktive o storitvah, zlasti pa vzpostavitev enotnih kontaktnih točk; |
| --- | --- |

7.

spodbuja države EGP/Efte, da dodelijo ustrezna sredstva za izvajanje zakonodaje na področju notranjega trga; meni, da je v zvezi s tem bistveno izvajanje direktive o storitvah, zlasti pa vzpostavitev enotnih kontaktnih točk;

| 8. | priznava, da uveljavljanje zakonodaje zaradi institucionalnih razlogov nujno poteka počasneje v državah EGP/Efte kot v EU; ugotavlja, da so kljub različnim razmeram in v glavnem pozitivnim rezultatom še možnosti za nadaljnje odpravljanje pomanjkljivega izvajanja tudi v državah EGP/Efte; |
| --- | --- |

8.

priznava, da uveljavljanje zakonodaje zaradi institucionalnih razlogov nujno poteka počasneje v državah EGP/Efte kot v EU; ugotavlja, da so kljub različnim razmeram in v glavnem pozitivnim rezultatom še možnosti za nadaljnje odpravljanje pomanjkljivega izvajanja tudi v državah EGP/Efte;

| 9. | ugotavlja, da so trenutno v razpravi drugi pomembni predlogi zakonodaje na področju notranjega trga, vključno s predlogom direktive o pravicah potrošnikov, ki ga je pripravila Komisija; poziva Komisijo, naj poveča vključenost držav članic EGP/Efte v te razprave; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so trenutno v razpravi drugi pomembni predlogi zakonodaje na področju notranjega trga, vključno s predlogom direktive o pravicah potrošnikov, ki ga je pripravila Komisija; poziva Komisijo, naj poveča vključenost držav članic EGP/Efte v te razprave;

Izvajanje predpisov na področju notranjega trga: Švica

| 10. | pozdravlja napredek na poti k liberalizaciji čezmejnega opravljanja storitev med EU in Švico in zlasti pozitivne učinke sporazuma o prostem pretoku oseb, o katerih priča stalno naraščanje števila napotenih delavcev in samozaposlenih ponudnikov storitev iz EU, ki delujejo v Švici, med letoma 2005 in 2009; ugotavlja, da je tak trend koristen za obe strani; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja napredek na poti k liberalizaciji čezmejnega opravljanja storitev med EU in Švico in zlasti pozitivne učinke sporazuma o prostem pretoku oseb, o katerih priča stalno naraščanje števila napotenih delavcev in samozaposlenih ponudnikov storitev iz EU, ki delujejo v Švici, med letoma 2005 in 2009; ugotavlja, da je tak trend koristen za obe strani;

| 11. | ugotavlja, da je Švica sprejela številne podporne ukrepe, ki spremljajo sporazum o prostem pretoku oseb in so namenjeni zaščiti delavcev pred plačnim in socialnim dampingom, zagotavljanju enake obravnave ponudnikov storitev iz Švice in EU ter zagotavljanju javne podpore za sporazum; ugotavlja, da bi ti ukrepi lahko ovirali opravljanje storitev podjetij iz EU, zlasti malih in srednjih podjetij, v Švici; ugotavlja, da bi bili v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mnogi izmed teh podpornih ukrepov sprejemljivi le, če sorazmerno ščitijo splošni interes, ki ni zaščiten že v matični državi ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je Švica sprejela številne podporne ukrepe, ki spremljajo sporazum o prostem pretoku oseb in so namenjeni zaščiti delavcev pred plačnim in socialnim dampingom, zagotavljanju enake obravnave ponudnikov storitev iz Švice in EU ter zagotavljanju javne podpore za sporazum; ugotavlja, da bi ti ukrepi lahko ovirali opravljanje storitev podjetij iz EU, zlasti malih in srednjih podjetij, v Švici; ugotavlja, da bi bili v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mnogi izmed teh podpornih ukrepov sprejemljivi le, če sorazmerno ščitijo splošni interes, ki ni zaščiten že v matični državi ponudnikov storitev;

| 12. | poudarja, da so zlasti naslednji podporni ukrepi nesorazmerni, kar zadeva sporazum o prostem gibanju, in otežujejo malim in srednjim podjetjem opravljanje storitev v Švici; obveznost zagotavljanja predhodnega obvestila z osemdnevno čakalno dobo, zahteva o prispevku za stroške delovanja tristranskih komisij ter prestrogo izvrševanje; v zvezi s tem tudi poziva švicarske organe, naj razveljavijo predpise, ki tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, obvezujejo k vložitvi jamstva o finančni integriteti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so zlasti naslednji podporni ukrepi nesorazmerni, kar zadeva sporazum o prostem gibanju, in otežujejo malim in srednjim podjetjem opravljanje storitev v Švici; obveznost zagotavljanja predhodnega obvestila z osemdnevno čakalno dobo, zahteva o prispevku za stroške delovanja tristranskih komisij ter prestrogo izvrševanje; v zvezi s tem tudi poziva švicarske organe, naj razveljavijo predpise, ki tuja podjetja, ki zagotavljajo čezmejne storitve, obvezujejo k vložitvi jamstva o finančni integriteti;

| 13. | je zaskrbljen zaradi nedavnega razvoja dogodkov na letališču Zürich-Kloten, ko švicarski organi nemškim in avstrijskim taksijem niso dovolili sprejeti potnikov, ter globoko dvomi, da je ta ukrep v skladu s sporazumom o prostem pretoku oseb; poziva Komisijo, naj to vprašanje natančno preuči; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi nedavnega razvoja dogodkov na letališču Zürich-Kloten, ko švicarski organi nemškim in avstrijskim taksijem niso dovolili sprejeti potnikov, ter globoko dvomi, da je ta ukrep v skladu s sporazumom o prostem pretoku oseb; poziva Komisijo, naj to vprašanje natančno preuči;

| 14. | poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki ovirajo delovanje notranjega trga v EU in povzročajo težave švicarskim ponudnikom storitev, ter po potrebi ukrepa; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki ovirajo delovanje notranjega trga v EU in povzročajo težave švicarskim ponudnikom storitev, ter po potrebi ukrepa;

| 15. | spodbuja švicarsko vlado in kantone, naj si pomagajo z izkušnjami EU in EGP o odpiranju sektorja storitev prek izvajanja direktive o storitvah; poudarja, da direktiva o storitvah v gospodarskem pogledu kaže učinek liberalizacije ne samo med državami članicami, temveč tudi znotraj njih, prek postopka pregledovanja nacionalne zakonodaje za zmanjšanje nepotrebnih ovir za ustanavljanje in medsebojni pregled, s čimer države članice opravičujejo vse nadaljnje omejitve v javnem interesu; zato meni, da bi podobno izvajanje utegnilo biti v pomoč pri utiranju poti za bolje zagotavljanje čezmejnih storitev med EU in Švico; |
| --- | --- |

15.

spodbuja švicarsko vlado in kantone, naj si pomagajo z izkušnjami EU in EGP o odpiranju sektorja storitev prek izvajanja direktive o storitvah; poudarja, da direktiva o storitvah v gospodarskem pogledu kaže učinek liberalizacije ne samo med državami članicami, temveč tudi znotraj njih, prek postopka pregledovanja nacionalne zakonodaje za zmanjšanje nepotrebnih ovir za ustanavljanje in medsebojni pregled, s čimer države članice opravičujejo vse nadaljnje omejitve v javnem interesu; zato meni, da bi podobno izvajanje utegnilo biti v pomoč pri utiranju poti za bolje zagotavljanje čezmejnih storitev med EU in Švico;

| 16. | pozdravlja prizadevanja švicarske vlade za boljšo dostopnost informacij podjetjem iz EU; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja prizadevanja švicarske vlade za boljšo dostopnost informacij podjetjem iz EU;

| 17. | pozdravlja odločitev švicarskega parlamenta, da prenese Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij, ter poziva Švico in Komisijo, naj čim prej dosežeta sporazum o izvajanju direktive; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja odločitev švicarskega parlamenta, da prenese Direktivo 2005/36/ES o priznavanju poklicnih kvalifikacij, ter poziva Švico in Komisijo, naj čim prej dosežeta sporazum o izvajanju direktive;

| 18. | ugotavlja, da sporazum o prostem pretoku oseb v splošnem ne obsega celovitega sporazuma o prostem pretoku storitev in je ta zajet v posebnih dvostranskih sporazumih le v omejenem obsegu; poudarja, da bo splošni sporazum o prostem pretoku storitev prinesel znatne gospodarske koristi za obe strani; zato poziva Komisijo in Švico, naj preučita možnosti za začetek pogajanj z namenom sklenitve sporazuma, ki bi zajemal tako prost pretok oseb kot tudi storitev; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da sporazum o prostem pretoku oseb v splošnem ne obsega celovitega sporazuma o prostem pretoku storitev in je ta zajet v posebnih dvostranskih sporazumih le v omejenem obsegu; poudarja, da bo splošni sporazum o prostem pretoku storitev prinesel znatne gospodarske koristi za obe strani; zato poziva Komisijo in Švico, naj preučita možnosti za začetek pogajanj z namenom sklenitve sporazuma, ki bi zajemal tako prost pretok oseb kot tudi storitev;

| 19. | ob polnem spoštovanju razlogov za posebno naravo odnosov med Švico in EU meni, da bi si bilo treba na vse načine prizadevati, da bi se enaki ali vzporedni predpisi na področju notranjega trga – med drugim na področju prostega pretoka storitev – v EU in Švici razlagali in uporabljali na enak način, da bi tako zagotovili enakopravno sodelovanje Švice na notranjem trgu; |
| --- | --- |

19.

ob polnem spoštovanju razlogov za posebno naravo odnosov med Švico in EU meni, da bi si bilo treba na vse načine prizadevati, da bi se enaki ali vzporedni predpisi na področju notranjega trga – med drugim na področju prostega pretoka storitev – v EU in Švici razlagali in uporabljali na enak način, da bi tako zagotovili enakopravno sodelovanje Švice na notranjem trgu;

| 20. | poudarja obojestranski interes EU in Švice za večjo enotnost pri uporabi sporazuma o prostem pretoku oseb ter hitrejše zbliževanje zakonodaje na področju notranjega trga v Švici in EU, ki bi gospodarskim subjektom na obeh straneh zagotovila preglednejše in predvidljivejše okolje; |
| --- | --- |

20.

poudarja obojestranski interes EU in Švice za večjo enotnost pri uporabi sporazuma o prostem pretoku oseb ter hitrejše zbliževanje zakonodaje na področju notranjega trga v Švici in EU, ki bi gospodarskim subjektom na obeh straneh zagotovila preglednejše in predvidljivejše okolje;

| 21. | pozdravlja neodvisni trend švicarskih organov, da upoštevajo sodno prakso Sodišča Evropske unije po podpisu sporazuma o prostem pretoku oseb; pozdravlja nedavni sprejem švicarske zakonodaje, ki upošteva načelo iz zadeve „Cassis de Dijon“; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja neodvisni trend švicarskih organov, da upoštevajo sodno prakso Sodišča Evropske unije po podpisu sporazuma o prostem pretoku oseb; pozdravlja nedavni sprejem švicarske zakonodaje, ki upošteva načelo iz zadeve „Cassis de Dijon“;

| 22. | spodbuja Komisijo in Švico, naj nemudoma dosežeta dogovor v potekajočih pogajanjih o dvostranskih sporazumih, tudi v sporazumu o varnosti proizvodov; poziva Komisijo in Švico, naj sestavita tega in prihodnje sporazume kolikor je mogoče jasno, pri tem pa upoštevata možnosti prihodnjega razvoja, tako da bodo možnosti neenakega izvajanja že od začetka strogo omejene; |
| --- | --- |

22.

spodbuja Komisijo in Švico, naj nemudoma dosežeta dogovor v potekajočih pogajanjih o dvostranskih sporazumih, tudi v sporazumu o varnosti proizvodov; poziva Komisijo in Švico, naj sestavita tega in prihodnje sporazume kolikor je mogoče jasno, pri tem pa upoštevata možnosti prihodnjega razvoja, tako da bodo možnosti neenakega izvajanja že od začetka strogo omejene;

| 23. | poziva Komisijo in Švico, naj preučita možnosti za razvoj mehanizma za hitrejše prilagajanje sporazuma o prostem pretoku oseb razvoju ustrezne zakonodaje EU na področjih, ki spadajo v področje uporabe sporazuma; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in Švico, naj preučita možnosti za razvoj mehanizma za hitrejše prilagajanje sporazuma o prostem pretoku oseb razvoju ustrezne zakonodaje EU na področjih, ki spadajo v področje uporabe sporazuma;

| 24. | poziva Komisijo in Švico, naj v kratkem roku poskusita poiskati horizontalne rešitve nekaterih institucionalnih težav, tako da bi se zmanjšala razdrobljenost in povečala preglednost v sistemu odločanja, izboljšala komunikacija med skupnimi odbori, ter pretehtata uvedbo učinkovitega mehanizma reševanja sporov; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in Švico, naj v kratkem roku poskusita poiskati horizontalne rešitve nekaterih institucionalnih težav, tako da bi se zmanjšala razdrobljenost in povečala preglednost v sistemu odločanja, izboljšala komunikacija med skupnimi odbori, ter pretehtata uvedbo učinkovitega mehanizma reševanja sporov;

| 25. | poziva k izboljšanju komunikacije med Evropskim parlamentom in Švico ter k vključitvi predstavnikov Švice v delo Evropskega parlamenta in njegovih ustreznih organov; |
| --- | --- |

25.

poziva k izboljšanju komunikacije med Evropskim parlamentom in Švico ter k vključitvi predstavnikov Švice v delo Evropskega parlamenta in njegovih ustreznih organov;

| 26. | ugotavlja, da je treba glede na nove izzive v sedanjih in načrtovanih pogajanjih o več področjih politike, med drugim o varstvu potrošnikov, razpravljati o možnosti preseganja sedanjega institucionalnega okvira ter morda vključevanja vseobsegajočega dvostranskega sporazuma v skupno korist Švice in EU; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da je treba glede na nove izzive v sedanjih in načrtovanih pogajanjih o več področjih politike, med drugim o varstvu potrošnikov, razpravljati o možnosti preseganja sedanjega institucionalnega okvira ter morda vključevanja vseobsegajočega dvostranskega sporazuma v skupno korist Švice in EU;

*

* *

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 376, 27.12.2006, str.36.

(2)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/22

---

Torek, 7. september 2010Pošteni prihodki za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi

P7_TA(2010)0302

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (2009/2237(INI))

2011/C 308 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (KOM(2009)0591) in več delovnih dokumentov, priloženih temu sporočilu,

ob upoštevanju končnega priporočila skupine na visoki ravni o konkurenčnosti agroživilske industrije z dne 17. marca 2009 (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o cenah hrane v Evropi (2),

ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, delujočih v Evropski uniji (3),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 29. marca 2010 o bolje delujoči verigi preskrbe s hrano v Evropi (4),

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane z naslovom Kmetijska podjetja in pravica do hrane,

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0225/2010),

| A. | ker je nedavna nestanovitnost cen hrane in proizvodov povzročila veliko zaskrbljenosti o delovanju evropskih in svetovnih verig preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

A.

ker je nedavna nestanovitnost cen hrane in proizvodov povzročila veliko zaskrbljenosti o delovanju evropskih in svetovnih verig preskrbe s hrano,

| B. | ker so se cene, ki jih dobijo kmetje, kljub 3,3-odstotnem zvišanju cen hrane od leta 1996, zvišale le za 2,1 %, medtem ko so se operativni stroški povečali za 3,6 %, kar je dokaz za nepravilno delovanje verige preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

B.

ker so se cene, ki jih dobijo kmetje, kljub 3,3-odstotnem zvišanju cen hrane od leta 1996, zvišale le za 2,1 %, medtem ko so se operativni stroški povečali za 3,6 %, kar je dokaz za nepravilno delovanje verige preskrbe s hrano,

| C. | ker Komisija v sporočilu priznava, da so „te spremembe /.../ kmetijskim proizvajalcem povzročile hude težave in nakazujejo, da potrošnikom ni zagotovljena poštena obravnava“ (5), |
| --- | --- |

C.

ker Komisija v sporočilu priznava, da so „te spremembe /.../ kmetijskim proizvajalcem povzročile hude težave in nakazujejo, da potrošnikom ni zagotovljena poštena obravnava“ (5),

| D. | ker se cene za končnega potrošnika v povprečju niso spremenile ali so se celo zvišale kljub velikemu padcu cen osnovnih kmetijskih proizvodov v letu 2008, |
| --- | --- |

D.

ker se cene za končnega potrošnika v povprečju niso spremenile ali so se celo zvišale kljub velikemu padcu cen osnovnih kmetijskih proizvodov v letu 2008,

| E. | ker bi uravnoteženi trgovinski odnosi izboljšali delovanje verige preskrbe s hrano, poleg tega pa bi koristili kmetom, |
| --- | --- |

E.

ker bi uravnoteženi trgovinski odnosi izboljšali delovanje verige preskrbe s hrano, poleg tega pa bi koristili kmetom,

| F. | ker širjenje nepoštenih trgovinskih praks danes ogroža možnosti kmetov za naložbe in inovacije (zlasti v zelene tehnologije, blažitev posledic podnebnih sprememb in obnovljive vire energije, hkrati pa morajo kmetje zadostiti visokim okoljskim standardom, te zahteve pa bodo še strožje v skupni kmetijski politiki po letu 2013), |
| --- | --- |

F.

ker širjenje nepoštenih trgovinskih praks danes ogroža možnosti kmetov za naložbe in inovacije (zlasti v zelene tehnologije, blažitev posledic podnebnih sprememb in obnovljive vire energije, hkrati pa morajo kmetje zadostiti visokim okoljskim standardom, te zahteve pa bodo še strožje v skupni kmetijski politiki po letu 2013),

| G. | ker se je delež kmetijske dodane vrednosti v verigi preskrbe s hrano v EU-25 zmanjšal z 31 % v letu 1995 na 24 % v letu 2005 in ker začetni podatki za prihodnja leta kažejo, da se bo delež, ki ga dobijo kmetje, še zmanjševal, dobički predelovalcev, trgovcev na debelo in/ali trgovcev na drobno ter gospodarskih subjektov zunaj verige preskrbe s hrano pa se bodo stalno povečevali, |
| --- | --- |

G.

ker se je delež kmetijske dodane vrednosti v verigi preskrbe s hrano v EU-25 zmanjšal z 31 % v letu 1995 na 24 % v letu 2005 in ker začetni podatki za prihodnja leta kažejo, da se bo delež, ki ga dobijo kmetje, še zmanjševal, dobički predelovalcev, trgovcev na debelo in/ali trgovcev na drobno ter gospodarskih subjektov zunaj verige preskrbe s hrano pa se bodo stalno povečevali,

| H. | ker se je v letu 2009 povprečni dohodek kmeta v EU-27 zmanjšal za več kot 12 %, kar jim ne omogoča več plačila njihovega dela in ker morajo kmetje in agroživilska industrija še vedno proizvajati živila, ki izpolnjujejo izredno zahtevne kakovostne standarde, po cenah, dostopnih potrošnikom, v skladu s cilji, opredeljenimi v okviru skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

H.

ker se je v letu 2009 povprečni dohodek kmeta v EU-27 zmanjšal za več kot 12 %, kar jim ne omogoča več plačila njihovega dela in ker morajo kmetje in agroživilska industrija še vedno proizvajati živila, ki izpolnjujejo izredno zahtevne kakovostne standarde, po cenah, dostopnih potrošnikom, v skladu s cilji, opredeljenimi v okviru skupne kmetijske politike,

| I. | ker veriga preskrbe s hrano povezuje kmete, kmetijske zadruge in organizacije proizvajalcev, živilsko-predelovalno industrijo, trgovce na debelo in drobno, verige supermarketov, podjetja za pripravo in dostavo hrane, restavracije, neposredno dobavo iz samooskrbe ter zasebno pridelavo in porabo, pa tudi gospodarske subjekte zunaj verige preskrbe s hrano, kot so podjetja za informiranje in promocijo, prevozniki in ponudniki logistike in energije, porabniki, dobavitelji embalaže, tehničnih sredstev, aditivov, tehnologije in svetovalci; ker je treba za večjo trajnost celotne verige upoštevati to zapletenost in veliko raznolikost, |
| --- | --- |

I.

ker veriga preskrbe s hrano povezuje kmete, kmetijske zadruge in organizacije proizvajalcev, živilsko-predelovalno industrijo, trgovce na debelo in drobno, verige supermarketov, podjetja za pripravo in dostavo hrane, restavracije, neposredno dobavo iz samooskrbe ter zasebno pridelavo in porabo, pa tudi gospodarske subjekte zunaj verige preskrbe s hrano, kot so podjetja za informiranje in promocijo, prevozniki in ponudniki logistike in energije, porabniki, dobavitelji embalaže, tehničnih sredstev, aditivov, tehnologije in svetovalci; ker je treba za večjo trajnost celotne verige upoštevati to zapletenost in veliko raznolikost,

| J. | ker so v sporočilu Komisije izpostavljeni resni problemi, kot so zloraba moči prevladujočega kupca, nepoštene prakse pri sklepanju pogodb (tudi zamude pri plačilu), enostranske spremembe pogodb, predhodno plačilo za dostop do pogajanj, omejen dostop do trga, pomanjkanje informacij o oblikovanju cen ter porazdelitev dobička v celotni verigi preskrbe s hrano, kar je tesno povezano z vse večjo koncentracijo v sektorju proizvodnje, veleprodaje in maloprodaje, |
| --- | --- |

J.

ker so v sporočilu Komisije izpostavljeni resni problemi, kot so zloraba moči prevladujočega kupca, nepoštene prakse pri sklepanju pogodb (tudi zamude pri plačilu), enostranske spremembe pogodb, predhodno plačilo za dostop do pogajanj, omejen dostop do trga, pomanjkanje informacij o oblikovanju cen ter porazdelitev dobička v celotni verigi preskrbe s hrano, kar je tesno povezano z vse večjo koncentracijo v sektorju proizvodnje, veleprodaje in maloprodaje,

| K. | ker Komisija v sporočilu z dne 28. oktobra 2009 priporoča spodbujanje in pospeševanje prestrukturiranja in utrjevanja kmetijskega sektorja s spodbujanjem ustanavljanja prostovoljnih organizacij kmetijskih proizvajalcev, |
| --- | --- |

K.

ker Komisija v sporočilu z dne 28. oktobra 2009 priporoča spodbujanje in pospeševanje prestrukturiranja in utrjevanja kmetijskega sektorja s spodbujanjem ustanavljanja prostovoljnih organizacij kmetijskih proizvajalcev,

| L. | ker so globalizacija in procesi koncentracije, zlasti na maloprodajni ravni, privedli do položaja, v katerem ni ravnotežja med različnimi akterji v verigi preskrbe s hrano, in ker sedanje razmere zaznamuje zelo majhno število zelo močnih trgovcev na drobno, ki se neposredno ali posredno pogajajo s 13,4 milijona kmetov in 310 000 agroživilskih podjetij v vsej Evropski uniji, |
| --- | --- |

L.

ker so globalizacija in procesi koncentracije, zlasti na maloprodajni ravni, privedli do položaja, v katerem ni ravnotežja med različnimi akterji v verigi preskrbe s hrano, in ker sedanje razmere zaznamuje zelo majhno število zelo močnih trgovcev na drobno, ki se neposredno ali posredno pogajajo s 13,4 milijona kmetov in 310 000 agroživilskih podjetij v vsej Evropski uniji,

| M. | ker se zaradi prevelike koncentracije izgublja raznolikost proizvodov, kulturna dediščina, maloprodajne trgovine, delovna mesta in sredstva za preživljanje, |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi prevelike koncentracije izgublja raznolikost proizvodov, kulturna dediščina, maloprodajne trgovine, delovna mesta in sredstva za preživljanje,

| N. | ker Komisija navaja, da pogodbena neravnotežja zaradi neenake pogajalske moči negativno vplivajo na konkurenčnost v verigi preskrbe s hrano, saj so lahko majhni, a učinkoviti akterji prisiljeni v delovanje z manjšo donosnostjo, kar omejuje njihove zmožnosti in spodbude za vlaganje v večjo kakovost proizvodov in inovativnost proizvodnih procesov, |
| --- | --- |

N.

ker Komisija navaja, da pogodbena neravnotežja zaradi neenake pogajalske moči negativno vplivajo na konkurenčnost v verigi preskrbe s hrano, saj so lahko majhni, a učinkoviti akterji prisiljeni v delovanje z manjšo donosnostjo, kar omejuje njihove zmožnosti in spodbude za vlaganje v večjo kakovost proizvodov in inovativnost proizvodnih procesov,

| O. | ker se na notranjem trgu prosto trguje z živilskimi proizvodi, izid pogajanj o cenah med proizvajalci (organizacijami), predelovalci, trgovinskimi posredniki in trgovci na drobno pa je pogosto določen z gibanjem cen na svetovnem trgu, |
| --- | --- |

O.

ker se na notranjem trgu prosto trguje z živilskimi proizvodi, izid pogajanj o cenah med proizvajalci (organizacijami), predelovalci, trgovinskimi posredniki in trgovci na drobno pa je pogosto določen z gibanjem cen na svetovnem trgu,

| P. | ker velike razlike v številu in ekonomski moči med kmeti in trgovci na drobno jasno kažejo na neravnovesje v verigi preskrbe s hrano in ker je treba spodbujati razvoj gospodarskih združenj kmetov, da bi se vzpostavilo številčno ravnotežje, ker imajo zadruge osrednjo vlogo, saj povečujejo svoj vpliv in pogajalske moči, |
| --- | --- |

P.

ker velike razlike v številu in ekonomski moči med kmeti in trgovci na drobno jasno kažejo na neravnovesje v verigi preskrbe s hrano in ker je treba spodbujati razvoj gospodarskih združenj kmetov, da bi se vzpostavilo številčno ravnotežje, ker imajo zadruge osrednjo vlogo, saj povečujejo svoj vpliv in pogajalske moči,

| Q. | ker je Evropska unija vpeta v globalno svetovno trgovino in je pogodbeno vezana nanjo, |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska unija vpeta v globalno svetovno trgovino in je pogodbeno vezana nanjo,

| R. | ker je Evropska unija največji kmetijski uvoznik in izvoznik na svetu in ker je uvoz kmetijskih izdelkov v EU v letu 2008 narasel za dobrih 10 % na 986 milijarde EUR, njihov izvoz pa za skoraj 11 % na 752 milijarde EUR, |
| --- | --- |

R.

ker je Evropska unija največji kmetijski uvoznik in izvoznik na svetu in ker je uvoz kmetijskih izdelkov v EU v letu 2008 narasel za dobrih 10 % na 986 milijarde EUR, njihov izvoz pa za skoraj 11 % na 752 milijarde EUR,

| S. | ker Evropska unija že zdaj zelo veliko prispeva s svojo politiko razvojne pomoči in ker se ne smejo sklepati dvostranski sporazumi, ki bi bili v škodo evropskemu kmetijstvu, |
| --- | --- |

S.

ker Evropska unija že zdaj zelo veliko prispeva s svojo politiko razvojne pomoči in ker se ne smejo sklepati dvostranski sporazumi, ki bi bili v škodo evropskemu kmetijstvu,

| 1. | pozdravlja sporočilo Evropske komisije z dne 28. oktobra 2009 z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (KOM(2009)0591), saj priznava, da obstajajo velika neravnovesja moči med tistimi, ki v njej delujejo, vendar meni, da ukrepi, predlagani v navedenem sporočilu, ne zadostujejo za reševanje te problematike; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Evropske komisije z dne 28. oktobra 2009 z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (KOM(2009)0591), saj priznava, da obstajajo velika neravnovesja moči med tistimi, ki v njej delujejo, vendar meni, da ukrepi, predlagani v navedenem sporočilu, ne zadostujejo za reševanje te problematike;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma obravnavajo problem nepoštene porazdelitve dobička v verigi preskrbe s hrano, zlasti glede primernega dohodka za kmete; priznava, da je treba za spodbujanje trajnostnih in etičnih sistemov pridelave kmetom zagotoviti nadomestilo za njihove naložbe in zaveze na tem področju; poudarja, da je treba namesto boja za prevlado vzpostaviti sodelovanje; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma obravnavajo problem nepoštene porazdelitve dobička v verigi preskrbe s hrano, zlasti glede primernega dohodka za kmete; priznava, da je treba za spodbujanje trajnostnih in etičnih sistemov pridelave kmetom zagotoviti nadomestilo za njihove naložbe in zaveze na tem področju; poudarja, da je treba namesto boja za prevlado vzpostaviti sodelovanje;

| 3 | ugotavlja, da so bili v zvezi s kmetijstvom uresničeni vsi cilji, ki so navedeni v Rimskih pogodbah (povečanje produktivnosti, zadostna preskrba s hrano, primerne potrošniške cene, stabilizacija trgov), z izjemo cilja, da se zagotovi primeren dohodek v kmetijstvu; zato poziva Komisijo, naj to ustrezno upošteva v vseh proračunskih predlogih; |
| --- | --- |

3

ugotavlja, da so bili v zvezi s kmetijstvom uresničeni vsi cilji, ki so navedeni v Rimskih pogodbah (povečanje produktivnosti, zadostna preskrba s hrano, primerne potrošniške cene, stabilizacija trgov), z izjemo cilja, da se zagotovi primeren dohodek v kmetijstvu; zato poziva Komisijo, naj to ustrezno upošteva v vseh proračunskih predlogih;

| 4. | priznava potrebo po trdnem, varnem in dobičkonosnem sektorju proizvajalcev kot odločilnem dejavniku v verigi preskrbe s hrano; vendar tudi ugotavlja, da v tej verigi sodeluje več členov –- kmetje, predelovalci, proizvajalci, dobavitelji in trgovci na drobno, ki vsi ustvarjajo dodano vrednost in potrebujejo tudi pravo mero varnosti; |
| --- | --- |

4.

priznava potrebo po trdnem, varnem in dobičkonosnem sektorju proizvajalcev kot odločilnem dejavniku v verigi preskrbe s hrano; vendar tudi ugotavlja, da v tej verigi sodeluje več členov –- kmetje, predelovalci, proizvajalci, dobavitelji in trgovci na drobno, ki vsi ustvarjajo dodano vrednost in potrebujejo tudi pravo mero varnosti;

Preglednost cen

| 5. | poziva Komisijo, naj izboljša evropski mehanizem za spremljanje cen, da bi bil uporabnikom bolj prazen tako, da vključi večjezičen vmesnik, ki bi zajemal večje število živilskih proizvodov, s čimer bi se dosegla večja primerljivost cen na vseh stopnjah verige preskrbe s hrano znotraj država članic in med njimi, kar bi zadovoljilo potrebe potrošnikov in kmetov po večji preglednosti pri določanju cen hrane; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj izboljša evropski mehanizem za spremljanje cen, da bi bil uporabnikom bolj prazen tako, da vključi večjezičen vmesnik, ki bi zajemal večje število živilskih proizvodov, s čimer bi se dosegla večja primerljivost cen na vseh stopnjah verige preskrbe s hrano znotraj država članic in med njimi, kar bi zadovoljilo potrebe potrošnikov in kmetov po večji preglednosti pri določanju cen hrane;

| 6. | obžaluje, da Evropska komisija ni naklonjena izvedbi študije o porazdelitvi dobička v dobavnih verigah, kakor je bilo dogovorjeno v okviru proračunskega postopka za leto 2009; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da Evropska komisija ni naklonjena izvedbi študije o porazdelitvi dobička v dobavnih verigah, kakor je bilo dogovorjeno v okviru proračunskega postopka za leto 2009;

| 7. | opozarja, da ima lahko neravnovesje v preglednosti poslovanja med kmetijami ter predhodnimi in naslednjimi členi v verigi preskrbe s hrano negativne posledice za pogajalski položaj kmetov in skupnosti proizvajalcev; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da ima lahko neravnovesje v preglednosti poslovanja med kmetijami ter predhodnimi in naslednjimi členi v verigi preskrbe s hrano negativne posledice za pogajalski položaj kmetov in skupnosti proizvajalcev;

| 8. | poziva Komisijo, naj hitro izvede poskusni projekt za ustanovitev evropskega observatorija za kmetijske cene in marže (ter naj ta instrument dopolni s podatki o cenah, maržah in količinah), za katerega sta Parlament in Svet v proračunu za leto 2010 določila 1,5 milijona EUR sredstev; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj hitro izvede poskusni projekt za ustanovitev evropskega observatorija za kmetijske cene in marže (ter naj ta instrument dopolni s podatki o cenah, maržah in količinah), za katerega sta Parlament in Svet v proračunu za leto 2010 določila 1,5 milijona EUR sredstev;

| 9. | poziva Komisijo, naj ohrani skupino na visoki ravni za verigo distribucije hrane kot stalni forum za razpravo, saj se je izkazala za zelo pomemben instrument za prepoznavanje težav, pripravo priporočil in sprejetje strategij za izboljšanje trenutnega neravnotežja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj ohrani skupino na visoki ravni za verigo distribucije hrane kot stalni forum za razpravo, saj se je izkazala za zelo pomemben instrument za prepoznavanje težav, pripravo priporočil in sprejetje strategij za izboljšanje trenutnega neravnotežja;

| 10. | poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo obveznega letnega poročila največjih trgovcev, predelovalcev, trgovcev na debelo in drobno o njihovem tržnem deležu ( s podatki o trgovinskih blagovnih znamkah) pri glavnih prehrambenih artiklih ter o njihovem mesečnem obsegu prodaje, da bi lahko vsi partnerji na trgu ocenili smernice v povpraševanju, ponudbi in razvoju cen v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo obveznega letnega poročila največjih trgovcev, predelovalcev, trgovcev na debelo in drobno o njihovem tržnem deležu ( s podatki o trgovinskih blagovnih znamkah) pri glavnih prehrambenih artiklih ter o njihovem mesečnem obsegu prodaje, da bi lahko vsi partnerji na trgu ocenili smernice v povpraševanju, ponudbi in razvoju cen v verigi preskrbe s hrano;

| 11. | ugotavlja, da ima živilskopredelovalna industrija v nekaterih državah največje marže v živilski verigi, kar je potrdila tudi Komisija; zato zahteva, da se spremlja in preiskuje zlasti predelovalna industrija, da bi se zagotovila preglednost cen; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da ima živilskopredelovalna industrija v nekaterih državah največje marže v živilski verigi, kar je potrdila tudi Komisija; zato zahteva, da se spremlja in preiskuje zlasti predelovalna industrija, da bi se zagotovila preglednost cen;

| 12. | meni, da je treba povečati preglednost trga ter informacij za potrošnike, kar je pogoj za prepoznavnost proizvodnje, za jamstvo raznolikosti živil in kmetijskih ter agroživilskih proizvodov, ki so odraz zgodovine in kulture različnih območij ter razpoznavni znak kmetijstva posamezne države članice; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba povečati preglednost trga ter informacij za potrošnike, kar je pogoj za prepoznavnost proizvodnje, za jamstvo raznolikosti živil in kmetijskih ter agroživilskih proizvodov, ki so odraz zgodovine in kulture različnih območij ter razpoznavni znak kmetijstva posamezne države članice;

| 13. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka prednosti boljšega pravnega okvira za zasebne označbe kakovosti in označbe distributerjev, da se prepreči njihovo podvajanje, potrošniku omogoči večja preglednost, proizvajalcem pa dostop do trga; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka prednosti boljšega pravnega okvira za zasebne označbe kakovosti in označbe distributerjev, da se prepreči njihovo podvajanje, potrošniku omogoči večja preglednost, proizvajalcem pa dostop do trga;

| 14. | poudarja, da je treba spodbuditi večjo dodano vrednost evropske agroživilske proizvodnje in začeti informacijske kampanje za potrošnike o prizadevanjih kmetov in kmetijske panoge za okolje, varnost hrane in dobro počutje živali; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba spodbuditi večjo dodano vrednost evropske agroživilske proizvodnje in začeti informacijske kampanje za potrošnike o prizadevanjih kmetov in kmetijske panoge za okolje, varnost hrane in dobro počutje živali;

Konkurenca

| 15. | poziva nacionalne in evropske organe za konkurenco in druge regulativne organe v zvezi s proizvodnjo in trženjem, naj odločno obravnavajo prevladujoči položaj in precejšen tržni delež agroživilskih trgovcev, predelovalcev in trgovcev na drobno ter proizvajalcev proizvodnih sredstev in surovin v verigi preskrbe s hrano; poziva te organe, naj ukrepajo proti izkoriščevalskim odkupnim praksam, ki jo izvajajo vsi subjekti, kar postavlja kmete na zelo podrejeno pogajalsko izhodišče; |
| --- | --- |

15.

poziva nacionalne in evropske organe za konkurenco in druge regulativne organe v zvezi s proizvodnjo in trženjem, naj odločno obravnavajo prevladujoči položaj in precejšen tržni delež agroživilskih trgovcev, predelovalcev in trgovcev na drobno ter proizvajalcev proizvodnih sredstev in surovin v verigi preskrbe s hrano; poziva te organe, naj ukrepajo proti izkoriščevalskim odkupnim praksam, ki jo izvajajo vsi subjekti, kar postavlja kmete na zelo podrejeno pogajalsko izhodišče;

| 16. | poziva Komisijo, naj vzpostavi nov odnos med pravili konkurence in skupno kmetijsko politiko, da bodo kmetje in njihove medpanožne organizacije imeli na voljo instrumente, s katerimi si bodo lahko izboljšali svoje pogajalsko izhodišče; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj vzpostavi nov odnos med pravili konkurence in skupno kmetijsko politiko, da bodo kmetje in njihove medpanožne organizacije imeli na voljo instrumente, s katerimi si bodo lahko izboljšali svoje pogajalsko izhodišče;

| 17. | poziva Komisijo, naj preuči posledice precejšnjega tržnega deleža posameznih trgovcev na drobno ali majhnih skupin trgovcev v dani državi članici; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe korekcijskih ukrepov v korist proizvajalcev in potrošnikov, če se izkaže, da ima praksa trgovca ali tržni delež protikonkurenčni učinek; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj preuči posledice precejšnjega tržnega deleža posameznih trgovcev na drobno ali majhnih skupin trgovcev v dani državi članici; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe korekcijskih ukrepov v korist proizvajalcev in potrošnikov, če se izkaže, da ima praksa trgovca ali tržni delež protikonkurenčni učinek;

| 18. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 Parlamentu predloži poročilo s podatki o zlorabi moči kupca v Evropski uniji, protikonkurenčnem vedenju in nepoštenih praksah pri sklepanju pogodb v verigi preskrbe s hrano od sektorja proizvodnih sredstev in surovin do potrošnika in naj predlaga ustrezne odzive; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2010 Parlamentu predloži poročilo s podatki o zlorabi moči kupca v Evropski uniji, protikonkurenčnem vedenju in nepoštenih praksah pri sklepanju pogodb v verigi preskrbe s hrano od sektorja proizvodnih sredstev in surovin do potrošnika in naj predlaga ustrezne odzive;

| 19. | poziva države članice, naj po potrebi dajo svojim nacionalnim organom za konkurenco na voljo več možnosti za ukrepanje z vzpostavitvijo preprostih mehanizmov za neposredno zbiranje dokazov v zvezi z izkrivljanjem konkurence zaradi uporabe nepoštenih pogodbenih praks; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj po potrebi dajo svojim nacionalnim organom za konkurenco na voljo več možnosti za ukrepanje z vzpostavitvijo preprostih mehanizmov za neposredno zbiranje dokazov v zvezi z izkrivljanjem konkurence zaradi uporabe nepoštenih pogodbenih praks;

| 20. | meni, da je treba na ravni Unije prepovedati prodajo kmetijskih izdelkov pod nabavno ceno; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba na ravni Unije prepovedati prodajo kmetijskih izdelkov pod nabavno ceno;

| 21. | poziva Komisijo, naj sproži raziskavo o verigi preskrbe s hrano v celotnem sektorju, da bi se opredelila stopnja zlorabe moči kupca v njem; opozarja na uspeh raziskave o konkurenčnosti v farmacevtskem sektorju iz leta 2009; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj sproži raziskavo o verigi preskrbe s hrano v celotnem sektorju, da bi se opredelila stopnja zlorabe moči kupca v njem; opozarja na uspeh raziskave o konkurenčnosti v farmacevtskem sektorju iz leta 2009;

| 22. | poziva Komisijo, naj ponovno pregleda merila, ki veljajo za ocenjevanje nekonkurenčnega vedenja (indeks Herfindahl); ta indeks je primeren za ocenjevanje monopolističnih tveganj, ne bi pa mogel dati realne slike o protikonkurenčnih dogovorjenih in oligopolnih praksah, ki so, kot kaže, del stvarnosti velikih organiziranih maloprodajnih verig; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj ponovno pregleda merila, ki veljajo za ocenjevanje nekonkurenčnega vedenja (indeks Herfindahl); ta indeks je primeren za ocenjevanje monopolističnih tveganj, ne bi pa mogel dati realne slike o protikonkurenčnih dogovorjenih in oligopolnih praksah, ki so, kot kaže, del stvarnosti velikih organiziranih maloprodajnih verig;

| 23. | poziva Komisijo, naj zagotovi bolj ciljno usmerjeno izvajanje zakonodaje o konkurenčnosti v verigi preskrbe s hrano ter naj upošteva zakonodajne predloge Parlamenta in Sveta na to temo, tako da bo učinkovito omejila razvoj prevladujočih tržnih položajev v sektorju proizvodnih sredstev in surovin, živilsko predelovalni industriji in maloprodajnem sektorju ter prek učinkovitih organizacij proizvajalcev, sektorskih organizacij ter majhnih in srednjih podjetij okrepila pogajalsko moč kmetov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj zagotovi bolj ciljno usmerjeno izvajanje zakonodaje o konkurenčnosti v verigi preskrbe s hrano ter naj upošteva zakonodajne predloge Parlamenta in Sveta na to temo, tako da bo učinkovito omejila razvoj prevladujočih tržnih položajev v sektorju proizvodnih sredstev in surovin, živilsko predelovalni industriji in maloprodajnem sektorju ter prek učinkovitih organizacij proizvajalcev, sektorskih organizacij ter majhnih in srednjih podjetij okrepila pogajalsko moč kmetov;

| 24. | meni, da je treba Uredbo (ES) št. 1234/2007 o skupni ureditvi kmetijskih trgov nujno pregledati, da bi se te organizacije okrepile in da je treba razširiti področje njene uporabe, da bi se vključile prakse trajnostne proizvodnje kot pogoj za izjemo iz člena 101 PDEU; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba Uredbo (ES) št. 1234/2007 o skupni ureditvi kmetijskih trgov nujno pregledati, da bi se te organizacije okrepile in da je treba razširiti področje njene uporabe, da bi se vključile prakse trajnostne proizvodnje kot pogoj za izjemo iz člena 101 PDEU;

| 25. | meni, da je treba na ravni EU uvesti določeno mero usklajenosti in poenotenja nacionalnih ukrepov proti nepravičnim poslovnim praksam; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba na ravni EU uvesti določeno mero usklajenosti in poenotenja nacionalnih ukrepov proti nepravičnim poslovnim praksam;

| 26. | poziva Komisijo, naj za proizvode, ki so tipični za določeno območje in so prepoznavni zaradi svoje odličnosti in posebnosti, predvidi drugačne predpise kot za standardne proizvode; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj za proizvode, ki so tipični za določeno območje in so prepoznavni zaradi svoje odličnosti in posebnosti, predvidi drugačne predpise kot za standardne proizvode;

| 27. | poziva Komisijo, naj predloži ukrepe, ki bodo jamčili za preživetje posebnih prehrambnih, okoljskih in zdravstvenih značilnosti proizvodov, te posebnosti pa naj se kažejo tudi v ustreznih cenah; v bistvu gre za to, da bi se konkurenca razvijala tudi na osnovi različnih kakovostnih značilnosti, ki bi morale biti izmerljive; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj predloži ukrepe, ki bodo jamčili za preživetje posebnih prehrambnih, okoljskih in zdravstvenih značilnosti proizvodov, te posebnosti pa naj se kažejo tudi v ustreznih cenah; v bistvu gre za to, da bi se konkurenca razvijala tudi na osnovi različnih kakovostnih značilnosti, ki bi morale biti izmerljive;

Zloraba kupne moči in sklepanje pogodb

| 28. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se zloraba kupne moči v verigi preskrbe s hrano ne izogne zakonodaji EU o konkurenčnosti, kar se pogosto zgodi s poznimi plačili kmetom ali malim predelovalcem, naknadnimi spremembami pogodbenih postavk, prisilnimi popusti pri cenah, preprodajo z izgubo, prevelikimi zahtevami in neupravičenimi plačili za uvrstitev v ponudbo ter naj po potrebi ustrezno prilagodi zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se zloraba kupne moči v verigi preskrbe s hrano ne izogne zakonodaji EU o konkurenčnosti, kar se pogosto zgodi s poznimi plačili kmetom ali malim predelovalcem, naknadnimi spremembami pogodbenih postavk, prisilnimi popusti pri cenah, preprodajo z izgubo, prevelikimi zahtevami in neupravičenimi plačili za uvrstitev v ponudbo ter naj po potrebi ustrezno prilagodi zakonodajne predloge;

| 29. | zlasti zahteva, naj se plačilna obdobja v verigi preskrbe s hrano skrajšajo na največ 30 dni za vsa živila in manj za zelo pokvarljive kmetijske proizvode, kot del pregleda Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, ki je v teku (upoštevati je treba izjeme v primeru organizacij proizvajalcev in zadrug); |
| --- | --- |

29.

zlasti zahteva, naj se plačilna obdobja v verigi preskrbe s hrano skrajšajo na največ 30 dni za vsa živila in manj za zelo pokvarljive kmetijske proizvode, kot del pregleda Direktive 2000/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, ki je v teku (upoštevati je treba izjeme v primeru organizacij proizvajalcev in zadrug);

| 30. | poziva Komisijo, naj predlaga širitev področja evropske konkurenčne zakonodaje, da ne bo kot doslej le ozko osredotočena na dobrobit potrošnikov, ter poskrbi za nizke cene hrane; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj predlaga širitev področja evropske konkurenčne zakonodaje, da ne bo kot doslej le ozko osredotočena na dobrobit potrošnikov, ter poskrbi za nizke cene hrane;

| 31. | poziva Komisijo, naj preveri, ali zahteve glede praks kmetijske pridelave za sadje in zelenjavo ter ostankov fitofarmacevtskih sredstev, ki jih postavljajo posamezne trgovske verige in presegajo zakonsko določena pravila, ne omejujejo proste trgovine in ne krepijo neupravičenega položaja trgovcev v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj preveri, ali zahteve glede praks kmetijske pridelave za sadje in zelenjavo ter ostankov fitofarmacevtskih sredstev, ki jih postavljajo posamezne trgovske verige in presegajo zakonsko določena pravila, ne omejujejo proste trgovine in ne krepijo neupravičenega položaja trgovcev v verigi preskrbe s hrano;

| 32. | poziva k pripravi seznama izkoriščevalskih tržnih praks, kot so prodaja pod ceno in prodajne provizije, in poziva, naj jih Evropska unija izrecno prepove; poziva k izdelavi javnega seznama podjetij, ki ne spoštujejo pravil, in uvedbi sistema sankcij; |
| --- | --- |

32.

poziva k pripravi seznama izkoriščevalskih tržnih praks, kot so prodaja pod ceno in prodajne provizije, in poziva, naj jih Evropska unija izrecno prepove; poziva k izdelavi javnega seznama podjetij, ki ne spoštujejo pravil, in uvedbi sistema sankcij;

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči, ali in do katere mere se zlorabljajo trgovske blagovne znamke ter nakupovalne združbe verig supermarketov, ki vodijo k nepravični konkurenčnosti in pritiskom na kmete ter sistematično zniževanje cen proizvajalcev; poudarja, da zloraba trgovskih znamk negativno vpliva na sposobnost proizvajalcev za inovacije (zlasti to velja za male proizvajalce); poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ukrepa, da bi se s kmeti in združbami proizvajalcev ravnalo pravično pri oblikovanju cen; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preuči, ali in do katere mere se zlorabljajo trgovske blagovne znamke ter nakupovalne združbe verig supermarketov, ki vodijo k nepravični konkurenčnosti in pritiskom na kmete ter sistematično zniževanje cen proizvajalcev; poudarja, da zloraba trgovskih znamk negativno vpliva na sposobnost proizvajalcev za inovacije (zlasti to velja za male proizvajalce); poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ukrepa, da bi se s kmeti in združbami proizvajalcev ravnalo pravično pri oblikovanju cen;

| 34. | meni, da priporočila Komisije za krepitev vertikalne povezanosti živilske industrije ne odražajo vedno potrebe po uravnoteženju pogajalske moči kmetov, distributerjev in živilske industrije, zato bi te strategije morali spremljati ukrepi za odvračanje od zlorab; |
| --- | --- |

34.

meni, da priporočila Komisije za krepitev vertikalne povezanosti živilske industrije ne odražajo vedno potrebe po uravnoteženju pogajalske moči kmetov, distributerjev in živilske industrije, zato bi te strategije morali spremljati ukrepi za odvračanje od zlorab;

| 35. | opozarja, da lahko pogodbeno kmetovanje, ki ga zahtevajo kupci, vertikalno povezovanje in terminski posli, ki imajo vedno pomembnejšo vlogo, omejijo konkurenco ter oslabijo pogajalski položaj kmetov; zato poziva Komisijo, naj preuči učinke takih pogodbenih razmerij in po potrebi ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da lahko pogodbeno kmetovanje, ki ga zahtevajo kupci, vertikalno povezovanje in terminski posli, ki imajo vedno pomembnejšo vlogo, omejijo konkurenco ter oslabijo pogajalski položaj kmetov; zato poziva Komisijo, naj preuči učinke takih pogodbenih razmerij in po potrebi ustrezno ukrepa;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sklepanje poštenih pogodb med vsemi subjekti v verigi preskrbe s hrano po pogojih, dogovorjenih med organizacijami kmetov in proizvajalcev, tudi sektorskih in medpanožnih organizacij, da bi okrepili trajnostne prakse kmetovanja in zagotovili najboljšo kakovost proizvodov, nižjo ceno pri nakupu proizvodnih sredstev in surovin ter poštene cene, in naj omogočijo lahko dostopen sistem za varstvo pred kršitvami pogodb s strani kupcev; meni, da so standardne pogodbe koristno sredstvo, ki bi ga bilo treba uvesti kot obveznega v nekaterih sektorjih; podpira izmenjavo dobre prakse glede obveščanja o pogodbenih praksah med državami članicami, tudi obvezno posredovanje informacij Komisiji; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sklepanje poštenih pogodb med vsemi subjekti v verigi preskrbe s hrano po pogojih, dogovorjenih med organizacijami kmetov in proizvajalcev, tudi sektorskih in medpanožnih organizacij, da bi okrepili trajnostne prakse kmetovanja in zagotovili najboljšo kakovost proizvodov, nižjo ceno pri nakupu proizvodnih sredstev in surovin ter poštene cene, in naj omogočijo lahko dostopen sistem za varstvo pred kršitvami pogodb s strani kupcev; meni, da so standardne pogodbe koristno sredstvo, ki bi ga bilo treba uvesti kot obveznega v nekaterih sektorjih; podpira izmenjavo dobre prakse glede obveščanja o pogodbenih praksah med državami članicami, tudi obvezno posredovanje informacij Komisiji;

| 37. | pozdravlja in spodbuja uvedbo varuhov človekovih pravic za maloprodajni živilski sektor in drugih arbitražnih mehanizmov, namenjenih usklajevanju s pogodbenimi sporazumi; poziva Komisijo, naj preuči izkušnje s tega področja, da bi se ustanovilo mesto varuha človekovih pravic na področju živilske maloprodaje po vsej EU, katerega naloge bodo zagotoviti izvajanje kodeksa obnašanja, najboljše prakse in pogodb pri transakcijah med akterji iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja in spodbuja uvedbo varuhov človekovih pravic za maloprodajni živilski sektor in drugih arbitražnih mehanizmov, namenjenih usklajevanju s pogodbenimi sporazumi; poziva Komisijo, naj preuči izkušnje s tega področja, da bi se ustanovilo mesto varuha človekovih pravic na področju živilske maloprodaje po vsej EU, katerega naloge bodo zagotoviti izvajanje kodeksa obnašanja, najboljše prakse in pogodb pri transakcijah med akterji iz različnih držav članic;

| 38. | poziva Komisijo, naj razkrije nepoštene prakse plačevanja za uvrstitev v ponudbo in drugih plačil za uvrstitev na trg ter jih preveri po konkurenčni zakonodaji; poziva Komisijo, naj predloži enotna pravila za obravnavo plačil za uvrstitev v ponudbo in dajanje na trg in ukrepa zlasti zoper pretirana plačila, ki jih zahtevajo distributerji; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj razkrije nepoštene prakse plačevanja za uvrstitev v ponudbo in drugih plačil za uvrstitev na trg ter jih preveri po konkurenčni zakonodaji; poziva Komisijo, naj predloži enotna pravila za obravnavo plačil za uvrstitev v ponudbo in dajanje na trg in ukrepa zlasti zoper pretirana plačila, ki jih zahtevajo distributerji;

| 39. | meni, da mora Komisija spodbujati obsežno informativno kampanjo na evropski ravni za seznanitev kmetov z njihovimi pravicami, zlorabami, katerih so lahko deležni, in sredstvi, ki so jim na voljo za prijavo zlorab; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora Komisija spodbujati obsežno informativno kampanjo na evropski ravni za seznanitev kmetov z njihovimi pravicami, zlorabami, katerih so lahko deležni, in sredstvi, ki so jim na voljo za prijavo zlorab;

Špekulacije

| 40. | poziva Evropsko unijo, naj zahteva ustanovitev neodvisne svetovne agencije za regulacijo, ki bo določila pravila za borzo terminskih poslov z blagom in opcij ter izvajala stroge regulativne ukrepe proti svetovnim špekulacijam s prehrambenimi proizvodi; |
| --- | --- |

40.

poziva Evropsko unijo, naj zahteva ustanovitev neodvisne svetovne agencije za regulacijo, ki bo določila pravila za borzo terminskih poslov z blagom in opcij ter izvajala stroge regulativne ukrepe proti svetovnim špekulacijam s prehrambenimi proizvodi;

| 41. | zahteva, naj se zaradi čedalje večje tržne naravnanosti sprejmejo ukrepi za boj proti skrajni nestanovitnosti, saj jo nekateri akterji v živilski verigi izkoriščajo, drugim pa očitno škoduje; zato poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za instrumente, ki bi omejili nestanovitnost cen, da bi se zmanjšala ranljivost proizvajalcev; |
| --- | --- |

41.

zahteva, naj se zaradi čedalje večje tržne naravnanosti sprejmejo ukrepi za boj proti skrajni nestanovitnosti, saj jo nekateri akterji v živilski verigi izkoriščajo, drugim pa očitno škoduje; zato poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo za instrumente, ki bi omejili nestanovitnost cen, da bi se zmanjšala ranljivost proizvajalcev;

| 42. | poziva Komisijo, naj poveča pristojnosti evropskih organov za blagovno menjavo, da bi preprečili špekulacije s prehrambenimi proizvodi, ter naj si prizadeva za izvajanje ustreznih ukrepov EU za preprečevanje špekulacij z nekmetijskimi proizvodi, da bi tako vplivali na terminske posle v kmetijstvu; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj poveča pristojnosti evropskih organov za blagovno menjavo, da bi preprečili špekulacije s prehrambenimi proizvodi, ter naj si prizadeva za izvajanje ustreznih ukrepov EU za preprečevanje špekulacij z nekmetijskimi proizvodi, da bi tako vplivali na terminske posle v kmetijstvu;

| 43. | poziva Komisijo, naj izboljša nadzor in splošno preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov ter naj pri bližnjem pregledu direktive o trgih finančnih instrumentov in druge ustrezne zakonodaje izboljša preglednost pri dejavnosti izven organiziranega trga; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj izboljša nadzor in splošno preglednost trgov izvedenih finančnih instrumentov ter naj pri bližnjem pregledu direktive o trgih finančnih instrumentov in druge ustrezne zakonodaje izboljša preglednost pri dejavnosti izven organiziranega trga;

Samoregulacija

| 44. | poziva Svet, naj še naprej spodbuja pobude za samoregulacijo ter možnost, da se ustanovijo vzajemni skladi za pomoč pri soočanju z ekonomskimi tveganji, da bi okrepili pogajalski položaj kmetov, zlasti s podporo organizacijam proizvajalcev, sektorskim organizacijam in kmetijskim zadrugam; |
| --- | --- |

44.

poziva Svet, naj še naprej spodbuja pobude za samoregulacijo ter možnost, da se ustanovijo vzajemni skladi za pomoč pri soočanju z ekonomskimi tveganji, da bi okrepili pogajalski položaj kmetov, zlasti s podporo organizacijam proizvajalcev, sektorskim organizacijam in kmetijskim zadrugam;

| 45. | spodbuja države članice, naj pripravijo osnutke dobre trgovske prakse za verigo preskrbe s hrano, tudi pritožbenih mehanizmov ali sankcij za nepravično prakso; poziva Komisijo, naj predlaga skupen kodeks za vso EU, da bi se ponovno uravnotežili odnosi v verigi preskrbe s hrano; Komisijo tudi poziva, naj pripravi predlog za izvajanje mehanizma za nadzor odnosov med vodilnimi trgovci na drobno in njihovimi dobavitelji v vsej EU prek posebnih teles v državah članicah; |
| --- | --- |

45.

spodbuja države članice, naj pripravijo osnutke dobre trgovske prakse za verigo preskrbe s hrano, tudi pritožbenih mehanizmov ali sankcij za nepravično prakso; poziva Komisijo, naj predlaga skupen kodeks za vso EU, da bi se ponovno uravnotežili odnosi v verigi preskrbe s hrano; Komisijo tudi poziva, naj pripravi predlog za izvajanje mehanizma za nadzor odnosov med vodilnimi trgovci na drobno in njihovimi dobavitelji v vsej EU prek posebnih teles v državah članicah;

| 46. | meni, da je treba podpreti večjo vključenost posameznih členov verige v medpanožne organizacije ter izdelati prostovoljne standardne pogodbe z možnostjo, da države članice v nekaterih primerih, zlasti pri pokvarljivem blagu, zahtevajo njihovo obvezno izpolnitev; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba podpreti večjo vključenost posameznih členov verige v medpanožne organizacije ter izdelati prostovoljne standardne pogodbe z možnostjo, da države članice v nekaterih primerih, zlasti pri pokvarljivem blagu, zahtevajo njihovo obvezno izpolnitev;

Trajnostni prehranski sistemi, kakovost hrane

| 47. | obžaluje, da Komisija v svojih poročilih ne poudarja bolj pomena kmetijstva v gospodarski vrednostni verigi preskrbe s hrano in živilske industrije; poudarja soodvisnost med nizkimi cenam na kmetiji in strukturno presežno proizvodnjo ter njihove posledice za trajnost, kakovost hrane, dobro počutje živali, inovacije v kmetijstvu in zaposlovanje v regijah z omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da Komisija v svojih poročilih ne poudarja bolj pomena kmetijstva v gospodarski vrednostni verigi preskrbe s hrano in živilske industrije; poudarja soodvisnost med nizkimi cenam na kmetiji in strukturno presežno proizvodnjo ter njihove posledice za trajnost, kakovost hrane, dobro počutje živali, inovacije v kmetijstvu in zaposlovanje v regijah z omejenimi možnostmi;

| 48. | poziva Komisijo, naj predlaga sprejetje instrumentov za podporo in promocijo verig za preskrbo s hrano, ki jih bodo upravljali kmetje, kratkih verig za preskrbo s hrano ter tržnic, ki jih bodo neposredno upravljali kmetje, da bi se vzpostavil neposreden stik s potrošniki, kmetom pa omogoči, da zaradi zmanjšanja vmesnih členov in posrednikov dobijo pravičen delež od cene v končni prodaji; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj predlaga sprejetje instrumentov za podporo in promocijo verig za preskrbo s hrano, ki jih bodo upravljali kmetje, kratkih verig za preskrbo s hrano ter tržnic, ki jih bodo neposredno upravljali kmetje, da bi se vzpostavil neposreden stik s potrošniki, kmetom pa omogoči, da zaradi zmanjšanja vmesnih členov in posrednikov dobijo pravičen delež od cene v končni prodaji;

| 49. | poziva Komisijo, naj pri svojih dejavnosti posveti posebno pozornost razmeram v državah v razvoju in ne ogrozi samopreskrbe z živili v teh tretjih državah; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj pri svojih dejavnosti posveti posebno pozornost razmeram v državah v razvoju in ne ogrozi samopreskrbe z živili v teh tretjih državah;

| 50. | poziva Komisijo, naj pregleda higienske standarde EU pri dajanju na trg lokalno ali na daljavo ter pri roku uporabnosti proizvodov, naj decentralizira in poenostavi sisteme certificiranja in nadzora ter naj spodbuja neposredne odnose med proizvajalci in potrošniki in kratke verige preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj pregleda higienske standarde EU pri dajanju na trg lokalno ali na daljavo ter pri roku uporabnosti proizvodov, naj decentralizira in poenostavi sisteme certificiranja in nadzora ter naj spodbuja neposredne odnose med proizvajalci in potrošniki in kratke verige preskrbe s hrano;

| 51. | poudarja pomen čvrste zakonodaje o kakovosti kmetijskih proizvodov in potrebo po njej; pri tem opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o evropski politiki kakovosti živilskih proizvodov ter meni, da je treba za uvožene proizvode obvezno upoštevati vsa merila o kakovosti in proizvodnji, da bi se preprečila nepoštena konkurenca z evropskimi proizvodi; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen čvrste zakonodaje o kakovosti kmetijskih proizvodov in potrebo po njej; pri tem opozarja na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o evropski politiki kakovosti živilskih proizvodov ter meni, da je treba za uvožene proizvode obvezno upoštevati vsa merila o kakovosti in proizvodnji, da bi se preprečila nepoštena konkurenca z evropskimi proizvodi;

| 52. | opozarja, da stabilnost prihodkov opredeljuje zmožnost kmetov vlagati v zelene tehnologije, blažitev podnebnih sprememb, obnovljive vire energije ter okoljevarstvene ukrepe za trajnostno kmetijstvo; poleg tega morajo kmetje izpolnjevati visoke okoljske standarde; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da stabilnost prihodkov opredeljuje zmožnost kmetov vlagati v zelene tehnologije, blažitev podnebnih sprememb, obnovljive vire energije ter okoljevarstvene ukrepe za trajnostno kmetijstvo; poleg tega morajo kmetje izpolnjevati visoke okoljske standarde;

| 53. | meni, da je bistveno izboljšati organizacijo verige preskrbe s hrano in jo še bolj racionalizirati, da bi zmanjšali okoljski vpliv prevoza hrane (prehrambeni kilometri) in spodbujali trženje lokalnih živil; |
| --- | --- |

53.

meni, da je bistveno izboljšati organizacijo verige preskrbe s hrano in jo še bolj racionalizirati, da bi zmanjšali okoljski vpliv prevoza hrane (prehrambeni kilometri) in spodbujali trženje lokalnih živil;

| 54. | poudarja, da bi naložbe v objekte za skladiščenje in pakiranje kmetijskih proizvodov lahko pomembno prispevale k zagotavljanju poštenih cen teh proizvodov; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da bi naložbe v objekte za skladiščenje in pakiranje kmetijskih proizvodov lahko pomembno prispevale k zagotavljanju poštenih cen teh proizvodov;

| 55. | poudarja, da je treba zagotoviti trajnostni razvoj podeželskega gospodarstva s spodbujanjem predelave kmetijskih proizvodov na kmetijah ter nekmetijskih dejavnosti, da bi povečali število delovnih mest in ustvarili dodaten vir dohodkov; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da je treba zagotoviti trajnostni razvoj podeželskega gospodarstva s spodbujanjem predelave kmetijskih proizvodov na kmetijah ter nekmetijskih dejavnosti, da bi povečali število delovnih mest in ustvarili dodaten vir dohodkov;

| 56. | poziva Komisijo, naj podpre lokalne in regionalne pobude za prodajo živil in jih ne obremeni preveč s pravnimi predpisi in birokracijo, ker pomembno prispevajo k dodani vrednosti kmetijskih gospodarstev; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj podpre lokalne in regionalne pobude za prodajo živil in jih ne obremeni preveč s pravnimi predpisi in birokracijo, ker pomembno prispevajo k dodani vrednosti kmetijskih gospodarstev;

Samooskrba, preskrba s pripravljeno hrano in pijačo in izgube hrane

| 57. | zahteva naj Komisija pri pregledu standardov EU posveti ustrezno pozornost proizvajalcem živil na lokalni ravni, kot je na primer samooskrbna ali delno samooskrbna proizvodnja; |
| --- | --- |

57.

zahteva naj Komisija pri pregledu standardov EU posveti ustrezno pozornost proizvajalcem živil na lokalni ravni, kot je na primer samooskrbna ali delno samooskrbna proizvodnja;

| 58. | poziva Komisijo, naj oceni, ali je potrebno spremeniti predpise o praksi javnega naročanja za obrate za javno prehrano, da bi okrepili prakso trajnostne kmetovanja in dobrega počutja živali ter spodbujali uporabo sezonskih in lokalnih živil; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj oceni, ali je potrebno spremeniti predpise o praksi javnega naročanja za obrate za javno prehrano, da bi okrepili prakso trajnostne kmetovanja in dobrega počutja živali ter spodbujali uporabo sezonskih in lokalnih živil;

| 59. | meni, da bi morala javna naročila npr. v okviru posebnih programov za mlečne izdelke, sadje in zelenjavo, ki se izvajajo v šolah, zagotavljati dostop malim lokalnim proizvajalcem in skupinam lokalnih proizvajalcev; |
| --- | --- |

59.

meni, da bi morala javna naročila npr. v okviru posebnih programov za mlečne izdelke, sadje in zelenjavo, ki se izvajajo v šolah, zagotavljati dostop malim lokalnim proizvajalcem in skupinam lokalnih proizvajalcev;

| 60. | meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za spodbujanje kmetijskih trgov, ki jih neposredno upravljajo kmetje, vzpostavitve prodajnih možnosti za proizvajalce, da bi svoje proizvode neposredno ponudili potrošnikom, in uvedbe programov za spodbujanje prodaje proizvodov na lokalnih trgih; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za spodbujanje kmetijskih trgov, ki jih neposredno upravljajo kmetje, vzpostavitve prodajnih možnosti za proizvajalce, da bi svoje proizvode neposredno ponudili potrošnikom, in uvedbe programov za spodbujanje prodaje proizvodov na lokalnih trgih;

| 61. | poziva Komisijo, naj v poročilu Evropskega parlamenta in Sveta preuči ogromne izgube hrane v verigi preskrbe s hrano, ki v večini držav članic zajema več kot 30 % proizvedene hrane in naj ukrepa prek informativnih kampanj o temeljni vrednosti hrane; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v poročilu Evropskega parlamenta in Sveta preuči ogromne izgube hrane v verigi preskrbe s hrano, ki v večini držav članic zajema več kot 30 % proizvedene hrane in naj ukrepa prek informativnih kampanj o temeljni vrednosti hrane;

| 62. | opozarja na pomen razvoja prehrambenih programov, namenjenih evropskim državljanom, ki jih potrebujejo – zlasti najbolj ogroženim in ostarelim osebam ter mladim; |
| --- | --- |

62.

opozarja na pomen razvoja prehrambenih programov, namenjenih evropskim državljanom, ki jih potrebujejo – zlasti najbolj ogroženim in ostarelim osebam ter mladim;

*

* *

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/files/high_level_group_2008/documents_hlg/final_recommendations_hlg_17_03_09_en.pdf

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0191.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0054.

(4)  Dokument Sveta, 8099/10.

(5)  Uvod v sporočilo KOM(2009)0591.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/30

---

Torek, 7. september 2010Financiranje in delovanje Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

P7_TA(2010)0303

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2010/2072(INI))

2011/C 308 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 546/2009 z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (3),

ob upoštevanju svojih resolucij o predlogih sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, ki so bile sprejete od 23. oktobra 2007 do danes (4),

ob upoštevanju sporočil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 2. julija 2008 (KOM(2008)0421) in 28. julija 2009 (KOM(2009)0394) o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v letih 2007 in 2008,

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0236/2010),

| A. | ker je za omilitev negativnih posledic globalizacije za delavce, ki so bili žrtve kolektivnega odpuščanja, in za izkazovanje solidarnosti do teh delavcev, poleg povečevanja njihovega ponovnega zaposlovanja, Evropska unija ustvarila Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljevanju ESPG) za nudenje finančne podpore za individualizirane programe za ponovno vključevanje odpuščenih delavcev na trg dela; ker je skladu dodeljen najvišji letni znesek 500 milijonov EUR, ki se črpa iz katere koli razpoložljive razlike do skupne zgornje meje odhodkov iz prejšnjega leta oziroma iz zapadlih odobritev za prevzem obveznosti iz prejšnjih dveh let, razen tistih, povezanih z razdelkom 1b finančnega okvira; ker je bil ESPG osnovan kot prožen in poseben instrument za podporo, ki je bil namenjen bolj hitremu in učinkovitemu ponovnemu vključevanju delavcev, ki so bili odpuščeni zaradi sprememb svetovnih trgovinskih tokov, |
| --- | --- |

A.

ker je za omilitev negativnih posledic globalizacije za delavce, ki so bili žrtve kolektivnega odpuščanja, in za izkazovanje solidarnosti do teh delavcev, poleg povečevanja njihovega ponovnega zaposlovanja, Evropska unija ustvarila Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljevanju ESPG) za nudenje finančne podpore za individualizirane programe za ponovno vključevanje odpuščenih delavcev na trg dela; ker je skladu dodeljen najvišji letni znesek 500 milijonov EUR, ki se črpa iz katere koli razpoložljive razlike do skupne zgornje meje odhodkov iz prejšnjega leta oziroma iz zapadlih odobritev za prevzem obveznosti iz prejšnjih dveh let, razen tistih, povezanih z razdelkom 1b finančnega okvira; ker je bil ESPG osnovan kot prožen in poseben instrument za podporo, ki je bil namenjen bolj hitremu in učinkovitemu ponovnemu vključevanju delavcev, ki so bili odpuščeni zaradi sprememb svetovnih trgovinskih tokov,

| B. | ker je, kot odziv na povečanje brezposelnosti, ki izhaja iz gospodarske in finančne krize, in zaradi izkušenj, ki so bile pridobljene v letih 2007 in 2008, Evropska unija junija 2009 spremenila pravila za uporabo ESPG; ker se je ta sprememba nanašala na vse vloge, ki jih je treba vložiti pred 31. decembrom 2011, in je zadevala razširitev področja uporabe ESPG, večjo prožnost in natančnost meril za pomoč, povečanje stopnje sofinanciranja in podaljšanje obdobja, v katerem lahko države članice uporabijo finančni prispevek, |
| --- | --- |

B.

ker je, kot odziv na povečanje brezposelnosti, ki izhaja iz gospodarske in finančne krize, in zaradi izkušenj, ki so bile pridobljene v letih 2007 in 2008, Evropska unija junija 2009 spremenila pravila za uporabo ESPG; ker se je ta sprememba nanašala na vse vloge, ki jih je treba vložiti pred 31. decembrom 2011, in je zadevala razširitev področja uporabe ESPG, večjo prožnost in natančnost meril za pomoč, povečanje stopnje sofinanciranja in podaljšanje obdobja, v katerem lahko države članice uporabijo finančni prispevek,

| C. | ker ocena sredstev, ki so bila uporabljena v okviru ESPG med letom 2007 in koncem prve polovice leta 2009, kaže na nizko raven uporabe dodeljenih sredstev, saj je bilo uporabljenih samo 80 milijonov EUR od 1,5 milijarde EUR za 18 vlog ter v korist 24 431 delavcem in 8 državam članicam za zelo omejeno število sektorjev (zlasti tekstilna in avtomobilska industrija); ker pa se te pomanjkljivosti odražajo tudi v razlikah med ravnijo zneskov, ki so bili sprva dodeljeni, in zneski, ki so bili v resnici uporabljeni, saj je bilo kasneje vrnjenih 24,8 milijonov EUR (39,4 % uporabljenih sredstev) v okviru prvih 11 vlog, |
| --- | --- |

C.

ker ocena sredstev, ki so bila uporabljena v okviru ESPG med letom 2007 in koncem prve polovice leta 2009, kaže na nizko raven uporabe dodeljenih sredstev, saj je bilo uporabljenih samo 80 milijonov EUR od 1,5 milijarde EUR za 18 vlog ter v korist 24 431 delavcem in 8 državam članicam za zelo omejeno število sektorjev (zlasti tekstilna in avtomobilska industrija); ker pa se te pomanjkljivosti odražajo tudi v razlikah med ravnijo zneskov, ki so bili sprva dodeljeni, in zneski, ki so bili v resnici uporabljeni, saj je bilo kasneje vrnjenih 24,8 milijonov EUR (39,4 % uporabljenih sredstev) v okviru prvih 11 vlog,

| D. | ker, četudi še ni mogoče oceniti delovanja ESPG v odnosu do revidirane uredbe, pa vloge, predložene od maja 2009, ki še vedno čakajo na sklep, ali se že izvajajo, že omogočajo ugotavljanje bistvenega povečanja števila vlog za pomoč iz ESPG, kar potrjuje primernost uvedenih sprememb; ker se je med majem 2009 in aprilom 2010 število predloženih vlog z 18 povečalo na 46, celotni znesek zahtevanih prispevkov z 80 na 197 milijonov EUR, število držav prosilk z 8 na 18, število delavcev, ki jim je treba pomagati, pa se je skoraj podvojilo (36 712 dodatnih delavcev), vloge pa so zadevale večji obseg gospodarskih sektorjev, |
| --- | --- |

D.

ker, četudi še ni mogoče oceniti delovanja ESPG v odnosu do revidirane uredbe, pa vloge, predložene od maja 2009, ki še vedno čakajo na sklep, ali se že izvajajo, že omogočajo ugotavljanje bistvenega povečanja števila vlog za pomoč iz ESPG, kar potrjuje primernost uvedenih sprememb; ker se je med majem 2009 in aprilom 2010 število predloženih vlog z 18 povečalo na 46, celotni znesek zahtevanih prispevkov z 80 na 197 milijonov EUR, število držav prosilk z 8 na 18, število delavcev, ki jim je treba pomagati, pa se je skoraj podvojilo (36 712 dodatnih delavcev), vloge pa so zadevale večji obseg gospodarskih sektorjev,

| E. | vendar meni, da 9 držav članic še nikoli ni uporabilo ESPG, in da uporabljeni zneski sploh ne presegajo razpoložljivih maksimalnih letnih zneskov v višini 500 milijonov EUR in da večina vlog zadeva regije, v katerih je BDP na prebivalca večji od povprečja Evropske unije in katerih stopnja brezposelnosti je zmerna; in ker posledično lahko povzamemo, da četudi so bile izboljšave prvotne uredbe pomembne, pa so skromne glede na povečanje števila kolektivnih odpuščanj, ki je bilo zabeleženo v zadnjih letih, |
| --- | --- |

E.

vendar meni, da 9 držav članic še nikoli ni uporabilo ESPG, in da uporabljeni zneski sploh ne presegajo razpoložljivih maksimalnih letnih zneskov v višini 500 milijonov EUR in da večina vlog zadeva regije, v katerih je BDP na prebivalca večji od povprečja Evropske unije in katerih stopnja brezposelnosti je zmerna; in ker posledično lahko povzamemo, da četudi so bile izboljšave prvotne uredbe pomembne, pa so skromne glede na povečanje števila kolektivnih odpuščanj, ki je bilo zabeleženo v zadnjih letih,

| F. | ker naj bi bilo povečanje praga sofinanciranje s 50 na 65 % ob reviziji z junija 2009 eden izmed razlogov za povečanje števila vlog, |
| --- | --- |

F.

ker naj bi bilo povečanje praga sofinanciranje s 50 na 65 % ob reviziji z junija 2009 eden izmed razlogov za povečanje števila vlog,

| G. | ker je majhna uporaba ESPG v najrevnejših regijah Evropske unije povezana z nacionalnimi strategijami, ki so različne glede na težave, povezane z nadaljevanjem oblikovanja kandidatur preden se sprejme sklep na evropski ravni, |
| --- | --- |

G.

ker je majhna uporaba ESPG v najrevnejših regijah Evropske unije povezana z nacionalnimi strategijami, ki so različne glede na težave, povezane z nadaljevanjem oblikovanja kandidatur preden se sprejme sklep na evropski ravni,

| H. | ker je, kljub skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 17. julija 2008, v kateri se zahteva čim hitrejša in čimbolj učinkovita finančna podpora ESPG, trajanje postopka od trenutka kolektivnega odpuščanja in datuma, ko ESPG podpre državo članico prosilko, še vedno med 12 in 17 mesecev; in ker to trajanje delno razloži razliko med številom delavcev, za katere se zahteva financiranje iz ESPG, in številom delavcev, ki iz sklada dejansko prejmejo pomoč, |
| --- | --- |

H.

ker je, kljub skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 17. julija 2008, v kateri se zahteva čim hitrejša in čimbolj učinkovita finančna podpora ESPG, trajanje postopka od trenutka kolektivnega odpuščanja in datuma, ko ESPG podpre državo članico prosilko, še vedno med 12 in 17 mesecev; in ker to trajanje delno razloži razliko med številom delavcev, za katere se zahteva financiranje iz ESPG, in številom delavcev, ki iz sklada dejansko prejmejo pomoč,

| I. | ker osnutek medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (5) samo obrobno spreminja postopek za uporabo sredstev ESPG s tem, da v skladu s prakso vrača postopek fakultativnega trialoga; ker ta sprememba ne rešuje zapletenosti in počasnosti postopka, |
| --- | --- |

I.

ker osnutek medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah (5) samo obrobno spreminja postopek za uporabo sredstev ESPG s tem, da v skladu s prakso vrača postopek fakultativnega trialoga; ker ta sprememba ne rešuje zapletenosti in počasnosti postopka,

| J. | ker je, v skladu z vmesnim poročilom o delovanju Medinstitucionalnega sporazuma Komisije (6), eden izmed dejavnikov, ki upočasnjujejo postopek, potreba po specifični odločitvi obeh vej proračunskega organa za uporabo sredstev ESPG; ker to ne bi smelo preprečiti pospeševanja in poenostavitve sprejemanja sklepov glede uporabe sredstev ESPG, |
| --- | --- |

J.

ker je, v skladu z vmesnim poročilom o delovanju Medinstitucionalnega sporazuma Komisije (6), eden izmed dejavnikov, ki upočasnjujejo postopek, potreba po specifični odločitvi obeh vej proračunskega organa za uporabo sredstev ESPG; ker to ne bi smelo preprečiti pospeševanja in poenostavitve sprejemanja sklepov glede uporabe sredstev ESPG,

| K. | ker zanesljivi in skladni podatki o izvajanju ESPG, vse od spremembe po letu 2009, še niso na voljo, in ob strogem upoštevanju dejstva, da je treba določiti obveznosti na področju preglednosti in rednega poročanja, |
| --- | --- |

K.

ker zanesljivi in skladni podatki o izvajanju ESPG, vse od spremembe po letu 2009, še niso na voljo, in ob strogem upoštevanju dejstva, da je treba določiti obveznosti na področju preglednosti in rednega poročanja,

| L. | ker je bilo vseh 27 odločb, ki so bile sprejete med letom 2007 in aprilom 2010, v svojem znesku pozitivnih in skladnih s predlogi Komisije, |
| --- | --- |

L.

ker je bilo vseh 27 odločb, ki so bile sprejete med letom 2007 in aprilom 2010, v svojem znesku pozitivnih in skladnih s predlogi Komisije,

| M. | ker bodo pojav globalizacije in učinki gospodarske krize na zaposlovanje obstajali tudi po letu 2013, in ker je posledično mogoče, da se tendenca povečanja števila vlog v naslednjih letih lahko še okrepi, in ker sklad ne želi biti nadomestek za pomanjkanje inovacij, |
| --- | --- |

M.

ker bodo pojav globalizacije in učinki gospodarske krize na zaposlovanje obstajali tudi po letu 2013, in ker je posledično mogoče, da se tendenca povečanja števila vlog v naslednjih letih lahko še okrepi, in ker sklad ne želi biti nadomestek za pomanjkanje inovacij,

| 1. | meni, da se dodana vrednost ESPG, kot instrumenta socialne politike Evropske unije, nahaja v vidni, specifični, usmerjeni in začasni naravi njegove finančne podpore za prilagojene programe prekvalifikacije in ponovno vključevanje delavcev, ki so bili žrtve kolektivnega odpuščanja v sektorjih ali regijah, ki doživljajo težko gospodarsko ali socialno motnjo; |
| --- | --- |

1.

meni, da se dodana vrednost ESPG, kot instrumenta socialne politike Evropske unije, nahaja v vidni, specifični, usmerjeni in začasni naravi njegove finančne podpore za prilagojene programe prekvalifikacije in ponovno vključevanje delavcev, ki so bili žrtve kolektivnega odpuščanja v sektorjih ali regijah, ki doživljajo težko gospodarsko ali socialno motnjo;

| 2. | meni, da povečanje števila vlog za posredovanje ESPG in težave pri izvajanju postopka za uporabo sredstev ESPG in za izvajanje zahtevajo hitre spremembe postopkovnih in proračunskih določb; poudarja, da mora Komisija izboljšati informacije o ESPG in njegovo vidnost v državah članicah in pri morebitnih upravičencih; zato nemudoma poziva Komisijo, da preloži predstavitev svoje vmesne ocene na 30. junij 2011 in da ji priloži predlog za revizijo uredbe ESPG, da se omilijo najbolj očitne pomanjkljivosti sklada še pred koncem veljavnega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

2.

meni, da povečanje števila vlog za posredovanje ESPG in težave pri izvajanju postopka za uporabo sredstev ESPG in za izvajanje zahtevajo hitre spremembe postopkovnih in proračunskih določb; poudarja, da mora Komisija izboljšati informacije o ESPG in njegovo vidnost v državah članicah in pri morebitnih upravičencih; zato nemudoma poziva Komisijo, da preloži predstavitev svoje vmesne ocene na 30. junij 2011 in da ji priloži predlog za revizijo uredbe ESPG, da se omilijo najbolj očitne pomanjkljivosti sklada še pred koncem veljavnega večletnega finančnega okvira;

| 3. | poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu oceni dodeljene prispevke, zlasti glede naslednjih kakovostnih vidikov:






  (a) | stopnja uspeha ponovnega vključevanja in ocena strokovnega izpopolnjevanja upravičencev; |
| --- | --- | --- |

3.

poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu oceni dodeljene prispevke, zlasti glede naslednjih kakovostnih vidikov:

(a)

stopnja uspeha ponovnega vključevanja in ocena strokovnega izpopolnjevanja upravičencev;

| (b) | komparativna analiza financiranih ukrepov kot odziv na vsako vlogo za uporabo sredstev iz ESPG in rezultati na osnovi ponovnega vključevanja; |
| --- | --- |

(b)

komparativna analiza financiranih ukrepov kot odziv na vsako vlogo za uporabo sredstev iz ESPG in rezultati na osnovi ponovnega vključevanja;

| (c) | spoštovanje merila nediskriminacije glede na pogodbene razmere odpuščenih delavcev in delavcev, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja znotraj EU; |
| --- | --- |

(c)

spoštovanje merila nediskriminacije glede na pogodbene razmere odpuščenih delavcev in delavcev, ki uveljavljajo svojo pravico do prostega gibanja znotraj EU;

| (d) | postopki posvetovanja s socialnimi partnerji, ki so bili, oziroma niso bili uporabljeni pri pripravi vlog, in pregledi glede njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

(d)

postopki posvetovanja s socialnimi partnerji, ki so bili, oziroma niso bili uporabljeni pri pripravi vlog, in pregledi glede njihovega izvajanja;

| (e) | vpliv ESPG na mrežo njegovih upravičencev in na mala in srednja podjetja, ki bi jih lahko prizadel načrt odpuščanja presežnih delavcev, in delavci katerih bi lahko koristili sklad; |
| --- | --- |

(e)

vpliv ESPG na mrežo njegovih upravičencev in na mala in srednja podjetja, ki bi jih lahko prizadel načrt odpuščanja presežnih delavcev, in delavci katerih bi lahko koristili sklad;

| (f) | analiza posledic različnih kandidatur za ESPG pri nacionalnih institucijah, ki so pristojne za njihovo upravljanje; |
| --- | --- |

(f)

analiza posledic različnih kandidatur za ESPG pri nacionalnih institucijah, ki so pristojne za njihovo upravljanje;

| (g) | vpliv prispevkov iz ESPG po starostni skupini v upravičenih državah članicah in sektorjih; |
| --- | --- |

(g)

vpliv prispevkov iz ESPG po starostni skupini v upravičenih državah članicah in sektorjih;

| 4. | poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu s proračunskega stališča oceni dodeljene prispevke, in odrazi svoje ugotovitve še zlasti v zvezi:






  (a) | z razlogi za večje razlike med sredstvi, ki so bila zahtevana iz ESPG, in zneski, ki so jih vrnile države članice upravičenke, ko se je pomoč že zaključila; |
| --- | --- | --- |

4.

poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu s proračunskega stališča oceni dodeljene prispevke, in odrazi svoje ugotovitve še zlasti v zvezi:

(a)

z razlogi za večje razlike med sredstvi, ki so bila zahtevana iz ESPG, in zneski, ki so jih vrnile države članice upravičenke, ko se je pomoč že zaključila;

| (b) | s primeri, kjer so države članice že izvedle vračilo, kjer financirani programi in ukrepi niso bili izvedeni; |
| --- | --- |

(b)

s primeri, kjer so države članice že izvedle vračilo, kjer financirani programi in ukrepi niso bili izvedeni;

| (c) | z razlogi za velike razlike med državami članicami glede financiranja na delavca v različnih vlogah za ESPG; |
| --- | --- |

(c)

z razlogi za velike razlike med državami članicami glede financiranja na delavca v različnih vlogah za ESPG;

| (d) | z analizo usklajevanja med različnimi programi, ki jih financira Evropa (vključno s pomočjo ESS), ki so bili dodeljeni isti regiji, kjer se vloge za ESPG obravnavajo in/ali so bile že obravnavane; |
| --- | --- |

(d)

z analizo usklajevanja med različnimi programi, ki jih financira Evropa (vključno s pomočjo ESS), ki so bili dodeljeni isti regiji, kjer se vloge za ESPG obravnavajo in/ali so bile že obravnavane;

| (e) | z analizo razmerja celotnega financiranja, ki ga je Komisija namenila v odnosu do drugih nacionalnih ali podjetjem lastnih podpornih ukrepov; |
| --- | --- |

(e)

z analizo razmerja celotnega financiranja, ki ga je Komisija namenila v odnosu do drugih nacionalnih ali podjetjem lastnih podpornih ukrepov;

| 5. | meni, da mora revizija uredbe upoštevati rezultate ocene delovanja ESPG kot tudi pridobljene izkušnje, in bi morala uvesti ukrepe, ki bi omogočili znatno zmanjšanje časa trajanja postopka za uporabo sredstev iz ESPG; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora revizija uredbe upoštevati rezultate ocene delovanja ESPG kot tudi pridobljene izkušnje, in bi morala uvesti ukrepe, ki bi omogočili znatno zmanjšanje časa trajanja postopka za uporabo sredstev iz ESPG;

| 6. | poziva Komisijo, naj predlaga, da se v uredbo ESPG za države članice doda obveza, da morajo v času izvajanja uredbe podpirati udeležbo združenj delavcev; poziva Komisijo, naj organizira izmenjavo izkušenj in dobrih praks glede udeležbe delavcev pri izvajanju ESPG, da bodo delavci v sedanjih in prihodnjih primerih lahko izkoristili strokovno znanje iz preteklih primerov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predlaga, da se v uredbo ESPG za države članice doda obveza, da morajo v času izvajanja uredbe podpirati udeležbo združenj delavcev; poziva Komisijo, naj organizira izmenjavo izkušenj in dobrih praks glede udeležbe delavcev pri izvajanju ESPG, da bodo delavci v sedanjih in prihodnjih primerih lahko izkoristili strokovno znanje iz preteklih primerov;

| 7. | poudarja, da se lahko čas, ki se potrebuje za uporabo sredstev iz ESPG, prepolovi, če se oblikujejo in sprejmejo naslednji ukrepi:






  (a) | države članice pripravijo vlogo za uporabo sredstev iz ESPG že ob napovedi namena kolektivnega odpuščanja in ne šele po njegovi uresničitvi; |
| --- | --- | --- |

7.

poudarja, da se lahko čas, ki se potrebuje za uporabo sredstev iz ESPG, prepolovi, če se oblikujejo in sprejmejo naslednji ukrepi:

(a)

države članice pripravijo vlogo za uporabo sredstev iz ESPG že ob napovedi namena kolektivnega odpuščanja in ne šele po njegovi uresničitvi;

| (b) | Komisija obvesti države članice, da mora biti vloga predložena od prvega dne dalje, ko so merila za pomoč izpolnjena; |
| --- | --- |

(b)

Komisija obvesti države članice, da mora biti vloga predložena od prvega dne dalje, ko so merila za pomoč izpolnjena;

| (c) | vsa sredstva bi morala biti na voljo za zagotovitev hitre in okrepljene komunikacije z državami članicami, ki sodelujejo v tem procesu; |
| --- | --- |

(c)

vsa sredstva bi morala biti na voljo za zagotovitev hitre in okrepljene komunikacije z državami članicami, ki sodelujejo v tem procesu;

| (d) | vloge držav članic v svojem jeziku in v enem izmed delovnih jezikov evropskih institucij bi lahko službi Komisije, ki je zadolžena za pregled vlog, omogočila takojšen začetek dela; |
| --- | --- |

(d)

vloge držav članic v svojem jeziku in v enem izmed delovnih jezikov evropskih institucij bi lahko službi Komisije, ki je zadolžena za pregled vlog, omogočila takojšen začetek dela;

| (e) | Komisija bi morala imeti potrebne človeške vire in tehnične zmožnost, ob spoštovanju načel proračunske nevtralnosti, za učinkovito in hitro obravnavo vlog, ki so jih predložile države članice; |
| --- | --- |

(e)

Komisija bi morala imeti potrebne človeške vire in tehnične zmožnost, ob spoštovanju načel proračunske nevtralnosti, za učinkovito in hitro obravnavo vlog, ki so jih predložile države članice;

| (f) | Komisija bi morala odločiti o uporabi sredstev iz ESPG v obdobju treh, štirih mesecev po prejetju vloge, vključno z vsemi potrebnimi informacijami, iz države članice; v primerih, kjer presoja vloge lahko traja več kot štiri mesece, pa bi morala Komisija čim prej obvestiti Evropski parlament in navesti razloge za takšno zamudo; |
| --- | --- |

(f)

Komisija bi morala odločiti o uporabi sredstev iz ESPG v obdobju treh, štirih mesecev po prejetju vloge, vključno z vsemi potrebnimi informacijami, iz države članice; v primerih, kjer presoja vloge lahko traja več kot štiri mesece, pa bi morala Komisija čim prej obvestiti Evropski parlament in navesti razloge za takšno zamudo;

| 8. | poziva Komisijo, naj državam članicam ponudi niz smernic za oblikovanje in izvajanje vlog za uporabo sredstev ESPG, da bo zagotovila hiter postopek oddaje vlog in široko soglasje med interesnimi skupinami glede strategije, ki naj se uporabi, in ukrepov, ki naj se jih sprejme, za učinkovito ponovno vključevanje delavcev na trg dela; poziva države članice, naj pospešijo postopek z vnaprejšnjim financiranjem ukrepov, ki naj se začne na dan vloge, da bo mogoče kar največji del obdobja izvajanja ESPG izkoristiti v korist zadevnih delavcev; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj državam članicam ponudi niz smernic za oblikovanje in izvajanje vlog za uporabo sredstev ESPG, da bo zagotovila hiter postopek oddaje vlog in široko soglasje med interesnimi skupinami glede strategije, ki naj se uporabi, in ukrepov, ki naj se jih sprejme, za učinkovito ponovno vključevanje delavcev na trg dela; poziva države članice, naj pospešijo postopek z vnaprejšnjim financiranjem ukrepov, ki naj se začne na dan vloge, da bo mogoče kar največji del obdobja izvajanja ESPG izkoristiti v korist zadevnih delavcev;

| 9. | opominja države članice, da je njihova obveznost sodelovati s socialnimi partnerji vse od začetka priprave vlog v skladu s členom 5 uredbe ESPG ter upoštevati člen 9 te uredbe, ki od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije o financiranih dejavnostih in jih objavijo, te informacije pa naslovijo tudi na zadevne delavce, lokalne in regionalne organe ter socialne partnerje, in standardizirajo postopke; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo sveti delavcev vključeni še pred začetkom izvajanja posameznega programa, s čimer bodo zagotovile, da bodo socialni partnerji dejansko pomagali pri oblikovanju načrtov preusmeritve, ki bodo izpolnjevali potrebe delavcev, ne pa podjetij; |
| --- | --- |

9.

opominja države članice, da je njihova obveznost sodelovati s socialnimi partnerji vse od začetka priprave vlog v skladu s členom 5 uredbe ESPG ter upoštevati člen 9 te uredbe, ki od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije o financiranih dejavnostih in jih objavijo, te informacije pa naslovijo tudi na zadevne delavce, lokalne in regionalne organe ter socialne partnerje, in standardizirajo postopke; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo sveti delavcev vključeni še pred začetkom izvajanja posameznega programa, s čimer bodo zagotovile, da bodo socialni partnerji dejansko pomagali pri oblikovanju načrtov preusmeritve, ki bodo izpolnjevali potrebe delavcev, ne pa podjetij;

| 10. | zahteva, da države članice ob posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti s socialnimi partnerji, vzpostavijo komunikacijsko in upravno strukturo za ESPG na nacionalni ravni in izmenjajo najboljše prakse na evropski ravni, kar bo ESPG omogočilo hitro in učinkovito ukrepanje v primerih množičnega odpuščanja; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da države članice ob posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti s socialnimi partnerji, vzpostavijo komunikacijsko in upravno strukturo za ESPG na nacionalni ravni in izmenjajo najboljše prakse na evropski ravni, kar bo ESPG omogočilo hitro in učinkovito ukrepanje v primerih množičnega odpuščanja;

| 11. | opozarja, da Uredba (ES) št. 1927/2006 omogoča več državam, da vložijo skupne vloge za pomoč iz ESPG v primeru, da prizadeti delavci v eni geografski regiji ali zadevnem sektorju niso koncentrirani v eni in isti državi članici; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da Uredba (ES) št. 1927/2006 omogoča več državam, da vložijo skupne vloge za pomoč iz ESPG v primeru, da prizadeti delavci v eni geografski regiji ali zadevnem sektorju niso koncentrirani v eni in isti državi članici;

| 12. | meni, da je treba za pospešitev in poenostavitev postopkov zagotoviti učinkovitejše usklajevanje med Komisijo in Evropskim parlamentom, da se tako lahko zmanjša rok za odločanje, kar pa ne bi škodilo presoji vlog, ki jo izvajajo pristojni odbori Evropskega parlamenta, in zato:






  (a) | mora Komisija upoštevati časovni razpored Evropskega parlamenta, tako glede sej parlamentarnega odbora kot glede delnih zasedanj, in pravočasno predložiti svoje predloge, da se tako pospeši postopek odločanja; |
| --- | --- | --- |

12.

meni, da je treba za pospešitev in poenostavitev postopkov zagotoviti učinkovitejše usklajevanje med Komisijo in Evropskim parlamentom, da se tako lahko zmanjša rok za odločanje, kar pa ne bi škodilo presoji vlog, ki jo izvajajo pristojni odbori Evropskega parlamenta, in zato:

(a)

mora Komisija upoštevati časovni razpored Evropskega parlamenta, tako glede sej parlamentarnega odbora kot glede delnih zasedanj, in pravočasno predložiti svoje predloge, da se tako pospeši postopek odločanja;

| (b) | mora Komisija pravočasno obvestiti Evropski parlament o težavah in/ali ovirah, na katere je naletela pri presoji vlog držav članic; |
| --- | --- |

(b)

mora Komisija pravočasno obvestiti Evropski parlament o težavah in/ali ovirah, na katere je naletela pri presoji vlog držav članic;

| (c) | bosta na drugi strani Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbor za proračun naredila vse, kar je v njuni moči, da zagotovita sprejemanje sklepov na plenarnem zasedanju, ki bo sledilo sprejetju v odboru; |
| --- | --- |

(c)

bosta na drugi strani Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbor za proračun naredila vse, kar je v njuni moči, da zagotovita sprejemanje sklepov na plenarnem zasedanju, ki bo sledilo sprejetju v odboru;

| 13. | meni, da bi ti takojšnji ukrepi za poenostavitev in večjo prožnost postopka za uporabo sredstev ESPG lahko bili vpeljani v uredbo ob njeni reviziji, če bo to takrat upravičeno s pridobljenimi izkušnjami; meni, da noben od teh korakov ne sme na noben način omejiti ali zmanjšati pristojnosti Parlamenta, kot ene izmed vej proračunskega organa, pri odločanju o uporabi sredstev sklada; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi ti takojšnji ukrepi za poenostavitev in večjo prožnost postopka za uporabo sredstev ESPG lahko bili vpeljani v uredbo ob njeni reviziji, če bo to takrat upravičeno s pridobljenimi izkušnjami; meni, da noben od teh korakov ne sme na noben način omejiti ali zmanjšati pristojnosti Parlamenta, kot ene izmed vej proračunskega organa, pri odločanju o uporabi sredstev sklada;

| 14. | meni, da je treba poleg izboljšanja postopka vse do konca sedanjega večletnega finančnega okvira podaljšati odstopanje, ki je bili vpeljano junija 2009, da se pomaga delavcem, ki izgubijo svojo zaposlitev zaradi gospodarske in finančne krize, kot tudi da se ohrani stopnja sofinanciranja na 65 %, če jasno obstajajo razlogi, ki so upravičili njihovo potrditev; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba poleg izboljšanja postopka vse do konca sedanjega večletnega finančnega okvira podaljšati odstopanje, ki je bili vpeljano junija 2009, da se pomaga delavcem, ki izgubijo svojo zaposlitev zaradi gospodarske in finančne krize, kot tudi da se ohrani stopnja sofinanciranja na 65 %, če jasno obstajajo razlogi, ki so upravičili njihovo potrditev;

| 15. | ugotavlja, da so bila tokrat v predlog proračuna Komisije za leto 2011 prvič vključena sredstva za plačila iz ESPG, in meni, da je to pomemben element pri splošnem razmisleku o upravljanju in prepoznavnosti tega sklada; vseeno meni, da ta plačila morda ne bodo zadostovala za vse zneske, potrebne za izvajanje ESPG v letu 2011; zato ponavlja svojo zahtevo, da se vloge za sredstva iz ESPG ne smejo financirati le s prerazporeditvijo iz vrstic Evropskega socialnega sklada, in poziva Komisijo, naj v ta namen nemudoma opredeli različne proračunske vrstice in jih začne uporabljati; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so bila tokrat v predlog proračuna Komisije za leto 2011 prvič vključena sredstva za plačila iz ESPG, in meni, da je to pomemben element pri splošnem razmisleku o upravljanju in prepoznavnosti tega sklada; vseeno meni, da ta plačila morda ne bodo zadostovala za vse zneske, potrebne za izvajanje ESPG v letu 2011; zato ponavlja svojo zahtevo, da se vloge za sredstva iz ESPG ne smejo financirati le s prerazporeditvijo iz vrstic Evropskega socialnega sklada, in poziva Komisijo, naj v ta namen nemudoma opredeli različne proračunske vrstice in jih začne uporabljati;

| 16. | poudarja, da bo prihodnost ESPG določena v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru; meni, da je treba zato preučiti več možnosti; meni, da je treba posebno pozornost nameniti preučitvi možnosti oblikovanja neodvisnega sklada z lastnimi sredstvi za obveznosti in plačila, in poziva Komisijo, da predstavi predloge za financiranje takšnega sklada; verjame, da bo vsaka prihodnja reforma ESPG ohranila njegovo prilagodljivost, ki trenutno predstavlja primerljivo prednost v odnosu do strukturnih skladov EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo prihodnost ESPG določena v okviru pogajanj o naslednjem večletnem finančnem okviru; meni, da je treba zato preučiti več možnosti; meni, da je treba posebno pozornost nameniti preučitvi možnosti oblikovanja neodvisnega sklada z lastnimi sredstvi za obveznosti in plačila, in poziva Komisijo, da predstavi predloge za financiranje takšnega sklada; verjame, da bo vsaka prihodnja reforma ESPG ohranila njegovo prilagodljivost, ki trenutno predstavlja primerljivo prednost v odnosu do strukturnih skladov EU;

| 17. | poudarja, da bi preobrazba trenutnih ukrepov ESPG v stalni inštrument za podporo aktivnim ukrepom za iskanje zaposlitve pokazala politično voljo za izgradnjo evropskega socialnega stebra, ki bi dopolnjeval socialne politike držav članic in bi lahko obnovil evropski pristop na področju poklicnega usposabljanja; v tem okviru poudarja, da bi moral ESPG imeti različne cilje od ESS in evropskih programov za vseživljenjsko učenje, saj ESPG temelji na spodbujanju sposobnosti vsakega delavca, ki je prejel pomoč, in ne na nudenju odgovora na skrbi podjetij ali horizontalnih storitev ustanovam za usposabljanje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi preobrazba trenutnih ukrepov ESPG v stalni inštrument za podporo aktivnim ukrepom za iskanje zaposlitve pokazala politično voljo za izgradnjo evropskega socialnega stebra, ki bi dopolnjeval socialne politike držav članic in bi lahko obnovil evropski pristop na področju poklicnega usposabljanja; v tem okviru poudarja, da bi moral ESPG imeti različne cilje od ESS in evropskih programov za vseživljenjsko učenje, saj ESPG temelji na spodbujanju sposobnosti vsakega delavca, ki je prejel pomoč, in ne na nudenju odgovora na skrbi podjetij ali horizontalnih storitev ustanovam za usposabljanje;

| 18. | poziva države članice, naj z uporabo ESPG ustvarijo sinergije med ESPG, Evropskim socialnim skladom in mikrofinanciranjem, da se ugotovi, kateri ukrep je v posameznem primeru najprimernejši; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj z uporabo ESPG ustvarijo sinergije med ESPG, Evropskim socialnim skladom in mikrofinanciranjem, da se ugotovi, kateri ukrep je v posameznem primeru najprimernejši;

| 19. | spodbuja države članice, naj uporabijo ESPG za izvajanje evropskih ciljev, spodbujanje novega strokovnega znanja, za nova, trajna in okolju prijazna visokokakovostna delovna mesta v posamezni regiji ter za spodbujanje podjetništva in vseživljenjskega učenja, da se tako delavcem omogoči razvoj osebne kariere in prispeva k izboljšanju konkurenčnosti Evropske unije v okviru globalizacije; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice, naj uporabijo ESPG za izvajanje evropskih ciljev, spodbujanje novega strokovnega znanja, za nova, trajna in okolju prijazna visokokakovostna delovna mesta v posamezni regiji ter za spodbujanje podjetništva in vseživljenjskega učenja, da se tako delavcem omogoči razvoj osebne kariere in prispeva k izboljšanju konkurenčnosti Evropske unije v okviru globalizacije;

| 20. | poziva Komisijo, da izboljša svoje poročanje o uporabi ESPG s tem, da znatno obogati svoja letna sporočila in redno posreduje Evropskemu parlamentu informacije o tem, na kakšen način države članice izvajajo finančne prispevke; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, da izboljša svoje poročanje o uporabi ESPG s tem, da znatno obogati svoja letna sporočila in redno posreduje Evropskemu parlamentu informacije o tem, na kakšen način države članice izvajajo finančne prispevke;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.

(4)  Sprejeta besedila, 25.3.2010 (P7_TA(2010)0071 in P7_TA(2010)0070), 9.3.2010 (P7_TA(2010)0044, P7_TA(2010)0043 in P7_TA(2010)0042), 16.12.2009 (P7_TA(2009)0107), 25.11.2009 (P7_TA(2009)0087), 20.10.2009 (P7_TA(2009)0049), 15.9.2009 (UL C 224 E, 19.8.2010, str. 46), 5.5.2009 (UL C 212 E, 5.8.2010, str. 165), 18.11.2008 (UL C 16 E, 22.1.2010, str. 84), 21.10.2008 (UL C 15 E, 21.1.2010, str. 117), 10.4.2008 (UL C 247 E, 15.10.2009, str. 75), 12.12.2007 (UL C 323 E, 18.12.2008, str. 260) in 23.10.2007 (UL C 263 E, 16.10.2008, str. 155).

(5)  KOM(2010)0073 z dne 3. marca 2010.

(6)  KOM(2010)0185 z dne 27. aprila 2010.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/36

---

Torek, 7. september 2010Izvajanje in pregled Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (Bruselj I)

P7_TA(2010)0304

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o izvajanju in pregledu Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2009/2140(INI))

2011/C 308 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1) (v nadaljnjem besedilu: „Uredba Bruselj I“ ali „Uredba“),

ob upoštevanju poročila Komisije o uporabi Uredbe (KOM(2009)0174),

ob upoštevanju Zelene knjige Komisije z dne 21. aprila 2009 o pregledu izvajanja Uredbe Bruselj I (KOM(2009)0175),

ob upoštevanju heidelberškega poročila (JLS/2004/C4/03) o uporabi Uredbe Bruselj I v državah članicah in odzivih na zeleno knjigo Komisije,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (2), natančneje poglavij Večji dostop do civilnega pravosodja za državljane in podjetja in Oblikovanje evropske pravosodne kulture,

ob upoštevanju pristopa Unije k Haaški konferenci o zasebnem mednarodnem pravu z dne 3. aprila 2007,

ob upoštevanju podpisa Haaške konvencije v imenu Evropske unije z dne 30. junija 2005 o izbiri sodišča z dne 1. aprila 2009,

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča, zlasti zadev Gambazzi proti DaimlerChrysler Canada (3), luganskega mnenja (4), West Tankers (5), Gasser proti MISAT (6), Owusu proti Jackson (7), Shevill (8), Owens Bank proti Bracco (9), Denilauer (10), St Paul Dairy Industries (11) in Van Uden (12),

ob upoštevanju Bruseljske konvencije z dne 27. septembra 1968 o sodni pristojnosti in izvršbi sodb v civilnih in gospodarskih zadevah (13), Uredbe (ES) št. 805/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o uvedbi evropskega naloga za izvršbo nespornih zahtevkov (14), Uredbe (ES) št. 1896/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi postopka za evropski plačilni nalog (15), Uredbe (ES) št. 861/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uvedbi evropskega postopka v sporih majhne vrednosti (16), Uredbe Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (17) in Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (18),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (19),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. decembra 2009,

ob upoštevanju člena 48 in 119(2) Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0219/2010),

| A. | ker šteje Uredba (ES) št. 44/2001 skupaj s svojo predhodnico Bruseljsko konvencijo za enega najuspešnejših delov zakonodaje EU; ker je postavila temelje za evropsko pravosodno območje in zadovoljevala potrebe državljanov in podjetij, saj z enotnimi evropskimi pravili pospešuje pravno varnost in predvidljivost odločitev, k čemur je prispevala obsežna sodna praksa, hkrati pa omogoča izogibanje vzporednim postopkom, zato se uporablja kot referenca in kot orodje za druge instrumente, |
| --- | --- |

A.

ker šteje Uredba (ES) št. 44/2001 skupaj s svojo predhodnico Bruseljsko konvencijo za enega najuspešnejših delov zakonodaje EU; ker je postavila temelje za evropsko pravosodno območje in zadovoljevala potrebe državljanov in podjetij, saj z enotnimi evropskimi pravili pospešuje pravno varnost in predvidljivost odločitev, k čemur je prispevala obsežna sodna praksa, hkrati pa omogoča izogibanje vzporednim postopkom, zato se uporablja kot referenca in kot orodje za druge instrumente,

| B. | ker je bila kljub temu po nekaterih sodbah Sodišča kritizirana in bi jo bilo treba posodobiti, |
| --- | --- |

B.

ker je bila kljub temu po nekaterih sodbah Sodišča kritizirana in bi jo bilo treba posodobiti,

| C. | ker bi odprava postopka eksekvature – glavni cilj Komisije – pospešila prosti pretok sodnih odločb in bila temelj za izgradnjo evropskega pravosodnega prostora, |
| --- | --- |

C.

ker bi odprava postopka eksekvature – glavni cilj Komisije – pospešila prosti pretok sodnih odločb in bila temelj za izgradnjo evropskega pravosodnega prostora,

| D. | ker se eksekvatura redko zavrne: pravna sredstva se vložijo le zoper 1 do 5 % vlog in so le redkokdaj uspešna; ker je na enotnem trgu težko upravičiti izgubo časa in stroške, ki so povezani s priznavanjem tuje sodbe, še zlasti neprijetno pa je, ko si tožnik prizadeva za izvršbo na premoženje dolžnika po sodbi na več pristojnih sodiščih, |
| --- | --- |

D.

ker se eksekvatura redko zavrne: pravna sredstva se vložijo le zoper 1 do 5 % vlog in so le redkokdaj uspešna; ker je na enotnem trgu težko upravičiti izgubo časa in stroške, ki so povezani s priznavanjem tuje sodbe, še zlasti neprijetno pa je, ko si tožnik prizadeva za izvršbo na premoženje dolžnika po sodbi na več pristojnih sodiščih,

| E. | ker v več instrumentih EU ni zahteve po eksekvaturi: uredba o evropskem nalogu za izvršbo, uredba o evropskem plačilnem nalogu, uredba o evropskem postopku v sporih majhne vrednosti in uredba o preživninskih obveznostih (20), |
| --- | --- |

E.

ker v več instrumentih EU ni zahteve po eksekvaturi: uredba o evropskem nalogu za izvršbo, uredba o evropskem plačilnem nalogu, uredba o evropskem postopku v sporih majhne vrednosti in uredba o preživninskih obveznostih (20),

| F. | ker bi bilo treba odpravo eksekvature izpeljati pod pogojem, da je sodna odločba, ki je ustrezna, da se jo prizna in izvrši v skladu z Uredbo in je izvršljiva v državi članici, v kateri je bila izdana, izvršljiva v vsej EU; to mora spremljati izredni postopek, ki je na voljo stranki, zoper katero se zahteva izvršba, da bi ji zagotovili ustrezno pravico do ugovora na sodiščih države izvršbe, če bi ta stranka želela izpodbijati izvršbo iz razlogov iz te uredbe; ker bo treba zagotoviti, da ukrepi za izvršbo, ki so bili sprejeti pred potekom časovnega roka za vložitev zahtevka za preverjanje, ne bodo nepopravljivi, |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba odpravo eksekvature izpeljati pod pogojem, da je sodna odločba, ki je ustrezna, da se jo prizna in izvrši v skladu z Uredbo in je izvršljiva v državi članici, v kateri je bila izdana, izvršljiva v vsej EU; to mora spremljati izredni postopek, ki je na voljo stranki, zoper katero se zahteva izvršba, da bi ji zagotovili ustrezno pravico do ugovora na sodiščih države izvršbe, če bi ta stranka želela izpodbijati izvršbo iz razlogov iz te uredbe; ker bo treba zagotoviti, da ukrepi za izvršbo, ki so bili sprejeti pred potekom časovnega roka za vložitev zahtevka za preverjanje, ne bodo nepopravljivi,

| G. | ker je treba ohraniti minimalne zaščitne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 44/2001, |
| --- | --- |

G.

ker je treba ohraniti minimalne zaščitne ukrepe iz Uredbe (ES) št. 44/2001,

| H. | ker morajo biti uradniki in rubežniki v državi članici prejemnici sposobni prepoznati, ali je dokument, na podlagi katerega se zahteva izvršba, verodostojna, pravnomočna sodba nacionalnega sodišča, |
| --- | --- |

H.

ker morajo biti uradniki in rubežniki v državi članici prejemnici sposobni prepoznati, ali je dokument, na podlagi katerega se zahteva izvršba, verodostojna, pravnomočna sodba nacionalnega sodišča,

| I. | ker arbitražo zadovoljivo obravnavata Newyorška konvencija iz leta 1958 in Ženevska konvencija o mednarodni trgovinski arbitraži iz leta 1961, ki so ju podpisale vse države članice, zato je treba ohraniti izločitev arbitraže iz področja uporabe Uredbe, |
| --- | --- |

I.

ker arbitražo zadovoljivo obravnavata Newyorška konvencija iz leta 1958 in Ženevska konvencija o mednarodni trgovinski arbitraži iz leta 1961, ki so ju podpisale vse države članice, zato je treba ohraniti izločitev arbitraže iz področja uporabe Uredbe,

| J. | ker so določbe newyorške konvencije minimalni standardi in je pravo države pogodbenice lahko bolj naklonjeno arbitražni pristojnosti in arbitražam, |
| --- | --- |

J.

ker so določbe newyorške konvencije minimalni standardi in je pravo države pogodbenice lahko bolj naklonjeno arbitražni pristojnosti in arbitražam,

| K. | ker bi poleg tega določba, ki določa, da bi sodišča države članice, v kateri je sedež arbitraže, morala biti izključno pristojna, lahko povzročila znatne motnje, |
| --- | --- |

K.

ker bi poleg tega določba, ki določa, da bi sodišča države članice, v kateri je sedež arbitraže, morala biti izključno pristojna, lahko povzročila znatne motnje,

| L. | ker se zaradi intenzivne debate, ki jo je sprožil predlog vzpostavitve izključne sodne pristojnosti civilnih sodišč držav članic za sodne postopke, ki podpirajo arbitražo, zdi, da države članice niso dosegle skupnega stališča o tem vprašanju in da bi bilo ob upoštevanju svetovne konkurence na tem področju vsako siljenje škodljivo, |
| --- | --- |

L.

ker se zaradi intenzivne debate, ki jo je sprožil predlog vzpostavitve izključne sodne pristojnosti civilnih sodišč držav članic za sodne postopke, ki podpirajo arbitražo, zdi, da države članice niso dosegle skupnega stališča o tem vprašanju in da bi bilo ob upoštevanju svetovne konkurence na tem področju vsako siljenje škodljivo,

| M. | ker morajo biti različni nacionalni postopkovni mehanizmi, ki varujejo arbitražno pristojnost (prepoved začetka postopka v isti zadevi pred drugim sodiščem, če je v skladu s prostim gibanjem ljudi in temeljnimi pravicami, izjava o veljavnosti arbitražne klavzule, odškodnina v primeru kršitve arbitražne klavzule, negativni učinek načela Kompetenz-Kompetenz itd.) še vedno na razpolago in morajo biti učinki teh postopkov in iz njih izhajajočih sodnih odločb iz drugih držav članic prepuščeni pravu teh držav članic, kakor je bilo stališče pred sodbo v zadevi West Tankers, |
| --- | --- |

M.

ker morajo biti različni nacionalni postopkovni mehanizmi, ki varujejo arbitražno pristojnost (prepoved začetka postopka v isti zadevi pred drugim sodiščem, če je v skladu s prostim gibanjem ljudi in temeljnimi pravicami, izjava o veljavnosti arbitražne klavzule, odškodnina v primeru kršitve arbitražne klavzule, negativni učinek načela Kompetenz-Kompetenz itd.) še vedno na razpolago in morajo biti učinki teh postopkov in iz njih izhajajočih sodnih odločb iz drugih držav članic prepuščeni pravu teh držav članic, kakor je bilo stališče pred sodbo v zadevi West Tankers,

| N. | ker je avtonomija stranke ključnega pomena, uporaba pravila o litispendenci, kot jo je potrdilo Sodišče (npr. v zadevi Gasser), pa omogoča spodkopavanje določb o izbiri sodišča z neprimernimi ukrepi (t.i. „torpedo actions“), |
| --- | --- |

N.

ker je avtonomija stranke ključnega pomena, uporaba pravila o litispendenci, kot jo je potrdilo Sodišče (npr. v zadevi Gasser), pa omogoča spodkopavanje določb o izbiri sodišča z neprimernimi ukrepi (t.i. „torpedo actions“),

| O. | ker lahko tretje strani zavezuje sporazum o izbiri sodišča (denimo iz nakladnice), na katerega niso izrecno pristale, kar lahko škoduje njihovi pravici do sodnega varstva in je lahko očitno nepravično in ker je zato treba učinek sporazuma o izbiri sodišča na tretje strani obravnavati v posebni določbi uredbe, |
| --- | --- |

O.

ker lahko tretje strani zavezuje sporazum o izbiri sodišča (denimo iz nakladnice), na katerega niso izrecno pristale, kar lahko škoduje njihovi pravici do sodnega varstva in je lahko očitno nepravično in ker je zato treba učinek sporazuma o izbiri sodišča na tretje strani obravnavati v posebni določbi uredbe,

| P. | ker vsebuje zelena knjiga nasvet, da bi lahko mnoge težave v zvezi z Uredbo ublažili z boljšo komunikacijo med sodišči; ker bi bilo skoraj nemogoče sprejemati zakonodajo o boljši komunikaciji med sodniki v okviru instrumenta mednarodnega zasebnega prava, lahko pa bi jo spodbujali prek oblikovanja programa evropske pravosodne kulture z usposabljanjem in uporabo mrež (Evropska mreža za usposabljanje sodstva, Evropska mreža svetov za pravosodje, Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije, Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah), |
| --- | --- |

P.

ker vsebuje zelena knjiga nasvet, da bi lahko mnoge težave v zvezi z Uredbo ublažili z boljšo komunikacijo med sodišči; ker bi bilo skoraj nemogoče sprejemati zakonodajo o boljši komunikaciji med sodniki v okviru instrumenta mednarodnega zasebnega prava, lahko pa bi jo spodbujali prek oblikovanja programa evropske pravosodne kulture z usposabljanjem in uporabo mrež (Evropska mreža za usposabljanje sodstva, Evropska mreža svetov za pravosodje, Mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije, Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah),

| Q. | ker obstaja v zvezi z osebnostnimi pravicami potreba po omejitvi možnosti izbire najugodnejšega sodišča s poudarjanjem, da smejo sodišča načeloma sprejeti pristojnost le, kadar obstaja zadostna, bistvena ali pomembna povezava z državo, v kateri je vložena tožba, saj bi s tem dosegli boljše ravnovesje med različnimi interesi, zlasti med svobodo izražanja ter pravico do dobrega imena in zasebnega življenja; ker bo problem o pravu, ki se uporablja, obravnavan posebej v zakonodajni pobudi glede Uredbe Rim II; ker bi bilo treba v spremenjeno uredbo vseeno vključiti nekaj napotkov za nacionalna sodišča, |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja v zvezi z osebnostnimi pravicami potreba po omejitvi možnosti izbire najugodnejšega sodišča s poudarjanjem, da smejo sodišča načeloma sprejeti pristojnost le, kadar obstaja zadostna, bistvena ali pomembna povezava z državo, v kateri je vložena tožba, saj bi s tem dosegli boljše ravnovesje med različnimi interesi, zlasti med svobodo izražanja ter pravico do dobrega imena in zasebnega življenja; ker bo problem o pravu, ki se uporablja, obravnavan posebej v zakonodajni pobudi glede Uredbe Rim II; ker bi bilo treba v spremenjeno uredbo vseeno vključiti nekaj napotkov za nacionalna sodišča,

| R. | ker bi bilo treba, kar zadeva začasne ukrepe, pojasniti zadevo Danilauer, in sicer zlasti, da je mogoče na podlagi uredbe priznati in izvršiti enostranske ukrepe pod pogojem, da jim je tožena stranka imela možnost ugovarjati; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba, kar zadeva začasne ukrepe, pojasniti zadevo Danilauer, in sicer zlasti, da je mogoče na podlagi uredbe priznati in izvršiti enostranske ukrepe pod pogojem, da jim je tožena stranka imela možnost ugovarjati;

| S. | ker je nejasno, do katere mere so zaščitni ukrepi, katerih namen je pridobivanje informacij in dokazov, izključeni iz področja uporabe člena 31 uredbe, |
| --- | --- |

S.

ker je nejasno, do katere mere so zaščitni ukrepi, katerih namen je pridobivanje informacij in dokazov, izključeni iz področja uporabe člena 31 uredbe,

Izčrpen pojem mednarodnega zasebnega prava

| 1. | poziva Komisijo, naj pregleda medsebojna razmerja med uredbami, ki obravnavajo pristojnost, izvrševanje in pravo, ki se uporablja; meni, da bi moral biti splošni cilj dosledno strukturiran in zlahka dostopen pravni okvir; meni, da bi morali biti zato terminologija v vseh obravnavanih zadevah ter vsi pojmi in zahteve za podobne predpise v vseh zadevah enotni in usklajeni (denimo litispendenca, klavzule o pristojnosti ipd.), končni cilj pa bi lahko bila izčrpna kodifikacija mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pregleda medsebojna razmerja med uredbami, ki obravnavajo pristojnost, izvrševanje in pravo, ki se uporablja; meni, da bi moral biti splošni cilj dosledno strukturiran in zlahka dostopen pravni okvir; meni, da bi morali biti zato terminologija v vseh obravnavanih zadevah ter vsi pojmi in zahteve za podobne predpise v vseh zadevah enotni in usklajeni (denimo litispendenca, klavzule o pristojnosti ipd.), končni cilj pa bi lahko bila izčrpna kodifikacija mednarodnega zasebnega prava;

Odprava eksekvature

| 2. | poziva k odpravi zahteve po eksekvaturi, vendar meni, da bi jo morali uravnotežiti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, oblikovanimi za zaščito pravic stranke, zoper katero se zahteva izvršba; meni, da je treba določiti izredni postopek v državi članici, v kateri se zahteva izvršba; meni, da bi moral biti ta postopek na voljo na zahtevo stranke, zoper katero se zahteva izvršba, na sodišče iz seznama iz priloge III Uredbe; meni, da bi morali biti razlogi za uveljavitev tega izrednega postopka naslednji: (a) če je priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje; (b) če tožencu, ki se ni spustil v postopek, ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravil obrambo, razen če toženec ni začel postopka za izpodbijanje sodne odločbe, čeprav je imel to možnost; (c) če je sodba nezdružljiva s sodbo, razglašeno v sporu med istima strankama v državi članici, v kateri se zahteva priznanje, ter (d) če je sodba nezdružljiva s sodbo, ki je bila v preteklosti razglašena v drugi državi članici ali v tretji državi in ki vključuje enak razlog ter se odvija med istima strankama, pod pogojem da prejšnja sodba izpolnjuje pogoje, potrebne za priznanje v zaprošeni državi članici; nadalje meni, da bi morala biti dana možnost, da se na sodnika naslovi zahteva, še preden se začne izvršba, in da bi moral sodnik, če meni, da ima zahteva resne temelje, zadevo predati sodišču iz seznama iz priloge III, da zadevo preuči na podlagi zgoraj navedenih razlogov; se zavzema za to, da se v preambulo doda uvodna izjava, s katero bi lahko nacionalno sodišče kaznovalo nadležno ali nerazumno zahtevo, med drugim kar zadeva stroške; |
| --- | --- |

2.

poziva k odpravi zahteve po eksekvaturi, vendar meni, da bi jo morali uravnotežiti z ustreznimi zaščitnimi ukrepi, oblikovanimi za zaščito pravic stranke, zoper katero se zahteva izvršba; meni, da je treba določiti izredni postopek v državi članici, v kateri se zahteva izvršba; meni, da bi moral biti ta postopek na voljo na zahtevo stranke, zoper katero se zahteva izvršba, na sodišče iz seznama iz priloge III Uredbe; meni, da bi morali biti razlogi za uveljavitev tega izrednega postopka naslednji: (a) če je priznanje v očitnem nasprotju z javnim redom v državi članici, v kateri se zahteva priznanje; (b) če tožencu, ki se ni spustil v postopek, ni bilo vročeno pisanje o začetku postopka ali enakovredno pisanje pravočasno in na tak način, da bi lahko pripravil obrambo, razen če toženec ni začel postopka za izpodbijanje sodne odločbe, čeprav je imel to možnost; (c) če je sodba nezdružljiva s sodbo, razglašeno v sporu med istima strankama v državi članici, v kateri se zahteva priznanje, ter (d) če je sodba nezdružljiva s sodbo, ki je bila v preteklosti razglašena v drugi državi članici ali v tretji državi in ki vključuje enak razlog ter se odvija med istima strankama, pod pogojem da prejšnja sodba izpolnjuje pogoje, potrebne za priznanje v zaprošeni državi članici; nadalje meni, da bi morala biti dana možnost, da se na sodnika naslovi zahteva, še preden se začne izvršba, in da bi moral sodnik, če meni, da ima zahteva resne temelje, zadevo predati sodišču iz seznama iz priloge III, da zadevo preuči na podlagi zgoraj navedenih razlogov; se zavzema za to, da se v preambulo doda uvodna izjava, s katero bi lahko nacionalno sodišče kaznovalo nadležno ali nerazumno zahtevo, med drugim kar zadeva stroške;

| 3. | spodbuja Komisijo, naj začne javno razpravo o vprašanju javne politike v povezavi z instrumenti mednarodnega zasebnega prava; |
| --- | --- |

3.

spodbuja Komisijo, naj začne javno razpravo o vprašanju javne politike v povezavi z instrumenti mednarodnega zasebnega prava;

| 4. | meni, da mora izredni postopek iz odstavka 2 potekati v usklajenem postopkovnem časovnem okviru, s čimer bi zagotovili, da bo izveden čim hitreje; treba je tudi zagotoviti, da ukrepi za izvršbo, ki bi bili morebiti sprejeti pred potekom časovnega roka za vložitev zahtevka za izredni postopek ali pred zaključkom izrednega postopka, ne bodo nepopravljivi; je še zlasti zaskrbljen, ker tuje sodbe ne bi smeli izvršiti, če ni bila ustrezno vročena dolžniku po sodbi; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora izredni postopek iz odstavka 2 potekati v usklajenem postopkovnem časovnem okviru, s čimer bi zagotovili, da bo izveden čim hitreje; treba je tudi zagotoviti, da ukrepi za izvršbo, ki bi bili morebiti sprejeti pred potekom časovnega roka za vložitev zahtevka za izredni postopek ali pred zaključkom izrednega postopka, ne bodo nepopravljivi; je še zlasti zaskrbljen, ker tuje sodbe ne bi smeli izvršiti, če ni bila ustrezno vročena dolžniku po sodbi;

| 5. | trdi, da je treba kot postopkovno pomoč določiti ne le zahtevo po potrdilu o verodostojnosti, da se zagotovi priznanje, pač pa da je treba določiti tudi standardno obliko potrdila; v zvezi s tem meni, da je treba izboljšati potrdilo iz Priloge V, obenem pa se, če je le mogoče, poskušati izogniti potrebi po prevodu; |
| --- | --- |

5.

trdi, da je treba kot postopkovno pomoč določiti ne le zahtevo po potrdilu o verodostojnosti, da se zagotovi priznanje, pač pa da je treba določiti tudi standardno obliko potrdila; v zvezi s tem meni, da je treba izboljšati potrdilo iz Priloge V, obenem pa se, če je le mogoče, poskušati izogniti potrebi po prevodu;

| 6. | meni, da je treba zaradi zmanjšanja stroškov prevajanje odločbe, ki jo je treba izvršiti, omejiti le na končno odločbo (izrek in povzetek obrazložitve), celotni prevod pa se zahteva le v primeru vložitve vloge za izredni postopek; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba zaradi zmanjšanja stroškov prevajanje odločbe, ki jo je treba izvršiti, omejiti le na končno odločbo (izrek in povzetek obrazložitve), celotni prevod pa se zahteva le v primeru vložitve vloge za izredni postopek;

Javne listine

| 7. | meni, da javne listine ne bi smele biti neposredno izvršljive, ne da bi jih bilo mogoče izpodbijati pred pravosodnimi organi v državi, v kateri se zahteva izvršba; zato je prepričan, da izredni postopek, ki bo uveden, ne bi smel biti omejen na primere, ko je izvršitev instrumenta v očitnem nasprotju z javno politiko v zaprošeni državi, saj si lahko zamislimo okoliščine, ko bi bila javna listina nezdružljiva s prejšnjo sodbo, zato bi bilo mogoče veljavnost (v nasprotju z verodostojnostjo) javne listine izpodbijati na sodiščih v državi izvora zaradi napake, napačnega prikazovanja itd. celo med samo izvršbo; |
| --- | --- |

7.

meni, da javne listine ne bi smele biti neposredno izvršljive, ne da bi jih bilo mogoče izpodbijati pred pravosodnimi organi v državi, v kateri se zahteva izvršba; zato je prepričan, da izredni postopek, ki bo uveden, ne bi smel biti omejen na primere, ko je izvršitev instrumenta v očitnem nasprotju z javno politiko v zaprošeni državi, saj si lahko zamislimo okoliščine, ko bi bila javna listina nezdružljiva s prejšnjo sodbo, zato bi bilo mogoče veljavnost (v nasprotju z verodostojnostjo) javne listine izpodbijati na sodiščih v državi izvora zaradi napake, napačnega prikazovanja itd. celo med samo izvršbo;

Področje uporabe Uredbe

| 8. | meni, da bi bilo treba preživninske obveznosti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 4/2009 izločiti iz področja uporabe Uredbe, toda ponovno poudarja, da bi končni cilj moral biti izčrpen korpus predpisov, ki bi obsegal vse obravnavane zadeve; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba preživninske obveznosti s področja uporabe Uredbe (ES) št. 4/2009 izločiti iz področja uporabe Uredbe, toda ponovno poudarja, da bi končni cilj moral biti izčrpen korpus predpisov, ki bi obsegal vse obravnavane zadeve;

| 9. | je odločno proti (tudi delni) odpravi izločitve arbitraže iz področja uporabe; |
| --- | --- |

9.

je odločno proti (tudi delni) odpravi izločitve arbitraže iz področja uporabe;

| 10. | meni, da bi člen 1(2)(d) Uredbe moral jasno določati, da so iz področja uporabe Uredbe izvzeti ne le postopki arbitraže, temveč tudi sodni postopki, ki kot glavno ali stransko stvar ali predhodno vprašanje obravnavajo veljavnost ali obseg pristojnosti arbitraže; nadalje meni, da bi bilo treba členu 31 dodati odstavek, ki bi določal, da se sodba ne prizna, če je sodišče države članice izvora pri odločanju o vprašanju v zvezi z veljavnostjo ali obsegom klavzule o arbitraži spregledalo določbo arbitražnega prava države članice, v kateri se zahteva izvršba, razen če ima sodba tiste države članice enak izid kot v primeru, če bi se uporabila določba arbitražnega prava države članice, v kateri se zahteva izvršba; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi člen 1(2)(d) Uredbe moral jasno določati, da so iz področja uporabe Uredbe izvzeti ne le postopki arbitraže, temveč tudi sodni postopki, ki kot glavno ali stransko stvar ali predhodno vprašanje obravnavajo veljavnost ali obseg pristojnosti arbitraže; nadalje meni, da bi bilo treba členu 31 dodati odstavek, ki bi določal, da se sodba ne prizna, če je sodišče države članice izvora pri odločanju o vprašanju v zvezi z veljavnostjo ali obsegom klavzule o arbitraži spregledalo določbo arbitražnega prava države članice, v kateri se zahteva izvršba, razen če ima sodba tiste države članice enak izid kot v primeru, če bi se uporabila določba arbitražnega prava države članice, v kateri se zahteva izvršba;

| 11. | meni, da bi bilo treba tudi to pojasniti v uvodni izjavi; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba tudi to pojasniti v uvodni izjavi;

Izbira sodišča

| 12. | se zavzema za rešitev problema neprimernih ukrepov (t.i. „torpedo actions“) z razrešitvijo sodišča, ki je izbrano v sporazumu o izbiri sodišča, od obveze, da prekine postopek po pravilu o litispendenci; temu je treba dodati zahtevo, da se morebitni spori o pristojnosti na izbranem sodišču obravnavajo hitro in kot predhodno vprašanje; to bi podprli z uvodno izjavo, v kateri bi poudarili, da je avtonomija stranke najpomembnejša; |
| --- | --- |

12.

se zavzema za rešitev problema neprimernih ukrepov (t.i. „torpedo actions“) z razrešitvijo sodišča, ki je izbrano v sporazumu o izbiri sodišča, od obveze, da prekine postopek po pravilu o litispendenci; temu je treba dodati zahtevo, da se morebitni spori o pristojnosti na izbranem sodišču obravnavajo hitro in kot predhodno vprašanje; to bi podprli z uvodno izjavo, v kateri bi poudarili, da je avtonomija stranke najpomembnejša;

| 13. | meni, da bi Uredba morala vsebovati novo določbo, ki bi obravnavala možnost, da tretja stran ugovarja sporazumom o izbiri sodišča; meni, da bi taka določba lahko določala, da osebo, ki ni stranka pogodbe, zavezuje izključni sporazum o izbiri sodišča, sklenjen v skladu z Uredbo, le, če: (a) je ta sporazum vsebovan v pisnem dokumentu ali elektronskem zapisu; (b) je ta oseba pravočasno in ustrezno obveščena o sodišču, na katerega je treba vložiti tožbo; (c) pri pogodbah o prevozu blaga, je izbrano sodišče (i) v kraju prebivališča prevoznika; (ii) v kraju sprejema, dogovorjenem v pogodbi o prevozu; (iii) v kraju dostave, dogovorjenem v pogodbi o prevozu, ali (iv) v pristanišču, kjer je blago najprej naloženo na ladjo, ali v pristanišču, kjer je blago dokončno raztovorjeno z ladje; meni, da bi moralo biti prav tako določeno, da lahko v vseh drugih primerih tretja stran vloži tožbo na sodišču, ki je sicer pristojno v skladu z Uredbo, če je očitno, da bi bilo vztrajanje pri tem, da se tretja stran drži izbranega sodišča, očitno nepravično; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi Uredba morala vsebovati novo določbo, ki bi obravnavala možnost, da tretja stran ugovarja sporazumom o izbiri sodišča; meni, da bi taka določba lahko določala, da osebo, ki ni stranka pogodbe, zavezuje izključni sporazum o izbiri sodišča, sklenjen v skladu z Uredbo, le, če: (a) je ta sporazum vsebovan v pisnem dokumentu ali elektronskem zapisu; (b) je ta oseba pravočasno in ustrezno obveščena o sodišču, na katerega je treba vložiti tožbo; (c) pri pogodbah o prevozu blaga, je izbrano sodišče (i) v kraju prebivališča prevoznika; (ii) v kraju sprejema, dogovorjenem v pogodbi o prevozu; (iii) v kraju dostave, dogovorjenem v pogodbi o prevozu, ali (iv) v pristanišču, kjer je blago najprej naloženo na ladjo, ali v pristanišču, kjer je blago dokončno raztovorjeno z ladje; meni, da bi moralo biti prav tako določeno, da lahko v vseh drugih primerih tretja stran vloži tožbo na sodišču, ki je sicer pristojno v skladu z Uredbo, če je očitno, da bi bilo vztrajanje pri tem, da se tretja stran drži izbranega sodišča, očitno nepravično;

Forum non conveniens

| 14. | da bi se izognili težavi, ki se je pokazala v zadevi Owusu proti Jackson, poročevalec predlaga rešitev v skladu s členom 15 Uredbe (ES)št. 2201/2003, kar bi omogočilo sodiščem v državi članici, ki bi bila pristojna glede določene zadeve, da prekinejo postopek, če bi menila, da bi bilo sodišče v drugi državi članici ali v tretji državi bolj primerno za obravnavanje zadeve ali posameznega dela te zadeve, kar bi strankam omogočilo vložitev zahtevka na to sodišče, oziroma omogočilo sodišču, ki je postopek že začelo, da primer s soglasjem strank preda temu sodišču; pozdravlja ustrezni predlog v predlogu uredbe o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb in javnih listin v zapuščinskih zadevah (21); |
| --- | --- |

14.

da bi se izognili težavi, ki se je pokazala v zadevi Owusu proti Jackson, poročevalec predlaga rešitev v skladu s členom 15 Uredbe (ES)št. 2201/2003, kar bi omogočilo sodiščem v državi članici, ki bi bila pristojna glede določene zadeve, da prekinejo postopek, če bi menila, da bi bilo sodišče v drugi državi članici ali v tretji državi bolj primerno za obravnavanje zadeve ali posameznega dela te zadeve, kar bi strankam omogočilo vložitev zahtevka na to sodišče, oziroma omogočilo sodišču, ki je postopek že začelo, da primer s soglasjem strank preda temu sodišču; pozdravlja ustrezni predlog v predlogu uredbe o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb in javnih listin v zapuščinskih zadevah (21);

Delovanje uredbe v mednarodnem pravnem redu

| 15. | po eni strani meni, da vprašanje, ali dati določbam Uredbe vzajemni učinek, ni bilo izčrpno obravnavano, in da bi bilo prenagljeno sprejeti tak ukrep brez temeljite preučitve, obširnih posvetovanj in politične razprave, v kateri bi moral imeti Parlament vodilno vlogo, ter poziva Komisijo, naj sproži ta proces; po drugi strani pa meni, da je zaradi obstoja velikega števila dvostranskih sporazumov med državami članicami in tretjimi državami ter vprašanj vzajemnosti in mednarodnih prijateljskih odnosov problem globalen, rešitev pa bi bilo treba sočasno poiskati v okviru Haaške konference, in sicer z nadaljevanjem pogajanj o konvenciji o mednarodnih sodbah; pooblašča Komisijo, da si po najboljših močeh prizadeva za oživitev tega projekta, ki bi ga lahko imenovali sveti Graal mednarodnega zasebnega prava; poziva Komisijo, naj razišče, do kolikšne mere bi lahko lugansko konvencijo (22) iz leta 2007 uporabili kot model in navdih za takšno konvencijo o mednarodnih sodbah; |
| --- | --- |

15.

po eni strani meni, da vprašanje, ali dati določbam Uredbe vzajemni učinek, ni bilo izčrpno obravnavano, in da bi bilo prenagljeno sprejeti tak ukrep brez temeljite preučitve, obširnih posvetovanj in politične razprave, v kateri bi moral imeti Parlament vodilno vlogo, ter poziva Komisijo, naj sproži ta proces; po drugi strani pa meni, da je zaradi obstoja velikega števila dvostranskih sporazumov med državami članicami in tretjimi državami ter vprašanj vzajemnosti in mednarodnih prijateljskih odnosov problem globalen, rešitev pa bi bilo treba sočasno poiskati v okviru Haaške konference, in sicer z nadaljevanjem pogajanj o konvenciji o mednarodnih sodbah; pooblašča Komisijo, da si po najboljših močeh prizadeva za oživitev tega projekta, ki bi ga lahko imenovali sveti Graal mednarodnega zasebnega prava; poziva Komisijo, naj razišče, do kolikšne mere bi lahko lugansko konvencijo (22) iz leta 2007 uporabili kot model in navdih za takšno konvencijo o mednarodnih sodbah;

| 16. | meni, da bi predpise Skupnosti o izključni pristojnosti glede stvarnih pravic na nepremičninah ali najema/zakupa nepremičnin lahko začasno razširili na postopke, ki se začnejo v tretji državi; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi predpise Skupnosti o izključni pristojnosti glede stvarnih pravic na nepremičninah ali najema/zakupa nepremičnin lahko začasno razširili na postopke, ki se začnejo v tretji državi;

| 17. | zagovarja spremembo Uredbe, s čimer bi omogočili, da bi izključna izbira določb sodišča delovala vzajemno v korist sodišč tretjih držav; |
| --- | --- |

17.

zagovarja spremembo Uredbe, s čimer bi omogočili, da bi izključna izbira določb sodišča delovala vzajemno v korist sodišč tretjih držav;

| 18. | meni, da bi moralo biti vprašanje določbe, ki bi razveljavila zadevo Owens Bank proti Bracco, obravnavano v ločenem pregledu; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi moralo biti vprašanje določbe, ki bi razveljavila zadevo Owens Bank proti Bracco, obravnavano v ločenem pregledu;

Opredelitev kraja prebivališča fizičnih in pravnih oseb

| 19. | meni, da bi bila neodvisna evropska opredelitev (ki bi jo bilo mogoče uporabiti v vseh evropskih pravnih instrumentih) kraja prebivališča fizičnih oseb zaželena, zlasti zato, da bi se izognili situacijam, ko imajo lahko ljudje več kot en kraj prebivališča; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bila neodvisna evropska opredelitev (ki bi jo bilo mogoče uporabiti v vseh evropskih pravnih instrumentih) kraja prebivališča fizičnih oseb zaželena, zlasti zato, da bi se izognili situacijam, ko imajo lahko ljudje več kot en kraj prebivališča;

| 20. | zavrača enotno opredelitev sedeža podjetij v okviru uredbe Bruselj I, saj bi bilo treba o opredelitvi s tako daljnosežnimi posledicami razpravljati in se o njej dogovoriti v okviru razvoja evropskega prava družb; |
| --- | --- |

20.

zavrača enotno opredelitev sedeža podjetij v okviru uredbe Bruselj I, saj bi bilo treba o opredelitvi s tako daljnosežnimi posledicami razpravljati in se o njej dogovoriti v okviru razvoja evropskega prava družb;

Obrestne mere

| 21. | meni, da bi morali z Uredbo določiti pravilo, ki bi preprečevalo, da bi sodišče, ki izda sklep o razglasitvi izvršljivosti, zavrnilo uveljavitev samodejnih pravil sodišča države izvora glede obrestnih mer in namesto tega uporabilo nacionalne obrestne mere zgolj od datuma odobritve zahtevka za izvršitev v okviru izrednega postopka; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morali z Uredbo določiti pravilo, ki bi preprečevalo, da bi sodišče, ki izda sklep o razglasitvi izvršljivosti, zavrnilo uveljavitev samodejnih pravil sodišča države izvora glede obrestnih mer in namesto tega uporabilo nacionalne obrestne mere zgolj od datuma odobritve zahtevka za izvršitev v okviru izrednega postopka;

Industrijska lastnina

| 22. | meni, da bi problem vzporednih postopkov (t.i. torpedo actions) lahko rešili tako, da bi sodišče, ki je drugo začelo postopek, razrešili obveze, da prekine postopek po pravilu o litispendenci, kadar sodišče, ki je prvo začelo postopek, očitno ni pristojno; vendar nasprotuje zamisli, da bi zahtevke za negativno ugotovitveno odločbo v celoti izločili iz pravila prednosti z utemeljitvijo, da imajo lahko taki zahtevki legitimni tržni namen; vseeno meni, da bi vprašanja v zvezi s pristojnostjo najboljše rešili v povezavi s predlogi za vzpostavitev enotnega sistema za patentne spore; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi problem vzporednih postopkov (t.i. torpedo actions) lahko rešili tako, da bi sodišče, ki je drugo začelo postopek, razrešili obveze, da prekine postopek po pravilu o litispendenci, kadar sodišče, ki je prvo začelo postopek, očitno ni pristojno; vendar nasprotuje zamisli, da bi zahtevke za negativno ugotovitveno odločbo v celoti izločili iz pravila prednosti z utemeljitvijo, da imajo lahko taki zahtevki legitimni tržni namen; vseeno meni, da bi vprašanja v zvezi s pristojnostjo najboljše rešili v povezavi s predlogi za vzpostavitev enotnega sistema za patentne spore;

| 23. | meni, da bi bilo treba odpraviti terminološko neskladje med Uredbo (ES) št. 593/2008 (Rim I) (23) in Uredbo (ES) št. 44/2001, tako da bi v člen 15(1) uredbe Bruselj I vključili opredelitev „strokovnjaka“, vsebovano v členu 6(1) uredbe Rim I, ter zamenjali izraz „pogodbe, po katerih cena vključuje kombinacijo prevoza in namestitve“ v členu 15(3) uredbe Bruselj I s sklicevanjem na Direktivo 90/314/EGS o paketnem potovanju (24), kot je to urejeno v točki 6(4)(b) uredbe Rim I; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba odpraviti terminološko neskladje med Uredbo (ES) št. 593/2008 (Rim I) (23) in Uredbo (ES) št. 44/2001, tako da bi v člen 15(1) uredbe Bruselj I vključili opredelitev „strokovnjaka“, vsebovano v členu 6(1) uredbe Rim I, ter zamenjali izraz „pogodbe, po katerih cena vključuje kombinacijo prevoza in namestitve“ v členu 15(3) uredbe Bruselj I s sklicevanjem na Direktivo 90/314/EGS o paketnem potovanju (24), kot je to urejeno v točki 6(4)(b) uredbe Rim I;

Pristojnost za individualne pogodbe o zaposlitvi

| 24. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sodne prakse Sodišča razmisli o tem, ali ni mogoče poiskati rešitve, s katero bi tistim zaposlenim, ki ne opravljajo dela v zgolj eni državi članici (npr. vozniki tovornjakov na dolge razdalje, stevardi in stevardese) zagotovili večjo pravno varnost in ustrezno zaščito bolj ranljivi stranki; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju sodne prakse Sodišča razmisli o tem, ali ni mogoče poiskati rešitve, s katero bi tistim zaposlenim, ki ne opravljajo dela v zgolj eni državi članici (npr. vozniki tovornjakov na dolge razdalje, stevardi in stevardese) zagotovili večjo pravno varnost in ustrezno zaščito bolj ranljivi stranki;

Osebnostne pravice

| 25. | meni, da je treba pravilo v zadevi Shveill prilagoditi; zato meni, da je treba zaradi zmanjševanja domnevne nagnjenosti sodišč v nekaterih območjih pristojnosti, da sprejemajo teritorialno pristojnost, čeprav je povezava z državo, v kateri je vložena tožba, zelo šibka, dodati uvodno izjavo, s katero se pojasni, da smejo sodišča teh držav načeloma sprejeti pristojnost le v primeru, da obstaja zadostna, bistvena ali pomembna povezava s to državo; meni, da bi to bilo koristno za doseganje boljšega ravnotežja med različnimi interesi; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba pravilo v zadevi Shveill prilagoditi; zato meni, da je treba zaradi zmanjševanja domnevne nagnjenosti sodišč v nekaterih območjih pristojnosti, da sprejemajo teritorialno pristojnost, čeprav je povezava z državo, v kateri je vložena tožba, zelo šibka, dodati uvodno izjavo, s katero se pojasni, da smejo sodišča teh držav načeloma sprejeti pristojnost le v primeru, da obstaja zadostna, bistvena ali pomembna povezava s to državo; meni, da bi to bilo koristno za doseganje boljšega ravnotežja med različnimi interesi;

Začasni ukrepi

| 26. | meni, da je treba za zagotovitev boljšega dostopa do sodnega varstva, odredbe, katerih namen je pridobitev informacij in dokazov ali zavarovanje dokazov, vključiti v pojem začasnih in zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba za zagotovitev boljšega dostopa do sodnega varstva, odredbe, katerih namen je pridobitev informacij in dokazov ali zavarovanje dokazov, vključiti v pojem začasnih in zaščitnih ukrepov;

| 27. | meni, da bi Uredba za take ukrepe morala določati pristojnost države članice, kjer se nahajajo zahtevane informacije ali dokazi, poleg pristojnosti sodišč, ki so pristojna za vsebinsko odločanje; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi Uredba za take ukrepe morala določati pristojnost države članice, kjer se nahajajo zahtevane informacije ali dokazi, poleg pristojnosti sodišč, ki so pristojna za vsebinsko odločanje;

| 28. | meni, da bi morali biti „začasni ukrepi, ki vključujejo zaščitne ukrepe“, opredeljeni v uvodni izjavi v skladu z njihovo uporabo v zadevi St Paul Dairy; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morali biti „začasni ukrepi, ki vključujejo zaščitne ukrepe“, opredeljeni v uvodni izjavi v skladu z njihovo uporabo v zadevi St Paul Dairy;

| 29. | meni, da bi bilo treba nadomestiti razlikovanje, ki je bilo narejeno v zadevi Van Uden, med primeri, v katerih ima sodišče, ki izda ukrep, pristojnost za vsebinsko odločanje, in primeri, v katerih te pristojnosti nima, s preizkusom, ki bi temeljil na vprašanju, ali se ukrepi zahtevajo v podporo postopkov, ki so ali bodo sproženi v tej državi članici ali v državi nečlanici (v tem primeru omejitve iz člena 31 ne bi smele veljati) ali v podporo postopkov v drugi državi članici (v tem primeru bi omejitve iz člena 31 morale veljati); |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba nadomestiti razlikovanje, ki je bilo narejeno v zadevi Van Uden, med primeri, v katerih ima sodišče, ki izda ukrep, pristojnost za vsebinsko odločanje, in primeri, v katerih te pristojnosti nima, s preizkusom, ki bi temeljil na vprašanju, ali se ukrepi zahtevajo v podporo postopkov, ki so ali bodo sproženi v tej državi članici ali v državi nečlanici (v tem primeru omejitve iz člena 31 ne bi smele veljati) ali v podporo postopkov v drugi državi članici (v tem primeru bi omejitve iz člena 31 morale veljati);

| 30. | poziva, da se doda uvodna izjava, da se premagajo težave zaradi zahtev iz zadeve Van Uden za „dejansko povezavo“ s teritorialno pristojnostjo sodišča države članice, ki izda tak ukrep, da se tako pojasni, da bi morala sodišča države članice pri odločanju, ali naj izdajo, obnovijo, spremenijo ali zavrnejo začasni ukrep v podporo postopkom v drugi državi članici, upoštevati vse okoliščine, vključno z: (i) vsemi izjavami sodišča države članice, ki odloča o glavni zadevi, v zvezi z obravnavanim ukrepom ali istovrstnimi ukrepi, (ii) dejstvom, ali obstaja dejanska povezava med zahtevanim ukrepom in ozemljem države članice, v katerem se zahteva, in (iii) verjetnim učinkom ukrepa na postopke, ki potekajo ali naj bi se začeli v drugi državi članici; |
| --- | --- |

30.

poziva, da se doda uvodna izjava, da se premagajo težave zaradi zahtev iz zadeve Van Uden za „dejansko povezavo“ s teritorialno pristojnostjo sodišča države članice, ki izda tak ukrep, da se tako pojasni, da bi morala sodišča države članice pri odločanju, ali naj izdajo, obnovijo, spremenijo ali zavrnejo začasni ukrep v podporo postopkom v drugi državi članici, upoštevati vse okoliščine, vključno z: (i) vsemi izjavami sodišča države članice, ki odloča o glavni zadevi, v zvezi z obravnavanim ukrepom ali istovrstnimi ukrepi, (ii) dejstvom, ali obstaja dejanska povezava med zahtevanim ukrepom in ozemljem države članice, v katerem se zahteva, in (iii) verjetnim učinkom ukrepa na postopke, ki potekajo ali naj bi se začeli v drugi državi članici;

| 31. | zavrača zamisel Komisije, da bi sodišče, pred katerim poteka glavni postopke, lahko zavrnilo, spremenilo ali prilagodilo začasni ukrep, ki ga je izdalo sodišče druge države članice, saj to ne bi bilo skladno z duhom načela vzajemnega zaupanja iz Uredbe; poleg tega meni, da ni jasno, na kakšni podlagi bi sodišče lahko ponovno preverilo odločitev sodišča drugega območja, in katero pravo bi se v teh okoliščinah uporabilo, to bi pa lahko povzročilo dejanske praktične težave, denimo v zvezi s stroški; |
| --- | --- |

31.

zavrača zamisel Komisije, da bi sodišče, pred katerim poteka glavni postopke, lahko zavrnilo, spremenilo ali prilagodilo začasni ukrep, ki ga je izdalo sodišče druge države članice, saj to ne bi bilo skladno z duhom načela vzajemnega zaupanja iz Uredbe; poleg tega meni, da ni jasno, na kakšni podlagi bi sodišče lahko ponovno preverilo odločitev sodišča drugega območja, in katero pravo bi se v teh okoliščinah uporabilo, to bi pa lahko povzročilo dejanske praktične težave, denimo v zvezi s stroški;

Kolektivne odškodnine

| 32. | poudarja, da bo morala Komisija med obravnavo instrumentov kolektivnih odškodnin v prihodnje morda morala razmisliti o posebnih pravilih v zvezi s posebnimi pristojnostmi za skupinske tožbe; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bo morala Komisija med obravnavo instrumentov kolektivnih odškodnin v prihodnje morda morala razmisliti o posebnih pravilih v zvezi s posebnimi pristojnostmi za skupinske tožbe;

Druga vprašanja

| 33. | meni, da je zaradi posebnih težav mednarodnega zasebnega prava, pomena zakonodaje EU o koliziji zakonov za gospodarstvo, državljane in stranke v sporu ter potrebe po obsežni sodni praksi pravi čas za ustanovitev posebne zbornice v okviru Sodišča, ki bi obravnavala vprašanja za predhodno odločanje, povezana z mednarodnim zasebnim pravom; |
| --- | --- |

33.

meni, da je zaradi posebnih težav mednarodnega zasebnega prava, pomena zakonodaje EU o koliziji zakonov za gospodarstvo, državljane in stranke v sporu ter potrebe po obsežni sodni praksi pravi čas za ustanovitev posebne zbornice v okviru Sodišča, ki bi obravnavala vprašanja za predhodno odločanje, povezana z mednarodnim zasebnim pravom;

*

* *

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0090.

(3)  Zadeva C-394/07 Gambazzi proti DaimlerChrysler Canada ZOdl. 2009, I-2563.

(4)  Mnenje 1/03, ZOdl. 2006, str. I-1145.

(5)  Zadeva C-185/07 Allianz SpA proti West Tankers Inc. ZOdl 2009, I-663.

(6)  Zadeva C-116/02, Gasser GmbH proti MISAT Srl [2003], ZOdl I-14693.

(7)  Zadeva C-281/02 Owusu proti Jackson, ZOdl 2005, I-1383.

(8)  Zadeva C-68/93 Shevill in drugi proti Presse Alliance ZOdl. 1995, I-415.

(9)  Zadeva C-129/92 Owens Bank Ltd proti Fulvio Bracco in Bracco Industria Chimica SpA, ZOdl 1994, I-117.

(10)  Zadeva 125/79 Denilauer proti Couchet Frères, ZOdl 1980, 1553.

(11)  Zadeva C-104/03 St Paul Dairy Industries proti Unibel, ZOdl 2005, I-3481.

(12)  Zadeva C-391/95 Van Uden proti Deco-Line ZOdl. 1998, I-7091.

(13)  Prečiščeno besedilo iz UL C 27, 26.1.1998, str. 1.

(14)  UL L 143, 30.4.2004, str. 15.

(15)  UL L 399, 30.12.2006, str. 1.

(16)  UL L 199, 31.7.2007, str. 1.

(17)  UL L 7, 10.1.2009, str. 1.

(18)  UL L 338, 23.12.2003, str. 1.

(19)  UL L 199, 31.7.2007, str. 40.

(20)  Glej uvodno izjavo 9 v preambuli.

(21)  KOM(2009)0154; Člen 5.

(22)  UL L 147, 10.6.2009, str. 5.

(23)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbene obveznosti („Rim I“) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

(24)  Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59).

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/44

---

Torek, 7. september 2010Socialna integracija žensk iz etničnih manjšin

P7_TA(2010)0305

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o socialni integraciji žensk iz etničnih manjšin (2010/2041(INI))

2011/C 308 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju drugega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa obveznost Evropske unije, da se bojuje proti diskriminaciji,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (3) in Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 21,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah (5), Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (6) in Deklaracije OZN o pravicah pripadnikov narodnostnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin (7),

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

ob upoštevanju stockholmskega programa (8),

ob upoštevanju lizbonske strategije in strategije EU 2020, ki je v fazi oblikovanja,

ob upoštevanju Sklepa št. 1350/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o uvedbi drugega programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja (2008–2013) (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2006 o priseljevanju žensk: vloga in mesto priseljenk v Evropski uniji (12),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v obdobju 2004–2008 (13),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (14),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (15),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0221/2010),

| A. | ker Pogodba o Evropski uniji in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah določata vrednote, na katerih temelji Unija, v praksi pa vseh ugodnostih iz Listine o temeljnih pravicah ne uživajo vsi, ki živijo v Evropski uniji, zlasti ne pripadnice etničnih manjšin, vključno s tistimi, ki so žrtve nasilja, trgovine z ljudmi in revščine; ker so te vrednote skupne družbam držav članic, v katerih vladajo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost spolov; |
| --- | --- |

A.

ker Pogodba o Evropski uniji in Listina Evropske unije o temeljnih pravicah določata vrednote, na katerih temelji Unija, v praksi pa vseh ugodnostih iz Listine o temeljnih pravicah ne uživajo vsi, ki živijo v Evropski uniji, zlasti ne pripadnice etničnih manjšin, vključno s tistimi, ki so žrtve nasilja, trgovine z ljudmi in revščine; ker so te vrednote skupne družbam držav članic, v katerih vladajo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost spolov;

| B. | ker člen 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi pripadnosti etnični manjšini; ker so mnoge etnične manjšine, ki živijo v Evropski uniji, še vedno žrtev diskriminacije, socialne izključenosti in segregacije, |
| --- | --- |

B.

ker člen 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje vsakršno diskriminacijo na podlagi pripadnosti etnični manjšini; ker so mnoge etnične manjšine, ki živijo v Evropski uniji, še vedno žrtev diskriminacije, socialne izključenosti in segregacije,

| C. | ker je enaka obravnava temeljna pravica vseh državljanov in ne privilegij, in ker bi morala biti strpnost splošna drža v življenju in ne usluga, ki se prizna le nekaterim; ker se je treba proti vsem oblikam diskriminacije boriti z enako močjo, |
| --- | --- |

C.

ker je enaka obravnava temeljna pravica vseh državljanov in ne privilegij, in ker bi morala biti strpnost splošna drža v življenju in ne usluga, ki se prizna le nekaterim; ker se je treba proti vsem oblikam diskriminacije boriti z enako močjo,

| D. | ker pripadnice etničnih manjšin niso zapostavljene zgolj v primerjavi s pripadnicami večine, temveč tudi v primerjavi z moškimi pripadniki etničnih manjšin, |
| --- | --- |

D.

ker pripadnice etničnih manjšin niso zapostavljene zgolj v primerjavi s pripadnicami večine, temveč tudi v primerjavi z moškimi pripadniki etničnih manjšin,

| E. | ker je celovit pristop Evropske unije ključen za skladno politiko vključevanja pripadnic etničnih manjšin v družbo in naj zato vključuje ukrepe za boj proti diskriminaciji, za lažji dostop do stanovanja, zaposlovanja, izobraževanja, zdravstvenega varstva in socialnih storitev ter za doslednejše spoštovanje temeljnih pravic, |
| --- | --- |

E.

ker je celovit pristop Evropske unije ključen za skladno politiko vključevanja pripadnic etničnih manjšin v družbo in naj zato vključuje ukrepe za boj proti diskriminaciji, za lažji dostop do stanovanja, zaposlovanja, izobraževanja, zdravstvenega varstva in socialnih storitev ter za doslednejše spoštovanje temeljnih pravic,

| F. | ker ni splošno sprejete pravne opredelitve etničnih manjšin; ker bi morali biti načeli enakih možnosti in enake obravnave, ki temelji na medsebojnem spoštovanju, razumevanju in sprejemanju, temelj politik Unije za vse njene prebivalce, ne glede na njihov izvor, |
| --- | --- |

F.

ker ni splošno sprejete pravne opredelitve etničnih manjšin; ker bi morali biti načeli enakih možnosti in enake obravnave, ki temelji na medsebojnem spoštovanju, razumevanju in sprejemanju, temelj politik Unije za vse njene prebivalce, ne glede na njihov izvor,

| G. | ker to, da imajo prav vsi enak dostop do kakovostnega izobraževanja, prispeva k lažjemu vključevanju na trg dela in krepi splošno kakovost življenja; ker v nekaterih državah članicah etnične manjšine niso polno in enakopravno udeležene v splošnih izobraževalnih sistemih; ker morajo izobraževalni sistemi privzgajati vrednote strpnosti in enakopravnosti, da bi v Uniji zagotovili razvoj demokratične in odprte družbe, |
| --- | --- |

G.

ker to, da imajo prav vsi enak dostop do kakovostnega izobraževanja, prispeva k lažjemu vključevanju na trg dela in krepi splošno kakovost življenja; ker v nekaterih državah članicah etnične manjšine niso polno in enakopravno udeležene v splošnih izobraževalnih sistemih; ker morajo izobraževalni sistemi privzgajati vrednote strpnosti in enakopravnosti, da bi v Uniji zagotovili razvoj demokratične in odprte družbe,

| H. | ker okrepljeno upoštevanje vidika spola koristi politiki integracije državljanov tretjih držav, kar je nujno potrebno, da bi upoštevali posebne potrebe pripadnic etničnih skupin, |
| --- | --- |

H.

ker okrepljeno upoštevanje vidika spola koristi politiki integracije državljanov tretjih držav, kar je nujno potrebno, da bi upoštevali posebne potrebe pripadnic etničnih skupin,

| I. | ker bi bilo treba vključevanje pripadnic etničnih skupin v družbo spodbujati s politiko priseljevanja, azilno politiko in zakonodajo na teh področjih, |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba vključevanje pripadnic etničnih skupin v družbo spodbujati s politiko priseljevanja, azilno politiko in zakonodajo na teh področjih,

| J. | ker je potreben ciljno usmerjen pristop k vključevanju pripadnic etničnih manjšin v družbo, da se izognemo pojavu večplastne diskriminacije, stereotipnih predstav, stigmatizacije in etnične segregacije, |
| --- | --- |

J.

ker je potreben ciljno usmerjen pristop k vključevanju pripadnic etničnih manjšin v družbo, da se izognemo pojavu večplastne diskriminacije, stereotipnih predstav, stigmatizacije in etnične segregacije,

| K. | ker razlike v kulturi, tradiciji in/ali veri ne bi smele ovirati vključevanja pripadnic etničnih manjšin in priseljenk, |
| --- | --- |

K.

ker razlike v kulturi, tradiciji in/ali veri ne bi smele ovirati vključevanja pripadnic etničnih manjšin in priseljenk,

| L. | ker je zbiranje ločenih podatkov pogoj za varstvo in spodbujanje človekovih pravic žensk in etničnih manjšin in ker mnoge težave niso opredeljene, ker pač ni statističnih podatkov, zato tudi ni bila sprejeta nobena ciljno usmerjena politika, |
| --- | --- |

L.

ker je zbiranje ločenih podatkov pogoj za varstvo in spodbujanje človekovih pravic žensk in etničnih manjšin in ker mnoge težave niso opredeljene, ker pač ni statističnih podatkov, zato tudi ni bila sprejeta nobena ciljno usmerjena politika,

| M. | ker sicer obstajajo številni primerni instrumenti in politike za vključevanje pripadnic etničnih manjšin v družbo, vendar njihovo izvajanje na nacionalni ravni ni celovito, na ravni Unije pa ni usklajevanja, |
| --- | --- |

M.

ker sicer obstajajo številni primerni instrumenti in politike za vključevanje pripadnic etničnih manjšin v družbo, vendar njihovo izvajanje na nacionalni ravni ni celovito, na ravni Unije pa ni usklajevanja,

| N. | ker je večina pripadnic etničnih manjšin žrtev večplastne diskriminacije in so bolj izpostavljene socialni izključenosti, revščini in zelo hudim kršitvam človekovih pravic, kot sta trgovina z ljudmi in prisilna sterilizacija, kot ženske iz večinske družbe ali moški pripadniki manjšinskih skupin, |
| --- | --- |

N.

ker je večina pripadnic etničnih manjšin žrtev večplastne diskriminacije in so bolj izpostavljene socialni izključenosti, revščini in zelo hudim kršitvam človekovih pravic, kot sta trgovina z ljudmi in prisilna sterilizacija, kot ženske iz večinske družbe ali moški pripadniki manjšinskih skupin,

| O. | ker so pripadnice etničnih manjšin zaradi slabšega socialno-ekonomskega statusa mnogih izmed njih omejene pri izvrševanju svojih temeljnih pravic in dostopanju do sredstev, vključno v zvezi z reproduktivnim in spolnim zdravjem, kar otežuje postopek vključevanja, |
| --- | --- |

O.

ker so pripadnice etničnih manjšin zaradi slabšega socialno-ekonomskega statusa mnogih izmed njih omejene pri izvrševanju svojih temeljnih pravic in dostopanju do sredstev, vključno v zvezi z reproduktivnim in spolnim zdravjem, kar otežuje postopek vključevanja,

| P. | ker zdravstveno stanje žensk vpliva ne le na njihovo zdravje, temveč tudi na zdravje njihovih otrok, |
| --- | --- |

P.

ker zdravstveno stanje žensk vpliva ne le na njihovo zdravje, temveč tudi na zdravje njihovih otrok,

| Q. | ker bosta dejavno udejstvovanje žensk v družbi in njihovo uspešno vključevanje pozitivno vplivala na njihove otroke in na prihodnje rodove, |
| --- | --- |

Q.

ker bosta dejavno udejstvovanje žensk v družbi in njihovo uspešno vključevanje pozitivno vplivala na njihove otroke in na prihodnje rodove,

| R. | ker lahko socialna izključenost pripadnic etničnih manjšin pripelje do težav s finančno neodvisnostjo, ki lahko povzročajo neposredne in posredne stroške za skupnost in javni proračun, |
| --- | --- |

R.

ker lahko socialna izključenost pripadnic etničnih manjšin pripelje do težav s finančno neodvisnostjo, ki lahko povzročajo neposredne in posredne stroške za skupnost in javni proračun,

| S. | ker je večina pripadnic etničnih manjšin bolj izpostavljena različnim oblikam nasilja in izkoriščanja, ki ju povzročajo moški, če niso integrirane kot ženske iz večinske družbe, |
| --- | --- |

S.

ker je večina pripadnic etničnih manjšin bolj izpostavljena različnim oblikam nasilja in izkoriščanja, ki ju povzročajo moški, če niso integrirane kot ženske iz večinske družbe,

| T. | ker bi družbenemu vključevanju koristila pogostejša in redna posvetovanja s pripadnicami etničnih manjšin na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni, |
| --- | --- |

T.

ker bi družbenemu vključevanju koristila pogostejša in redna posvetovanja s pripadnicami etničnih manjšin na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni,

| 1. | poudarja, da ni splošno sprejete pravne opredelitve etničnih manjšin in da ta pojem zajema širok razpon razmer, v katerih so različne etnične manjšine v državah članicah EU; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ni splošno sprejete pravne opredelitve etničnih manjšin in da ta pojem zajema širok razpon razmer, v katerih so različne etnične manjšine v državah članicah EU;

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami in združenji civilne družbe zagotovijo redno zbiranje in analizo podatkov, ki bodo ločeni po spolu in etnični pripadnosti, hkrati pa v skladu z določbami o varstvu osebnih podatkov, o vprašanjih, ki se nanašajo na vključevanje v družbo, kot so dostop do izobraževanja, trga dela, socialne varnosti, zdravstva in stanovanja; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami in združenji civilne družbe zagotovijo redno zbiranje in analizo podatkov, ki bodo ločeni po spolu in etnični pripadnosti, hkrati pa v skladu z določbami o varstvu osebnih podatkov, o vprašanjih, ki se nanašajo na vključevanje v družbo, kot so dostop do izobraževanja, trga dela, socialne varnosti, zdravstva in stanovanja;

| 3. | meni, da je izredno pomembno, da se obstoječa zakonodaja pravočasno izvede in da države članice prenesejo ustrezne direktive; meni, da je potrebno bolj strukturirano sodelovanje med evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno politiko v zvezi z etničnimi manjšinami, da se doseže trajnosten učinek in oblikujejo boljše politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; oblikovalce politike na vseh ravneh spodbuja, naj se z ženskami, katerih pravice so prizadete, njihovimi skupnostmi in organizacijami, ki so dejavne na tem področju, posvetujejo o politikah in ukrepih, katerih cilj je izboljšanje družbenega vključevanja pripadnic etničnih manjšin; |
| --- | --- |

3.

meni, da je izredno pomembno, da se obstoječa zakonodaja pravočasno izvede in da države članice prenesejo ustrezne direktive; meni, da je potrebno bolj strukturirano sodelovanje med evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno politiko v zvezi z etničnimi manjšinami, da se doseže trajnosten učinek in oblikujejo boljše politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; oblikovalce politike na vseh ravneh spodbuja, naj se z ženskami, katerih pravice so prizadete, njihovimi skupnostmi in organizacijami, ki so dejavne na tem področju, posvetujejo o politikah in ukrepih, katerih cilj je izboljšanje družbenega vključevanja pripadnic etničnih manjšin;

| 4. | opozarja na pomen izobraževanja o sprejemanju različnih kultur in posledicah diskriminacije in predsodkov; ugotavlja, da odgovornost za dejansko vključevanje nosijo tako etnične manjšine kot večinska družba, obe strani pa si morata prizadevati za medsebojno povezovanje, da bi dosegli družbeno enotnost; |
| --- | --- |

4.

opozarja na pomen izobraževanja o sprejemanju različnih kultur in posledicah diskriminacije in predsodkov; ugotavlja, da odgovornost za dejansko vključevanje nosijo tako etnične manjšine kot večinska družba, obe strani pa si morata prizadevati za medsebojno povezovanje, da bi dosegli družbeno enotnost;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za ohranjanje znanja in spretnosti pripadnic etničnih manjšin in jim zagotovijo boljše možnosti za dostop do trga dela, cenovno dostopno in kakovostno varstvo otrok ter dostop do izobrazbe, usposabljanja in dodatnega strokovnega usposabljanja; poziva k učinkovitemu izvajanju politik za pripadnice etničnih manjšin in k oblikovanju jasnih, hitrih postopkov za priznavanje znanja, spretnosti in kvalifikacij; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za ohranjanje znanja in spretnosti pripadnic etničnih manjšin in jim zagotovijo boljše možnosti za dostop do trga dela, cenovno dostopno in kakovostno varstvo otrok ter dostop do izobrazbe, usposabljanja in dodatnega strokovnega usposabljanja; poziva k učinkovitemu izvajanju politik za pripadnice etničnih manjšin in k oblikovanju jasnih, hitrih postopkov za priznavanje znanja, spretnosti in kvalifikacij;

| 6. | opaža pomen vzorov pri integraciji in podpira izmenjavo najboljših praks iz tistih držav članic, ki imajo več izkušenj s preprečevanjem socialne izključenosti; spodbuja oblikovalce politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni naj se posvetujejo z organizacijami pripadnic etničnih manjšin o politiki in ukrepih za vključevanje pripadnic etničnih manjšin v družbo; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe za spodbujanje medkulturnih in družbeno-kulturnih mediatorjev v Evropski uniji; |
| --- | --- |

6.

opaža pomen vzorov pri integraciji in podpira izmenjavo najboljših praks iz tistih držav članic, ki imajo več izkušenj s preprečevanjem socialne izključenosti; spodbuja oblikovalce politike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni naj se posvetujejo z organizacijami pripadnic etničnih manjšin o politiki in ukrepih za vključevanje pripadnic etničnih manjšin v družbo; poziva Komisijo in države članice, naj predlagajo ukrepe za spodbujanje medkulturnih in družbeno-kulturnih mediatorjev v Evropski uniji;

| 7. | meni, da se mora proces vključevanja začeti v zgodnjem življenjskem obdobju, da se ponudijo učinkovite alternative za boj proti revščini in socialni izključenosti; zato odločno meni, da je potreben institucionalni okvir za takšne socialne in izobraževalne storitve za otroke in družine, ki bodo ustrezale posamezni skupnosti ter regionalnim in osebnim potrebam, ob zajamčenem enakem dostopu do kakovostnih storitev, zato Komisijo poziva, naj zagotovi posebno podporo programom zgodnjega vključevanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da se mora proces vključevanja začeti v zgodnjem življenjskem obdobju, da se ponudijo učinkovite alternative za boj proti revščini in socialni izključenosti; zato odločno meni, da je potreben institucionalni okvir za takšne socialne in izobraževalne storitve za otroke in družine, ki bodo ustrezale posamezni skupnosti ter regionalnim in osebnim potrebam, ob zajamčenem enakem dostopu do kakovostnih storitev, zato Komisijo poziva, naj zagotovi posebno podporo programom zgodnjega vključevanja;

| 8. | poziva Komisijo, naj prek evropskega socialnega sklada, države članice pa prek nacionalnih socialnih skladov spodbujajo podjetniške priložnosti, posebej namenjene pripadnicam etničnih manjšin, in v ta namen organizirajo seminarje in delavnice o podjetništvu ter objavljajo razvojne projekte; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj prek evropskega socialnega sklada, države članice pa prek nacionalnih socialnih skladov spodbujajo podjetniške priložnosti, posebej namenjene pripadnicam etničnih manjšin, in v ta namen organizirajo seminarje in delavnice o podjetništvu ter objavljajo razvojne projekte;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami izvajajo kampanje ozaveščanja, namenjene pripadnicam etničnih manjšin, pa tudi splošni javnosti, in naj zagotovijo popolno izvajanje ustreznih določb za boj proti diskriminatornim kulturnim navadam in patriarhalnim vzorcem, da se prepreči polarizacija in onemogočijo prevladujoči spolni stereotipi ter družbena stigmatizacija, na katerih temelji nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo možno upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami izvajajo kampanje ozaveščanja, namenjene pripadnicam etničnih manjšin, pa tudi splošni javnosti, in naj zagotovijo popolno izvajanje ustreznih določb za boj proti diskriminatornim kulturnim navadam in patriarhalnim vzorcem, da se prepreči polarizacija in onemogočijo prevladujoči spolni stereotipi ter družbena stigmatizacija, na katerih temelji nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo možno upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi;

| 10. | poudarja, da je potrebno več medsektorskih raziskav in kazalcev o vplivu diskriminacije in socialne izključenosti na pripadnice manjšinskih skupnosti na ozemlju EU, da bi lahko oblikovali ciljno usmerjene integracijske politike; v tem smislu spodbuja Komisijo, zlasti generalni direktorat za raziskave, naj financira tovrstne raziskovalne projekte; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je potrebno več medsektorskih raziskav in kazalcev o vplivu diskriminacije in socialne izključenosti na pripadnice manjšinskih skupnosti na ozemlju EU, da bi lahko oblikovali ciljno usmerjene integracijske politike; v tem smislu spodbuja Komisijo, zlasti generalni direktorat za raziskave, naj financira tovrstne raziskovalne projekte;

| 11. | spodbuja dejavno politično in družbeno udeležbo pripadnic etničnih manjšin na vseh družbenih področjih, tudi v političnem vodstvu ter izobraževalnem in kulturnem življenju, za boj proti sedanji prenizki udeležbi žensk; |
| --- | --- |

11.

spodbuja dejavno politično in družbeno udeležbo pripadnic etničnih manjšin na vseh družbenih področjih, tudi v političnem vodstvu ter izobraževalnem in kulturnem življenju, za boj proti sedanji prenizki udeležbi žensk;

| 12. | poudarja, da sta povečanje ekonomske neodvisnosti in krepitev vloge žensk osrednja dejavnika pri zagotavljanju njihove polne udeleženosti v družbi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sta povečanje ekonomske neodvisnosti in krepitev vloge žensk osrednja dejavnika pri zagotavljanju njihove polne udeleženosti v družbi;

| 13. | poziva države članice, naj spoštujejo temeljne pravice vseh žensk, tudi pripadnic etničnih manjšin, zlasti pri njihovem dostopanju do zdravstvenega in sodnega varstva, pravne pomoči, pravnih informacij in stanovanja; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj spoštujejo temeljne pravice vseh žensk, tudi pripadnic etničnih manjšin, zlasti pri njihovem dostopanju do zdravstvenega in sodnega varstva, pravne pomoči, pravnih informacij in stanovanja;

| 14. | spodbuja Komisijo, države članice in regionalne in lokalne oblasti, naj si dejavno prizadevajo za izboljšanje in olajšanje dostopa do izobraževanja, pri čemer naj posebno pozornost namenijo učenju jezikov (še zlasti uradnih jezikov posameznih držav) in možnostim vseživljenjskega in visokošolskega izobraževanja za deklice in ženske, pripadnice etničnih manjšin, da se prepreči razlika med spoloma pri stopnji izobrazbe, ki lahko vodi v izključitev s trga dela in revščino; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Komisijo, države članice in regionalne in lokalne oblasti, naj si dejavno prizadevajo za izboljšanje in olajšanje dostopa do izobraževanja, pri čemer naj posebno pozornost namenijo učenju jezikov (še zlasti uradnih jezikov posameznih držav) in možnostim vseživljenjskega in visokošolskega izobraževanja za deklice in ženske, pripadnice etničnih manjšin, da se prepreči razlika med spoloma pri stopnji izobrazbe, ki lahko vodi v izključitev s trga dela in revščino;

| 15. | poudarja, da tudi pripadnice etničnih manjšin potrebujejo dostop do večjezičnih informacij o zdravstvenem varstvu; poudarja pomen medkulturnega izobraževanja za zdravstvene delavce v sodelovanju z ženskimi skupinami iz etničnih manjšin; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da tudi pripadnice etničnih manjšin potrebujejo dostop do večjezičnih informacij o zdravstvenem varstvu; poudarja pomen medkulturnega izobraževanja za zdravstvene delavce v sodelovanju z ženskimi skupinami iz etničnih manjšin;

Enakost spolov

| 16. | poziva Komisijo, naj pri odločanju o politikah in ukrepih za vključevanje v družbo upošteva vidik spolov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pri odločanju o politikah in ukrepih za vključevanje v družbo upošteva vidik spolov;

| 17. | poziva države članice, naj z ukrepi zagotovijo storitve v podporo preprečevanja nasilja nad ženskami na podlagi spola in za zaščito žensk pred njim, ne glede na njihov pravni status, rasno pripadnost, starost, spolno usmerjenost, etnični izvor ali versko prepričanje; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj z ukrepi zagotovijo storitve v podporo preprečevanja nasilja nad ženskami na podlagi spola in za zaščito žensk pred njim, ne glede na njihov pravni status, rasno pripadnost, starost, spolno usmerjenost, etnični izvor ali versko prepričanje;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj z zagotavljanjem sredstev za ciljno usmerjeno izobraževanje in ukrepe za ozaveščanje pripadnic etničnih manjšin o pravicah, ki jih že imajo, in tem, kaj lahko storijo v primeru njihovih kršitev, zagotovijo, da bo veljavna zakonodajo o enakosti spolov in proti diskriminaciji polno izvajana; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj z zagotavljanjem sredstev za ciljno usmerjeno izobraževanje in ukrepe za ozaveščanje pripadnic etničnih manjšin o pravicah, ki jih že imajo, in tem, kaj lahko storijo v primeru njihovih kršitev, zagotovijo, da bo veljavna zakonodajo o enakosti spolov in proti diskriminaciji polno izvajana;

| 19. | poziva države članice, naj zagotovijo zaščito za žrtve večplastne diskriminacije, med katerimi je veliko pripadnic etničnih manjšin, in v pravni sistem vključijo nedvoumne klavzule in zavezujoče določbe o večplastni diskriminaciji; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj zagotovijo zaščito za žrtve večplastne diskriminacije, med katerimi je veliko pripadnic etničnih manjšin, in v pravni sistem vključijo nedvoumne klavzule in zavezujoče določbe o večplastni diskriminaciji;

| 20. | vztraja pri dejavni vlogi Evropskega inštituta za enakost med spoloma pri zbiranju podatkov in izvajanju raziskav o vprašanjih integracije pripadnic etničnih manjšin, ob dosledni uporabi načela o vključevanju načela enakosti med spoloma in spodbujanju prednostnih nalog na področju vključevanja v družbo; |
| --- | --- |

20.

vztraja pri dejavni vlogi Evropskega inštituta za enakost med spoloma pri zbiranju podatkov in izvajanju raziskav o vprašanjih integracije pripadnic etničnih manjšin, ob dosledni uporabi načela o vključevanju načela enakosti med spoloma in spodbujanju prednostnih nalog na področju vključevanja v družbo;

| 21. | poziva Agencijo za temeljne pravice, naj vidik prečne enakosti spolov in pravic žensk vključi v vse vidike večletnega okvirnega programa in dejavnosti, ki mu bodo sledile, vključno z dejavnostmi za boj proti etnični diskriminaciji in zaščito temeljnih pravic Romov; |
| --- | --- |

21.

poziva Agencijo za temeljne pravice, naj vidik prečne enakosti spolov in pravic žensk vključi v vse vidike večletnega okvirnega programa in dejavnosti, ki mu bodo sledile, vključno z dejavnostmi za boj proti etnični diskriminaciji in zaščito temeljnih pravic Romov;

| 22. | poziva Evropski inštitut za enakost med spoloma, naj sistematično zbira podatke, ki bodo ločeni po spolu in etnični pripadnosti, pa tudi na drugih podlagah, ter objavlja rezultate, ki bodo prav tako ločeni po spolu in etnični pripadnosti; poudarja potrebo po primernih mehanizmih zbiranja in varovanja podatkov, da ne bi prihajalo do njihove zlorabe, npr. za rasno profiliranje; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropski inštitut za enakost med spoloma, naj sistematično zbira podatke, ki bodo ločeni po spolu in etnični pripadnosti, pa tudi na drugih podlagah, ter objavlja rezultate, ki bodo prav tako ločeni po spolu in etnični pripadnosti; poudarja potrebo po primernih mehanizmih zbiranja in varovanja podatkov, da ne bi prihajalo do njihove zlorabe, npr. za rasno profiliranje;

| 23. | poudarja ključno vlogo nacionalnih organov za vprašanja enakosti med spoloma pri nudenju podpore in pomoči žrtvam diskriminacije in pri njihovem obveščanju o pravicah in dolžnostih; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni organi za vprašanja enakosti med spoloma učinkoviti in neodvisni in bodo razpolagali z zadostnimi finančnimi in človeškimi viri za posamezne oblike diskriminacije, pa tudi za večplastno diskriminacijo; poziva nacionalne organe za vprašanja enakosti med spoloma, naj razvijejo orodja in pripravijo usposabljanje o večplastni diskriminaciji, vključno s specifičnim položajem pripadnic etničnih manjšin; |
| --- | --- |

23.

poudarja ključno vlogo nacionalnih organov za vprašanja enakosti med spoloma pri nudenju podpore in pomoči žrtvam diskriminacije in pri njihovem obveščanju o pravicah in dolžnostih; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo nacionalni organi za vprašanja enakosti med spoloma učinkoviti in neodvisni in bodo razpolagali z zadostnimi finančnimi in človeškimi viri za posamezne oblike diskriminacije, pa tudi za večplastno diskriminacijo; poziva nacionalne organe za vprašanja enakosti med spoloma, naj razvijejo orodja in pripravijo usposabljanje o večplastni diskriminaciji, vključno s specifičnim položajem pripadnic etničnih manjšin;

*

* *

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(4)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(5)  Sprejela generalna skupščina OZN z resolucijo št. 217A (III) z 10. decembra 1948

(6)  Sprejela generalna skupščina OZN z resolucijo št. 34/180 z 18. decembra 1979.

(7)  Sprejela generalna skupščina OZN z resolucijo št. 47/135 z 18. decembra 1992.

(8)  Svet Evropske unije, dokument št. 5731/10 z dne 3. marca 2010.

(9)  UL L 301, 20.11.2007, str. 3.

(10)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 283.

(11)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 317.

(12)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 118.

(13)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 48.

(14)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0371.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0021.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/49

---

Torek, 7. september 2010Vloga žensk v starajoči se družbi

P7_TA(2010)0306

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o vlogi žensk v starajoči se družbi (2009/2205(INI))

2011/C 308 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 z naslovom „Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva 2009)“ (KOM(2009)0180),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. maja 2007 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope: dejstva in podatki“ (SEC(2007)0638),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom „Spodbujati solidarnost med generacijami“ (KOM(2007)0244),

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost“ (KOM(2006)0571),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 23 in 25, o enakosti žensk in moških ter pravicah starejših, pa tudi členov 34, 35 in 36, ki opredeljujejo zlasti pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, visoko raven varovanja zdravja ljudi in dostop do gospodarskih storitev splošnega pomena,

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, ki poudarja vrednote, skupne državam članicam, kot so pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost in enakost moških in žensk,

ob upoštevanju člena 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki omenja boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rasnega ali etničnega porekla, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel marca 2006 (1),

ob upoštevanju priporočila Mednarodne organizacije dela št. 162 iz leta 1980, ki se nanaša na starejše delavce,

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 (2) o nediskriminiranju na podlagi spola in solidarnosti med generacijami,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o prenosu in uporabi Direktive št. 2002/73/ES o uresničevanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zvezi z dostopom do zaposlitve, poklicnega usposabljanja in napredovanja ter delovnih pogojev (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (4),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0237/2010),

| A. | ker staranje družbe prepogosto vidimo kot nekaj negativnega, na primer kot izziv za starostni ustroj delovne sile in vzdržnost sistemov socialnega in zdravstvenega varstva, čeprav so starejši ljudje tudi gospodarski vir, bogata zaloga izkušenj in izredno pomembna podpora skupnosti in družini kot oskrbovalci in negovalci odvisnih oseb ter (glede na njihove široke poklicne izkušnje) svetovalci za delo, prispevajo pa lahko tudi k ohranjanju podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

A.

ker staranje družbe prepogosto vidimo kot nekaj negativnega, na primer kot izziv za starostni ustroj delovne sile in vzdržnost sistemov socialnega in zdravstvenega varstva, čeprav so starejši ljudje tudi gospodarski vir, bogata zaloga izkušenj in izredno pomembna podpora skupnosti in družini kot oskrbovalci in negovalci odvisnih oseb ter (glede na njihove široke poklicne izkušnje) svetovalci za delo, prispevajo pa lahko tudi k ohranjanju podeželskih skupnosti;

| B. | ker je načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 opozoril na pomanjkljivosti pri doseganju polne enakosti in je v nekaterih primerih sicer spodbudil izvajanje programa za enakost med spoloma, čeprav je doseženi napredek v resnici boren, |
| --- | --- |

B.

ker je načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 opozoril na pomanjkljivosti pri doseganju polne enakosti in je v nekaterih primerih sicer spodbudil izvajanje programa za enakost med spoloma, čeprav je doseženi napredek v resnici boren,

| C. | ker je sedanja gospodarska in socialna kriza še zlasti močno prizadela ženske, posebej starejše, ter njim namenjene storitve, kar povečuje neenakost in diskriminacijo ne le na podlagi spola, temveč tudi starosti in zdravstvenega stanja, |
| --- | --- |

C.

ker je sedanja gospodarska in socialna kriza še zlasti močno prizadela ženske, posebej starejše, ter njim namenjene storitve, kar povečuje neenakost in diskriminacijo ne le na podlagi spola, temveč tudi starosti in zdravstvenega stanja,

| D. | ker so starejši ljudje bolj izpostavljeni tveganju revščine kot splošna populacija in je stopnja revščine med prebivalci EU-27, starimi 65 let in več, leta 2008 znašala približno 19 %, v primerjavi z 19 % leta 2005 in 17 % leta 2000, in ker je pri ženskah, starih nad 65 let, tveganje revščine večje (stopnja tveganja revščine je 22 %, tj. 5 točk več kot za moške), |
| --- | --- |

D.

ker so starejši ljudje bolj izpostavljeni tveganju revščine kot splošna populacija in je stopnja revščine med prebivalci EU-27, starimi 65 let in več, leta 2008 znašala približno 19 %, v primerjavi z 19 % leta 2005 in 17 % leta 2000, in ker je pri ženskah, starih nad 65 let, tveganje revščine večje (stopnja tveganja revščine je 22 %, tj. 5 točk več kot za moške),

| E. | ker se bo po predvidevanjih prebivalstvo EU-27 staralo, saj se bo delež prebivalstva, starejšega od 65 let, s 17,1 % v letu 2008 dvignil na 30 % v letu 2060, delež prebivalstva, starejšega od 80 let, pa se bo v istem obdobju dvignil s 4,4 % na 12,1 %. |
| --- | --- |

E.

ker se bo po predvidevanjih prebivalstvo EU-27 staralo, saj se bo delež prebivalstva, starejšega od 65 let, s 17,1 % v letu 2008 dvignil na 30 % v letu 2060, delež prebivalstva, starejšega od 80 let, pa se bo v istem obdobju dvignil s 4,4 % na 12,1 %.

| F. | ker se bo po napovedih število delovno aktivnega prebivalstva relativno zmanjševalo, vključevanje skupin, ki sedaj niso aktivne na trgu delovne sile, pa bo postalo vse bolj pomembno, |
| --- | --- |

F.

ker se bo po napovedih število delovno aktivnega prebivalstva relativno zmanjševalo, vključevanje skupin, ki sedaj niso aktivne na trgu delovne sile, pa bo postalo vse bolj pomembno,

| G. | ker je spol pomemben dejavnik pri staranju, saj je pričakovana življenjska doba žensk približno šest let daljša kot za moške (statistični podatki za EU-27 za leto 2007 kažejo, da moški živijo do 76. leta, ženske pa do 82. leta); ker je nasprotno po podatkih Eurostata razkorak med pričakovano zdravo življenjsko dobo moških in žensk precej manjši: 61,6 let za moške in 62,3 let za ženske, |
| --- | --- |

G.

ker je spol pomemben dejavnik pri staranju, saj je pričakovana življenjska doba žensk približno šest let daljša kot za moške (statistični podatki za EU-27 za leto 2007 kažejo, da moški živijo do 76. leta, ženske pa do 82. leta); ker je nasprotno po podatkih Eurostata razkorak med pričakovano zdravo življenjsko dobo moških in žensk precej manjši: 61,6 let za moške in 62,3 let za ženske,

| H. | ker so ženske običajno bolj izpostavljene tveganju revščine in tradicionalno prejemajo nižjo pokojnino, zlasti ženske nad 65 let, ki pogosto prejemajo pokojnino, ki komaj presega eksistenčni minimum, razlogi za takšno stanje pa so različni, med njimi velik razkorak v plači med spoloma, ki neposredno vpliva na pokojninske pravice, prenehanje ali prekinitev poklicne dejavnosti, da bi se posvetile družinskim obveznostim, ali pa delo v podjetju zakonca, zlasti v poslovnem sektorju ali kmetijstvu, brez plačila in brez plačevanja prispevkov za socialno varnost, in ker je v času gospodarske recesije tveganje revščine za te ženske še večje, |
| --- | --- |

H.

ker so ženske običajno bolj izpostavljene tveganju revščine in tradicionalno prejemajo nižjo pokojnino, zlasti ženske nad 65 let, ki pogosto prejemajo pokojnino, ki komaj presega eksistenčni minimum, razlogi za takšno stanje pa so različni, med njimi velik razkorak v plači med spoloma, ki neposredno vpliva na pokojninske pravice, prenehanje ali prekinitev poklicne dejavnosti, da bi se posvetile družinskim obveznostim, ali pa delo v podjetju zakonca, zlasti v poslovnem sektorju ali kmetijstvu, brez plačila in brez plačevanja prispevkov za socialno varnost, in ker je v času gospodarske recesije tveganje revščine za te ženske še večje,

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem ta obravnava posledice staranja prebivalstva, vendar obžaluje, da opredelitve, statistični podatki in navedeni primeri ne temeljijo dovolj na ozaveščenosti o neenakosti med spoloma v starosti, ki je predvsem posledica kopičenja neugodnih razmer na podlagi spola skozi vse življenje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije, v katerem ta obravnava posledice staranja prebivalstva, vendar obžaluje, da opredelitve, statistični podatki in navedeni primeri ne temeljijo dovolj na ozaveščenosti o neenakosti med spoloma v starosti, ki je predvsem posledica kopičenja neugodnih razmer na podlagi spola skozi vse življenje;

| 2. | pozdravlja, da se Komisija osredotoča na strategijo, ki jo je določil Evropski svet v Stockholmu leta 2001 (5), kot na dolgoročno vodilo pri obravnavanju izzivov in možnosti, ki jih ustvarja staranje družbe; pozdravlja predlog iz sporočila, da je potreben celovit in večdisciplinaren pristop k staranju, pa tudi k ustvarjanju možnosti, zlasti na trgih z izdelki in storitvami, namenjenih potrebam starejših ljudi in neformalnih oskrbovalcev odvisnih oseb; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost varstvu starejših potrošnikov, ki so prepogosto žrtev zavajanja ali izkoriščanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja, da se Komisija osredotoča na strategijo, ki jo je določil Evropski svet v Stockholmu leta 2001 (5), kot na dolgoročno vodilo pri obravnavanju izzivov in možnosti, ki jih ustvarja staranje družbe; pozdravlja predlog iz sporočila, da je potreben celovit in večdisciplinaren pristop k staranju, pa tudi k ustvarjanju možnosti, zlasti na trgih z izdelki in storitvami, namenjenih potrebam starejših ljudi in neformalnih oskrbovalcev odvisnih oseb; poziva Komisijo, naj nameni posebno pozornost varstvu starejših potrošnikov, ki so prepogosto žrtev zavajanja ali izkoriščanja;

| 3. | poziva institucije, naj ustvarijo bolj pozitiven odnos do staranja, državljane EU pa ozaveščajo o vprašanjih staranja in njegovih pravih posledicah; poziva Komisijo, naj se spopade z miselnostjo, ki staranje enači z bremenom, in na primer opravi študijo o učinkih in potencialu srebrne ekonomije, v kateri so starejše ženske dejavni subjekti; toplo pozdravlja pobudo Komisije, da bo leto 2012 razglašeno za leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva institucije, naj ustvarijo bolj pozitiven odnos do staranja, državljane EU pa ozaveščajo o vprašanjih staranja in njegovih pravih posledicah; poziva Komisijo, naj se spopade z miselnostjo, ki staranje enači z bremenom, in na primer opravi študijo o učinkih in potencialu srebrne ekonomije, v kateri so starejše ženske dejavni subjekti; toplo pozdravlja pobudo Komisije, da bo leto 2012 razglašeno za leto aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti;

| 4. | meni, da bi bilo prav, da sprejmemo tak pristop do življenja, v katerem bi upoštevali medsebojno prepletenost staranja in spola, saj bi bila to pot naprej pri razvoju politike o staranju; meni tudi, da je večjo socialno vključenost in socialno kohezijo mogoče doseči s pristopom, ki bi uporabljal integracijo načela enakosti starosti in spolov kot nepogrešljivo metodo in instrument pri oblikovanju politike na vseh pomembnih področjih (ekonomskem in socialnem, pri zaposlovanju, javnem zdravju, varnosti hrane, pravicah potrošnikov, digitalni agendi, podeželskem in mestnem razvoju itd.); |
| --- | --- |

4.

meni, da bi bilo prav, da sprejmemo tak pristop do življenja, v katerem bi upoštevali medsebojno prepletenost staranja in spola, saj bi bila to pot naprej pri razvoju politike o staranju; meni tudi, da je večjo socialno vključenost in socialno kohezijo mogoče doseči s pristopom, ki bi uporabljal integracijo načela enakosti starosti in spolov kot nepogrešljivo metodo in instrument pri oblikovanju politike na vseh pomembnih področjih (ekonomskem in socialnem, pri zaposlovanju, javnem zdravju, varnosti hrane, pravicah potrošnikov, digitalni agendi, podeželskem in mestnem razvoju itd.);

Odpravljanje diskriminacije na podlagi starosti

| 5. | poziva k čim hitrejšemu sprejetju direktive proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

5.

poziva k čim hitrejšemu sprejetju direktive proti diskriminaciji;

| 6. | priznava, da je treba diskriminacijo na podlagi starosti obravnavati z učinkovitejšimi pravnimi ukrepi in bolj dostopnimi postopki, kar zlasti velja za primere diskriminacije na področju poklicnega življenja, kjer obstaja posebna zakonodaja in sta podpora posamezniku in preiskava okoliščin bistvenega pomena; zato poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje zakonodaje, ki obravnava diskriminacijo na podlagi starosti in druge oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je treba diskriminacijo na podlagi starosti obravnavati z učinkovitejšimi pravnimi ukrepi in bolj dostopnimi postopki, kar zlasti velja za primere diskriminacije na področju poklicnega življenja, kjer obstaja posebna zakonodaja in sta podpora posamezniku in preiskava okoliščin bistvenega pomena; zato poziva države članice, naj zagotovijo učinkovito izvajanje zakonodaje, ki obravnava diskriminacijo na podlagi starosti in druge oblike diskriminacije;

| 7. | se zavzema za pristop k staranju, ki bo bolj temeljil na pravicah in starejši ne bodo obravnavani kot predmeti, temveč bodo lahko delovali kot ozaveščeni posamezniki; |
| --- | --- |

7.

se zavzema za pristop k staranju, ki bo bolj temeljil na pravicah in starejši ne bodo obravnavani kot predmeti, temveč bodo lahko delovali kot ozaveščeni posamezniki;

| 8. | se zavzema za več sredstev in za raziskave in razvoj obstoječih mehanizmov spremljanja, saj je diskriminacija na podlagi starosti redko prepoznana in obravnavana; priznava, da je v državah članicah potrebna večja ozaveščenost, in bi bil vesel prispevka Agencije za temeljne pravice in novoustanovljenega Evropskega inštituta za enakost spolov; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za več sredstev in za raziskave in razvoj obstoječih mehanizmov spremljanja, saj je diskriminacija na podlagi starosti redko prepoznana in obravnavana; priznava, da je v državah članicah potrebna večja ozaveščenost, in bi bil vesel prispevka Agencije za temeljne pravice in novoustanovljenega Evropskega inštituta za enakost spolov;

| 9. | poudarja, da je treba prepoznati večplastno diskriminacijo starejših žensk, ki jo te pogosto doživljajo v družbi, v kateri so izpostavljene diskriminaciji tako na podlagi starosti, spola, zdravstvenega stanja in invalidnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba prepoznati večplastno diskriminacijo starejših žensk, ki jo te pogosto doživljajo v družbi, v kateri so izpostavljene diskriminaciji tako na podlagi starosti, spola, zdravstvenega stanja in invalidnosti;

| 10. | je globoko zaskrbljen zaradi obsega večplastne diskriminacije, ki so ji izpostavljene najbolj ranljive skupine žensk: migrantke, invalidke, homoseksualne ženske, pripadnice manjšin, nizko kvalificirane ženske in starejše ženske, ki doživljajo diskriminacijo na podlagi starosti, spola in etnične pripadnosti, spolne ali verske usmerjenosti itd., ter poziva k ukrepom pozitivne diskriminacije; |
| --- | --- |

10.

je globoko zaskrbljen zaradi obsega večplastne diskriminacije, ki so ji izpostavljene najbolj ranljive skupine žensk: migrantke, invalidke, homoseksualne ženske, pripadnice manjšin, nizko kvalificirane ženske in starejše ženske, ki doživljajo diskriminacijo na podlagi starosti, spola in etnične pripadnosti, spolne ali verske usmerjenosti itd., ter poziva k ukrepom pozitivne diskriminacije;

| 11. | poziva države članice, naj organizirajo resnične kampanje ozaveščanja o temeljni vlogi starejših ljudi v družbi ter o tem, da je treba omogočiti dejavno vlogo starejših žensk, med drugim s pospeševanjem male obrti; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj organizirajo resnične kampanje ozaveščanja o temeljni vlogi starejših ljudi v družbi ter o tem, da je treba omogočiti dejavno vlogo starejših žensk, med drugim s pospeševanjem male obrti;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebni položaj starejših lezbičnih, biseksualnih in transseksualnih žensk; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo posebni položaj starejših lezbičnih, biseksualnih in transseksualnih žensk;

Usklajevanje poklicnega življenja ter nege in oskrbe

| 13. | poziva države članice, naj uvedejo nove vrste dopustov in bodo poleg dopusta za nego in varstvo otroka omogočale plačani dopust za nego in oskrbo in spodbujale bolj enakopravno delitev neplačane oskrbe med ženskimi in moškimi, saj neformalna nega na domu omejuje možnosti negovalcev za delo izven doma; meni, da je v tem kontekstu eden od načinov za zmanjšanje revščine med starejšimi ženskami podpora oblikam dela, ki omogočajo večjo prožnost, kot sta delo s krajšim delovnim časom in delitev delovnega mesta; glede tega poudarja, da morajo imeti delavci v prožnih oblikah zaposlitve enake pravice iz delovnega razmerja kot delavci, ki so zaposleni s polnim delovnim časom; poudarja, da se je treba za izpolnitev zaposlitvenih ciljev strategije EU 2020 lotiti reševanja brezposelnosti med starejšimi ženskami; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj uvedejo nove vrste dopustov in bodo poleg dopusta za nego in varstvo otroka omogočale plačani dopust za nego in oskrbo in spodbujale bolj enakopravno delitev neplačane oskrbe med ženskimi in moškimi, saj neformalna nega na domu omejuje možnosti negovalcev za delo izven doma; meni, da je v tem kontekstu eden od načinov za zmanjšanje revščine med starejšimi ženskami podpora oblikam dela, ki omogočajo večjo prožnost, kot sta delo s krajšim delovnim časom in delitev delovnega mesta; glede tega poudarja, da morajo imeti delavci v prožnih oblikah zaposlitve enake pravice iz delovnega razmerja kot delavci, ki so zaposleni s polnim delovnim časom; poudarja, da se je treba za izpolnitev zaposlitvenih ciljev strategije EU 2020 lotiti reševanja brezposelnosti med starejšimi ženskami;

| 14. | poziva države članice, naj razvijejo mehanizme in zagotovijo, da bo zbiranje pokojninskih pravic negovalcev zadostno tudi v obdobju, ko je njihov dohodek začasno nižji, ker negujejo drugo osebo, kar večinoma zadeva ženske; poziva Komisijo, naj izvede študijo o različnih učinkih pokojninskih sistemov v državah članicah na ženske in moške; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj razvijejo mehanizme in zagotovijo, da bo zbiranje pokojninskih pravic negovalcev zadostno tudi v obdobju, ko je njihov dohodek začasno nižji, ker negujejo drugo osebo, kar večinoma zadeva ženske; poziva Komisijo, naj izvede študijo o različnih učinkih pokojninskih sistemov v državah članicah na ženske in moške;

| 15. | poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola, in sicer razlike med delovnimi vzorci žensk in moških ter večje tveganje diskriminacije starejših žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj pri reformah pokojninskega sistema in prilagoditvah upokojitvene starosti upoštevajo razsežnost spola, in sicer razlike med delovnimi vzorci žensk in moških ter večje tveganje diskriminacije starejših žensk na trgu dela;

| 16. | poziva države članice, naj spodbujajo oblike medsebojne pomoči, ki bi gradile mostove med mladimi in starejšimi, s čimer bi izkoristili navdušenje prvih in izkušnje drugih; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj spodbujajo oblike medsebojne pomoči, ki bi gradile mostove med mladimi in starejšimi, s čimer bi izkoristili navdušenje prvih in izkušnje drugih;

Storitve zdravstva, nege in socialnega skrbstva

| 17. | poziva k pristopu, ki bo starejšim dajal pravico do dejavne vloge pri sprejemanju odločitev o izbiri in vrsti njim namenjenih storitev nege in socialnega skrbstva, če ta možnost obstaja; prav tako poziva, da je treba pri zagotavljanju različnih storitev oskrbe, ki starejšim ljudem omogočajo neodvisno življenje, dokler si tega želijo, uporabljati pristop, ki bo temeljil na povpraševanju; |
| --- | --- |

17.

poziva k pristopu, ki bo starejšim dajal pravico do dejavne vloge pri sprejemanju odločitev o izbiri in vrsti njim namenjenih storitev nege in socialnega skrbstva, če ta možnost obstaja; prav tako poziva, da je treba pri zagotavljanju različnih storitev oskrbe, ki starejšim ljudem omogočajo neodvisno življenje, dokler si tega želijo, uporabljati pristop, ki bo temeljil na povpraševanju;

| 18. | poziva k pospeševanju politik za zagotavljanje podpore v jedrni družini, da bi se ljudje lahko sami odločili, ali bodo za starejše družinske člane skrbeli sami ali bodo zaprosili za dodatne socialne storitve; plačilo za pomoč bi moralo biti enako v obeh primerih; |
| --- | --- |

18.

poziva k pospeševanju politik za zagotavljanje podpore v jedrni družini, da bi se ljudje lahko sami odločili, ali bodo za starejše družinske člane skrbeli sami ali bodo zaprosili za dodatne socialne storitve; plačilo za pomoč bi moralo biti enako v obeh primerih;

| 19. | poudarja, da bi morala biti javni in zasebni sektor starejšim ljudem zlahka dostopna, visokokakovostna in cenovno sprejemljiva, ustroj javnih in zasebnih služb pa bi moral podpirati oskrbo na domu, ki naj traja kar najdlje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morala biti javni in zasebni sektor starejšim ljudem zlahka dostopna, visokokakovostna in cenovno sprejemljiva, ustroj javnih in zasebnih služb pa bi moral podpirati oskrbo na domu, ki naj traja kar najdlje;

| 20. | meni, da je potrebna celovita podporna politika za neformalne negovalce – večinoma ženske –, ki bi zajemala njihov status, ugodnosti in socialnovarstvene pravice, zagotavljanje socialnih in podpornih storitev, dostopnost poklicnih storitev nege in oskrbe itd.; |
| --- | --- |

20.

meni, da je potrebna celovita podporna politika za neformalne negovalce – večinoma ženske –, ki bi zajemala njihov status, ugodnosti in socialnovarstvene pravice, zagotavljanje socialnih in podpornih storitev, dostopnost poklicnih storitev nege in oskrbe itd.;

| 21. | poudarja, da pomanjkljivosti v socialnem varstvu ne bi smeli nadoknaditi s prostovoljnim delom in neformalno oskrbo, ki sta pogosto na plečih žensk, in zahteva uvedbo ustreznih socialnih ukrepov, da se bodo ženske lahko odločale za plačano dejavnost, ki jo bodo same izbrale; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da pomanjkljivosti v socialnem varstvu ne bi smeli nadoknaditi s prostovoljnim delom in neformalno oskrbo, ki sta pogosto na plečih žensk, in zahteva uvedbo ustreznih socialnih ukrepov, da se bodo ženske lahko odločale za plačano dejavnost, ki jo bodo same izbrale;

| 22. | poziva k uvedbi svežnjev pomoči na ravni držav članic, ki bi vsebovali programe ukrepov za povečanje zaposljivosti, blaženje učinkov nezaposlenosti in povečanje ravni zaposlenosti med ljudmi, starejšimi od 50 let; |
| --- | --- |

22.

poziva k uvedbi svežnjev pomoči na ravni držav članic, ki bi vsebovali programe ukrepov za povečanje zaposljivosti, blaženje učinkov nezaposlenosti in povečanje ravni zaposlenosti med ljudmi, starejšimi od 50 let;

| 23. | poudarja, da bi bilo treba zagotoviti kakovost nege in oskrbe za kakovostnejšo starost in tudi za preprečevanje telesnih, spolnih, psiholoških in ekonomskih zlorab, ki so jim starejši pogosto izpostavljeni; poudarja, da bi morale imeti osebe, ki živijo v javnih in zasebnih domovih za oskrbo starejših, pravico do soudeležbe pri odločitvah, ki jih sprejemajo sveti in uprave teh ustanov; meni, da bi države članice morale zagotoviti redno izobraževanje za osebe, ki so zaposlene kot negovalci starejših ljudi v javnem ali zasebnem sektorju, poskrbeti za redno ocenjevanje njihovega dela in temu delu dati višjo tržno vrednost, vključno s plačilom, zavarovanjem in delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi bilo treba zagotoviti kakovost nege in oskrbe za kakovostnejšo starost in tudi za preprečevanje telesnih, spolnih, psiholoških in ekonomskih zlorab, ki so jim starejši pogosto izpostavljeni; poudarja, da bi morale imeti osebe, ki živijo v javnih in zasebnih domovih za oskrbo starejših, pravico do soudeležbe pri odločitvah, ki jih sprejemajo sveti in uprave teh ustanov; meni, da bi države članice morale zagotoviti redno izobraževanje za osebe, ki so zaposlene kot negovalci starejših ljudi v javnem ali zasebnem sektorju, poskrbeti za redno ocenjevanje njihovega dela in temu delu dati višjo tržno vrednost, vključno s plačilom, zavarovanjem in delovnimi pogoji;

| 24. | poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za usposabljanje za psihološko in fizično pomoč starejšim ljudem in ustrezne zmogljivosti za njihovo nastanitev; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj zagotovijo spodbude za usposabljanje za psihološko in fizično pomoč starejšim ljudem in ustrezne zmogljivosti za njihovo nastanitev;

| 25. | spodbuja preobrazbo domov za nego, ki običajno delujejo kot bolnišnice, v prijazne ustanove, kje se bo kot način preprečevanja institucionalizacije uporabljal družinski model; |
| --- | --- |

25.

spodbuja preobrazbo domov za nego, ki običajno delujejo kot bolnišnice, v prijazne ustanove, kje se bo kot način preprečevanja institucionalizacije uporabljal družinski model;

| 26. | predlaga, da se pri uvedbi evropskega akcijskega načrta o Alzheimerjevi bolezni ustrezno upošteva vloga starejših žensk pri negi in oskrbi ljudi z demenco, ter da se načrt hitro uresniči; meni, da je poleg tega treba določiti, kateri ukrepi bi se lahko uporabili za bolj kakovostno življenje starejših žensk; predlaga, da se pri načrtovanju in izvajanju teh ukrepov vpraša za mnenje združenja za Alzheimerjevo bolezen; |
| --- | --- |

26.

predlaga, da se pri uvedbi evropskega akcijskega načrta o Alzheimerjevi bolezni ustrezno upošteva vloga starejših žensk pri negi in oskrbi ljudi z demenco, ter da se načrt hitro uresniči; meni, da je poleg tega treba določiti, kateri ukrepi bi se lahko uporabili za bolj kakovostno življenje starejših žensk; predlaga, da se pri načrtovanju in izvajanju teh ukrepov vpraša za mnenje združenja za Alzheimerjevo bolezen;

| 27. | poziva, naj se pri izvajanju medicinskih diagnoz upošteva vidik spola ter s tem zagotovi, da bodo diagnoze točne in bo ljudem zagotovljena ustrezna nega in oskrba; poziva, naj diagnostična orodja, zdravstvene storitve ter nega in oskrba ne bodo omejena zgolj zaradi starosti in spola bolnika, tako da bi bilo na primer presejanje v primeru raka dojk, debelega čreva in danke ter srčno-žilnih obolenj omogočeno tudi starejšim ženskam; poleg tega poziva, naj se večja pozornost nameni preprečevanju in zdravljenju bolezni, h katerim so starejše ženske bolj nagnjene, npr. osteoporoze in revmatoidnega artritisa; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj se pri izvajanju medicinskih diagnoz upošteva vidik spola ter s tem zagotovi, da bodo diagnoze točne in bo ljudem zagotovljena ustrezna nega in oskrba; poziva, naj diagnostična orodja, zdravstvene storitve ter nega in oskrba ne bodo omejena zgolj zaradi starosti in spola bolnika, tako da bi bilo na primer presejanje v primeru raka dojk, debelega čreva in danke ter srčno-žilnih obolenj omogočeno tudi starejšim ženskam; poleg tega poziva, naj se večja pozornost nameni preprečevanju in zdravljenju bolezni, h katerim so starejše ženske bolj nagnjene, npr. osteoporoze in revmatoidnega artritisa;

| 28. | poziva, naj se vidik spola in starosti uporabi v prehranjevalnih smernicah; poziva tudi, naj se vidik spola in starosti uporabi pri priporočilih o varni hrani, npr. pri označevanju hrane, zdravstvenih trditvah, uredbi REACH in novih živilih; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj se vidik spola in starosti uporabi v prehranjevalnih smernicah; poziva tudi, naj se vidik spola in starosti uporabi pri priporočilih o varni hrani, npr. pri označevanju hrane, zdravstvenih trditvah, uredbi REACH in novih živilih;

| 29. | poudarja, da so lahko tako tehnološka kot tehnična izboljšanja pomembna pri prilagajanju družbe potrebam starajočega se prebivalstva; poziva k širši uporabi inovacij, razvitih v tesnem sodelovanju s starejšimi ljudmi, kot so na primer poenostavljeni mobilni telefoni in internetne povezave, pametni senzorji na določenih izdelkih za zmanjšanje števila nesreč, izšolani psi, ki pomagajo ljudem z boleznimi, ki vplivajo na spomin itd.; države poziva, naj podprejo programe, ki so izrecno namenjeni vseživljenjskemu učenju starejših; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so lahko tako tehnološka kot tehnična izboljšanja pomembna pri prilagajanju družbe potrebam starajočega se prebivalstva; poziva k širši uporabi inovacij, razvitih v tesnem sodelovanju s starejšimi ljudmi, kot so na primer poenostavljeni mobilni telefoni in internetne povezave, pametni senzorji na določenih izdelkih za zmanjšanje števila nesreč, izšolani psi, ki pomagajo ljudem z boleznimi, ki vplivajo na spomin itd.; države poziva, naj podprejo programe, ki so izrecno namenjeni vseživljenjskemu učenju starejših;

| 30. | poziva k preizkušanju zdravil, ki so še v fazi razvoja, in sicer tako, da se njihovi učinki preučujejo ne le na telesih moških, temveč tudi žensk; |
| --- | --- |

30.

poziva k preizkušanju zdravil, ki so še v fazi razvoja, in sicer tako, da se njihovi učinki preučujejo ne le na telesih moških, temveč tudi žensk;

| 31. | predlaga, da se pridobijo statistični podatki o povečanem nasilju nad starejšimi ljudmi, s čimer bi opozorili na ta resni problem (ki ga starejši običajno ne prijavijo, saj ga jemljejo kot sestavni del starosti in odvisnosti), družba kot celota pa bi lahko slabo ravnanje s starejšimi preprečevala učinkoviteje in dosledneje; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da se pridobijo statistični podatki o povečanem nasilju nad starejšimi ljudmi, s čimer bi opozorili na ta resni problem (ki ga starejši običajno ne prijavijo, saj ga jemljejo kot sestavni del starosti in odvisnosti), družba kot celota pa bi lahko slabo ravnanje s starejšimi preprečevala učinkoviteje in dosledneje;

| 32. | poziva k uvedbi ciljno usmerjenih kulturnih in izobraževalnih programov, pa tudi k vključevanju starejših žensk v pobude lokalnih skupnosti, s čimer bi preprečili njihovo izključevanje iz družbe; |
| --- | --- |

32.

poziva k uvedbi ciljno usmerjenih kulturnih in izobraževalnih programov, pa tudi k vključevanju starejših žensk v pobude lokalnih skupnosti, s čimer bi preprečili njihovo izključevanje iz družbe;

Prihodnji koraki

| 33. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predlaga akcijski načrt, ki bo vseboval:






  — | oceno potreb po dodatnih virih za znanstvene raziskave o staranju, |
| --- | --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2011 predlaga akcijski načrt, ki bo vseboval:

—

oceno potreb po dodatnih virih za znanstvene raziskave o staranju,

| — | ukrepe za kakovostno nego in oskrbo in kakovostne delovne razmere negovalcev, |
| --- | --- |

—

ukrepe za kakovostno nego in oskrbo in kakovostne delovne razmere negovalcev,

| — | spremembe za večjo skladnost na področju socialne varnosti, vključno s pokojninskimi sistemi, dopusti za nego in oskrbo, delom s skrajšanim delovnim časom, |
| --- | --- |

—

spremembe za večjo skladnost na področju socialne varnosti, vključno s pokojninskimi sistemi, dopusti za nego in oskrbo, delom s skrajšanim delovnim časom,

| — | usmeritev, da se pri boleznih, povezanih s staranjem, upoštevajo razlike med spoloma ter ukrepe za njihovo optimalno prepoznavanje in zdravljenje; |
| --- | --- |

—

usmeritev, da se pri boleznih, povezanih s staranjem, upoštevajo razlike med spoloma ter ukrepe za njihovo optimalno prepoznavanje in zdravljenje;

| — | vsakoletno poročanje po načelih Listine o temeljnih pravicah, ki ga bo na institucionalni ravni vodila Agencija za temeljne pravice, v državah članicah pa nacionalne agencije, o kršitvah pravic starejših in ukrepih, ki jih je treba izvajati na ravni EU in nacionalnih ravneh za odpravo neposredne in prikrite diskriminacije, |
| --- | --- |

—

vsakoletno poročanje po načelih Listine o temeljnih pravicah, ki ga bo na institucionalni ravni vodila Agencija za temeljne pravice, v državah članicah pa nacionalne agencije, o kršitvah pravic starejših in ukrepih, ki jih je treba izvajati na ravni EU in nacionalnih ravneh za odpravo neposredne in prikrite diskriminacije,

| — | nezakonodajne ukrepe za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, na primer z akcijami za ozaveščanje, |
| --- | --- |

—

nezakonodajne ukrepe za odpravo diskriminacije na podlagi starosti, na primer z akcijami za ozaveščanje,

| — | vključevanje vidika starejših migrantov in lezbičnih, gejevskih, biseksualnih in transseksualnih oseb, |
| --- | --- |

—

vključevanje vidika starejših migrantov in lezbičnih, gejevskih, biseksualnih in transseksualnih oseb,

| — | ukrepe v podporo medgeneracijski solidarnosti, kot so načrti za podporo ženskam, ki skrbijo za vnuke v času, ko so njihovi starši odsotni zaradi dela, |
| --- | --- |

—

ukrepe v podporo medgeneracijski solidarnosti, kot so načrti za podporo ženskam, ki skrbijo za vnuke v času, ko so njihovi starši odsotni zaradi dela,

| — | ukrepe za izkoriščanje znanja in strokovnih izkušenj starejših, npr. ustanavljanje skupin starejših ljudi za svetovanje iskalcem zaposlitve, |
| --- | --- |

—

ukrepe za izkoriščanje znanja in strokovnih izkušenj starejših, npr. ustanavljanje skupin starejših ljudi za svetovanje iskalcem zaposlitve,

| — | izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

—

izmenjavo primerov dobre prakse;

| 34. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 posodobi in okrepi mehanizme za spremljanje izvajanja temeljnih pravic; poziva tudi k večjemu ozaveščanju o teh mehanizmih, ki so pogosto premalo uporabljani, saj starejši ljudje na splošno, zlasti pa ženske, svojih pravic ne poznajo; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 posodobi in okrepi mehanizme za spremljanje izvajanja temeljnih pravic; poziva tudi k večjemu ozaveščanju o teh mehanizmih, ki so pogosto premalo uporabljani, saj starejši ljudje na splošno, zlasti pa ženske, svojih pravic ne poznajo;

| 35. | potrjuje, da so vsi moški in ženske v EU upravičeni do ustreznih in kakovostnih socialnih in zdravstvenih storitev splošnega pomena za primerno ceno, glede na njihove potrebe in želje; poziva Komisijo, naj pripravi direktivo o osnovnih storitvah, ki bo upoštevala nacionalne pogoje; poudarja, da so starejše ženske še zlasti ranljive, in Komisijo poziva, naj razmisli o sistemu, v katerem bi vsi moški in ženske v EU imeli pravico do osnovnega dohodka, ki bi bil odvisen od življenjskega standarda v državi članici; |
| --- | --- |

35.

potrjuje, da so vsi moški in ženske v EU upravičeni do ustreznih in kakovostnih socialnih in zdravstvenih storitev splošnega pomena za primerno ceno, glede na njihove potrebe in želje; poziva Komisijo, naj pripravi direktivo o osnovnih storitvah, ki bo upoštevala nacionalne pogoje; poudarja, da so starejše ženske še zlasti ranljive, in Komisijo poziva, naj razmisli o sistemu, v katerem bi vsi moški in ženske v EU imeli pravico do osnovnega dohodka, ki bi bil odvisen od življenjskega standarda v državi članici;

| 36. | poziva Komisijo, naj poskuša zagotoviti, da se bodo sredstva Skupnosti namenila za projekte, ki med drugim vključujejo socialno prikrajšane starejše samske ženske; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj poskuša zagotoviti, da se bodo sredstva Skupnosti namenila za projekte, ki med drugim vključujejo socialno prikrajšane starejše samske ženske;

*

* *

| 37. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

37.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Bilten ES, 3-2006, točka I.13.

(2)  UL C 67 E, 12.3.2010, str. 31

(3)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 95

(4)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 75.

(5)  Sklepi Evropskega sveta z zasedanja v Stockholmu z dne 23. in 24. marca 2001.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/55

---

Torek, 7. september 2010Novinarstvo in novi mediji - oblikovanje javnega prostora v Evropi

P7_TA(2010)0307

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o novinarstvu in novih medijih – oblikovanje javnega prostora v Evropi (2010/2015(INI)

2011/C 308 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju Naslova II Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju členov 11, 41 in 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z naslovom „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“, podpisane 22. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2008 z naslovom „Debate Europe – Gradimo na izkušnjah z načrtom D za demokracijo, dialog in debato“ (KOM(2008)0158),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. aprila 2008 z naslovom „Komuniciranje o Evropi prek avdiovizualnih medijev“ (SEC(2008)0506),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2007 z naslovom „Komuniciranje o Evropi prek interneta – vključevanje državljanov“ (SEC(2007)1742),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 3. oktobra 2007 z naslovom „Predlog za Medinstitucionalni sporazum Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ (KOM(2007)0569),

ob upoštevanju Sklepa št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. februarja 2006 z naslovom „Bela knjiga o evropski komunikacijski politiki“ (KOM(2006)0035),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o beli knjigi o evropski komunikacijski politiki (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2005 z naslovom „Prispevek Komisije k obdobju razmisleka in za vnaprej: Načrt D za demokracijo, dialog in debato“ (KOM(2005)0494),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2005 o izvajanju informacijske in komunikacijske strategije Evropske unije (4),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0223/2010),

| A. | ker sta dostop državljanov do informacij in komuniciranje med oblikovalci politik in volivci osrednja elementa naših predstavniških demokratičnih družb in temeljni pogoj za izvajanje pravice javnosti do celostne in ozaveščene demokratične udeležbe v javnem življenju na nacionalni ravni in ravni EU, |
| --- | --- |

A.

ker sta dostop državljanov do informacij in komuniciranje med oblikovalci politik in volivci osrednja elementa naših predstavniških demokratičnih družb in temeljni pogoj za izvajanje pravice javnosti do celostne in ozaveščene demokratične udeležbe v javnem življenju na nacionalni ravni in ravni EU,

| B. | ker imajo državljani pravico, da so informirani o EU in njenih konkretnih projektih, da izrazijo svoje poglede na EU in da se jim prisluhne; ker je izziv komunikacije ravno v omogočanju tega dialoga, |
| --- | --- |

B.

ker imajo državljani pravico, da so informirani o EU in njenih konkretnih projektih, da izrazijo svoje poglede na EU in da se jim prisluhne; ker je izziv komunikacije ravno v omogočanju tega dialoga,

| C. | ker se na zadnjih evropskih volitvah trend upadanja volilne udeležbe ni obrnil, kar kaže na potrebo po nadaljnjih prizadevanjih za zmanjšanje razkoraka med EU in njenimi državljani, |
| --- | --- |

C.

ker se na zadnjih evropskih volitvah trend upadanja volilne udeležbe ni obrnil, kar kaže na potrebo po nadaljnjih prizadevanjih za zmanjšanje razkoraka med EU in njenimi državljani,

| D. | ker je jasno dokazano, da so državljani premalo seznanjeni s politiko in vprašanji EU in da hkrati želijo biti bolje obveščeni, kar so pokazale tudi različne Eurobarometrove ankete; ker izsledki teh anket kažejo, da je pomanjkanje informacij eden izmed glavnih razlogov za volilno neudeležbo in nezaupanje državljanov v institucije EU, |
| --- | --- |

D.

ker je jasno dokazano, da so državljani premalo seznanjeni s politiko in vprašanji EU in da hkrati želijo biti bolje obveščeni, kar so pokazale tudi različne Eurobarometrove ankete; ker izsledki teh anket kažejo, da je pomanjkanje informacij eden izmed glavnih razlogov za volilno neudeležbo in nezaupanje državljanov v institucije EU,

| E. | ker je Lizbonska pogodba Parlamentu podelila večjo moč pri odločanju v EU, zaradi česar je še pomembneje, da se državljani EU zavedajo dela svojih izvoljenih predstavnikov, |
| --- | --- |

E.

ker je Lizbonska pogodba Parlamentu podelila večjo moč pri odločanju v EU, zaradi česar je še pomembneje, da se državljani EU zavedajo dela svojih izvoljenih predstavnikov,

| F. | ker Lizbonska pogodba uvaja novo obliko sodelovanja javnosti pri oblikovanju politik EU – pobudo evropskih državljanov; ker je za uspeh pobude evropskih državljanov bistveno, da ima javnost dostop do informacij in jih kritično dojema, |
| --- | --- |

F.

ker Lizbonska pogodba uvaja novo obliko sodelovanja javnosti pri oblikovanju politik EU – pobudo evropskih državljanov; ker je za uspeh pobude evropskih državljanov bistveno, da ima javnost dostop do informacij in jih kritično dojema,

| G. | ker lahko javni prostor razumemo kot okolje, kjer lahko vsi državljani EU in vse najrazličnejše skupine prebivalstva bolje razumejo javne politike in kjer se o teh politikah z njimi lahko razpravlja, da bi bolje izpolnili njihova pričakovanja, in ker mora biti javni prostor okolje za obveščanje, širša posvetovanja, ki presegajo meje držav, ter spodbujati oblikovanje zavesti o skupnem javnem interesu v vsej EU, |
| --- | --- |

G.

ker lahko javni prostor razumemo kot okolje, kjer lahko vsi državljani EU in vse najrazličnejše skupine prebivalstva bolje razumejo javne politike in kjer se o teh politikah z njimi lahko razpravlja, da bi bolje izpolnili njihova pričakovanja, in ker mora biti javni prostor okolje za obveščanje, širša posvetovanja, ki presegajo meje držav, ter spodbujati oblikovanje zavesti o skupnem javnem interesu v vsej EU,

| H. | ker se izraz „novi mediji“ uporablja za opis omrežene digitalne informacijsko-komunikacijske tehnologije; ker te nove tehnologije pospešujejo širjenje informacij in raznolikost prispevkov ter prispevajo k bolj posvetovalni demokraciji; ker elektronski družbeni mediji ustvarjajo nove vrste javnosti, ki so fizično razpršene, vendar jih povezuje skupni interes za isto temo z možnostjo ustvarjanja novih nadnacionalnih javnih prostorov, |
| --- | --- |

H.

ker se izraz „novi mediji“ uporablja za opis omrežene digitalne informacijsko-komunikacijske tehnologije; ker te nove tehnologije pospešujejo širjenje informacij in raznolikost prispevkov ter prispevajo k bolj posvetovalni demokraciji; ker elektronski družbeni mediji ustvarjajo nove vrste javnosti, ki so fizično razpršene, vendar jih povezuje skupni interes za isto temo z možnostjo ustvarjanja novih nadnacionalnih javnih prostorov,

| I. | ker se je med evropsko predvolilno kampanjo leta 2009 z uporabo družbenih medijskih platform v Parlamentu uspešno povečalo število aktivnih uporabnikov, zlasti med mladimi, |
| --- | --- |

I.

ker se je med evropsko predvolilno kampanjo leta 2009 z uporabo družbenih medijskih platform v Parlamentu uspešno povečalo število aktivnih uporabnikov, zlasti med mladimi,

| J. | ker se je spremenil način, kako mladi dojemajo, uporabljajo in izkoriščajo medije; ker mladi množično uporabljajo nove tehnologije kot sredstvo za komunikacijo, |
| --- | --- |

J.

ker se je spremenil način, kako mladi dojemajo, uporabljajo in izkoriščajo medije; ker mladi množično uporabljajo nove tehnologije kot sredstvo za komunikacijo,

| K. | ker je oblikovanje evropskega javnega prostora tesno povezano z obstojem vseevropskih ali nadnacionalnih medijskih struktur; ker za zdaj ni nadrejenega evropskega javnega prostora, obstajajo pa zelo živahni nacionalni javni prostori, med katerimi je treba razviti sinergijo, npr. po vzoru francosko-nemškega televizijskega programa Arte, |
| --- | --- |

K.

ker je oblikovanje evropskega javnega prostora tesno povezano z obstojem vseevropskih ali nadnacionalnih medijskih struktur; ker za zdaj ni nadrejenega evropskega javnega prostora, obstajajo pa zelo živahni nacionalni javni prostori, med katerimi je treba razviti sinergijo, npr. po vzoru francosko-nemškega televizijskega programa Arte,

| L. | ker v skladu s protokolom k Amsterdamski pogodbi o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah (5) države članice pristojne za opredelitev in oblikovanje nalog javnih radiotelevizij, |
| --- | --- |

L.

ker v skladu s protokolom k Amsterdamski pogodbi o sistemu javne radiotelevizije v državah članicah (5) države članice pristojne za opredelitev in oblikovanje nalog javnih radiotelevizij,

| M. | ker se pravni predpisi o medijskem trgu med posameznimi državami članicami zelo razlikujejo, jih je pa treba spoštovati, |
| --- | --- |

M.

ker se pravni predpisi o medijskem trgu med posameznimi državami članicami zelo razlikujejo, jih je pa treba spoštovati,

| N. | ker imajo nacionalni mediji, zlasti javne radiotelevizijske ustanove posebno odgovornost, da državljane obširno seznanjajo s političnim odločanjem in vodenjem, kar bi se moralo razširiti na zadeve EU, |
| --- | --- |

N.

ker imajo nacionalni mediji, zlasti javne radiotelevizijske ustanove posebno odgovornost, da državljane obširno seznanjajo s političnim odločanjem in vodenjem, kar bi se moralo razširiti na zadeve EU,

| O. | ker je za boljše poznavanje EU med ljudmi nujno, da se učenje o EU vključi v učne načrte, |
| --- | --- |

O.

ker je za boljše poznavanje EU med ljudmi nujno, da se učenje o EU vključi v učne načrte,

| P. | ker je novinarstvo pomembno merilo demokracije in mora zagotavljati prost dostop do različnih mnenj; ker imajo novinarji in mediji vodilno vlogo v procesu evropskega združevanja, |
| --- | --- |

P.

ker je novinarstvo pomembno merilo demokracije in mora zagotavljati prost dostop do različnih mnenj; ker imajo novinarji in mediji vodilno vlogo v procesu evropskega združevanja,

| Q. | ker mora Evropska unija v prizadevanju za legitimnost pred državljani držav članic spodbujati nastanek nadnacionalnih medijev, ki lahko Evropi dajo novo demokratično in neodvisno razsežnost, pri čemer je treba okrepiti pravila za zagotavljanje pluralizma in boj proti koncentraciji medijskega lastništva, |
| --- | --- |

Q.

ker mora Evropska unija v prizadevanju za legitimnost pred državljani držav članic spodbujati nastanek nadnacionalnih medijev, ki lahko Evropi dajo novo demokratično in neodvisno razsežnost, pri čemer je treba okrepiti pravila za zagotavljanje pluralizma in boj proti koncentraciji medijskega lastništva,

| R. | ker so nova komunikacijska sredstva prinesla spremembe v vse veje novinarstva in medijske industrije, spodbudila premislek o tradicionalnih pristopih v sektorju in vsakomur omogočila, da ustvarja in objavlja vsebine na blogih; ker so socialne mreže postale bistven del spletne tehnologije Web 2.0 ter spremenile navade in vnesle novo razsežnost v posredovanje novic, saj vedno več novinarjev uporablja tovrstne mreže kot vir informacij ali sredstvo za njihovo širjenje; ker se socialni mediji do neke mere uporabljajo pri raziskovanju in pisanju različnih vrst člankov in jih novinarji uporabljajo za objavljanje, posredovanje in promocijo svojih člankov, |
| --- | --- |

R.

ker so nova komunikacijska sredstva prinesla spremembe v vse veje novinarstva in medijske industrije, spodbudila premislek o tradicionalnih pristopih v sektorju in vsakomur omogočila, da ustvarja in objavlja vsebine na blogih; ker so socialne mreže postale bistven del spletne tehnologije Web 2.0 ter spremenile navade in vnesle novo razsežnost v posredovanje novic, saj vedno več novinarjev uporablja tovrstne mreže kot vir informacij ali sredstvo za njihovo širjenje; ker se socialni mediji do neke mere uporabljajo pri raziskovanju in pisanju različnih vrst člankov in jih novinarji uporabljajo za objavljanje, posredovanje in promocijo svojih člankov,

| 1. | za svoje izhodišče jemlje dejstvo, da mora biti cilj institucij EU skupno oblikovanje evropskega javnega prostora, za katerega je značilno, da lahko v njem sodelujejo vsi državljani EU, njegov temelj pa je prost in brezplačen dostop do vseh javnih informacij Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta v vseh jezikih EU; |
| --- | --- |

1.

za svoje izhodišče jemlje dejstvo, da mora biti cilj institucij EU skupno oblikovanje evropskega javnega prostora, za katerega je značilno, da lahko v njem sodelujejo vsi državljani EU, njegov temelj pa je prost in brezplačen dostop do vseh javnih informacij Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta v vseh jezikih EU;

| 2. | odobrava skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z naslovom „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ in poziva institucije EU, da jo spoštujejo in podpirajo; |
| --- | --- |

2.

odobrava skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z naslovom „Partnerstvo za komuniciranje o Evropi“ in poziva institucije EU, da jo spoštujejo in podpirajo;

| 3. | meni, da mora biti poročanje o EU zagotovljeno v vseh vrstah medijev, zlasti množičnih medijih, da mora biti nepristransko, stvarno in neodvisno, kar je osrednji pogoj za spodbujanje vseevropske razprave in oblikovanje evropskega javnega prostora; |
| --- | --- |

3.

meni, da mora biti poročanje o EU zagotovljeno v vseh vrstah medijev, zlasti množičnih medijih, da mora biti nepristransko, stvarno in neodvisno, kar je osrednji pogoj za spodbujanje vseevropske razprave in oblikovanje evropskega javnega prostora;

| 4. | ugotavlja, da težava ni v pomanjkanju spletnih novic in informacij o EU in njenih institucijah, ampak v razpoložljivosti najrazličnejših informacij, ki dejansko niso razvrščene po pomembnosti, kar vodi v razmere, ko je nasičenost z informacijami tolikšna, da zgubijo svoj pomen; ugotavlja, da so vse institucije vzpostavile svoje platforme z novicami, ki pa ne uspejo pritegniti interesa širše javnosti, ker pogosto niso dovolj jasne, privlačne ali razumljive, v mnogih primerih zaradi preveč tehničnega izražanja, ki precej odvrača tiste, ki niso seznanjeni z evropskimi vprašanji; meni, da je treba tem platformam dodati predstavitveni portal, ki bo na razumljiv način pojasnil delovanje vseh institucij EU; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da težava ni v pomanjkanju spletnih novic in informacij o EU in njenih institucijah, ampak v razpoložljivosti najrazličnejših informacij, ki dejansko niso razvrščene po pomembnosti, kar vodi v razmere, ko je nasičenost z informacijami tolikšna, da zgubijo svoj pomen; ugotavlja, da so vse institucije vzpostavile svoje platforme z novicami, ki pa ne uspejo pritegniti interesa širše javnosti, ker pogosto niso dovolj jasne, privlačne ali razumljive, v mnogih primerih zaradi preveč tehničnega izražanja, ki precej odvrača tiste, ki niso seznanjeni z evropskimi vprašanji; meni, da je treba tem platformam dodati predstavitveni portal, ki bo na razumljiv način pojasnil delovanje vseh institucij EU;

| 5. | meni, da mora komunikacija temeljiti na odkritem dialogu med širšo javnostjo in oblikovalci politik ter na umirjeni politični razpravi med državljani samimi; izraža željo po bolj interaktivnem dialogu, ki ne bo v tolikšni meri temeljil na institucionalni komunikaciji, ki je pogosto neprivlačna in oddaljena od vsakdanjika državljanov; |
| --- | --- |

5.

meni, da mora komunikacija temeljiti na odkritem dialogu med širšo javnostjo in oblikovalci politik ter na umirjeni politični razpravi med državljani samimi; izraža željo po bolj interaktivnem dialogu, ki ne bo v tolikšni meri temeljil na institucionalni komunikaciji, ki je pogosto neprivlačna in oddaljena od vsakdanjika državljanov;

| 6. | meni, da mora učinkovita komunikacija poudariti neposreden pomen političnih odločitev na ravni EU za vsakdanje življenje državljanov EU, ki EU še vedno obravnavajo kot preveč oddaljeno in s premalo vpliva na reševanje njihovih konkretnih težav; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora učinkovita komunikacija poudariti neposreden pomen političnih odločitev na ravni EU za vsakdanje življenje državljanov EU, ki EU še vedno obravnavajo kot preveč oddaljeno in s premalo vpliva na reševanje njihovih konkretnih težav;

| 7. | poziva Komisijo, naj okrepi svojo komunikacijsko politiko in jo uvrsti med najpomembnejše prednostne naloge pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru po letu 2013; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj okrepi svojo komunikacijsko politiko in jo uvrsti med najpomembnejše prednostne naloge pri pogajanjih o večletnem finančnem okviru po letu 2013;

Države članice

| 8. | opozarja, da so nacionalni parlamenti po členu 12 Pogodbe o Evropski uniji vključeni v oblikovanje politike EU na zgodnejši stopnji kot prej, in spodbuja to sodelovanje, da bi se politična razprava o EU okrepila na nacionalni ravni; poudarja pomen vključevanja nacionalnih poslancev v oblikovanje politik EU ter odobrava pobude, kot je sodelovanje nacionalnih poslancev v živo na sejah odborov Evropskega parlamenta prek spletnega prenosa; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so nacionalni parlamenti po členu 12 Pogodbe o Evropski uniji vključeni v oblikovanje politike EU na zgodnejši stopnji kot prej, in spodbuja to sodelovanje, da bi se politična razprava o EU okrepila na nacionalni ravni; poudarja pomen vključevanja nacionalnih poslancev v oblikovanje politik EU ter odobrava pobude, kot je sodelovanje nacionalnih poslancev v živo na sejah odborov Evropskega parlamenta prek spletnega prenosa;

| 9. | poudarja, da imajo politične stranke velik pomen pri oblikovanju javnega mnenja o evropskih vprašanjih; poudarja, da imajo osrednjo vlogo, ko je treba spodbujati razprave in prispevati k evropskemu javnemu prostoru; meni, da bi morale evropskim vprašanjem dodeliti vidnejše mesto v svojih programih; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da imajo politične stranke velik pomen pri oblikovanju javnega mnenja o evropskih vprašanjih; poudarja, da imajo osrednjo vlogo, ko je treba spodbujati razprave in prispevati k evropskemu javnemu prostoru; meni, da bi morale evropskim vprašanjem dodeliti vidnejše mesto v svojih programih;

| 10. | meni, da imajo organizacije civilne družbe pomembno vlogo pri ustvarjanju evropske razprave; meni, da je treba to vlogo okrepiti s ciljno usmerjenimi projekti sodelovanja v javnem sporočanju; |
| --- | --- |

10.

meni, da imajo organizacije civilne družbe pomembno vlogo pri ustvarjanju evropske razprave; meni, da je treba to vlogo okrepiti s ciljno usmerjenimi projekti sodelovanja v javnem sporočanju;

| 11. | poudarja potrebo, da bi vsaka država članica imela specializirano službo za zadeve EU z osebo, ki bi bila pristojna za razlago o tem, kakšne posledice imajo politike EU za lokalno, regionalno in nacionalno raven, in bi delovala kot referenčna točka, na katero bi se lahko ljudje obrnili v zvezi z zadevami EU; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo, da bi vsaka država članica imela specializirano službo za zadeve EU z osebo, ki bi bila pristojna za razlago o tem, kakšne posledice imajo politike EU za lokalno, regionalno in nacionalno raven, in bi delovala kot referenčna točka, na katero bi se lahko ljudje obrnili v zvezi z zadevami EU;

| 12. | poudarja, da morajo biti tiskovni predstavniki v predstavništvih Komisije in informacijskih pisarnah Parlamenta v državah članicah medijski strokovnjaki, katerih naloga je dejavno in prepoznavno sodelovati v nacionalnih razpravah o evropskih zadevah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo biti tiskovni predstavniki v predstavništvih Komisije in informacijskih pisarnah Parlamenta v državah članicah medijski strokovnjaki, katerih naloga je dejavno in prepoznavno sodelovati v nacionalnih razpravah o evropskih zadevah;

| 13. | poudarja, da je treba mladim približati proces evropskega združevanja, zato poziva države članice in regije, naj premislijo o obširnejši vključitvi EU v vse učne načrte s poudarkom na zgodovinskem ozadju, namenu in delovanju EU, da bi se učenci seznanili z evropskimi institucijami, in jih spodbuja, naj si na ravni EU izmenjajo primere najboljše prakse na tem področju; meni, da je celostna vključitev šol bistvena za komunikacijsko politiko EU, ki bi tako segla do mladih in jih pritegnila; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba mladim približati proces evropskega združevanja, zato poziva države članice in regije, naj premislijo o obširnejši vključitvi EU v vse učne načrte s poudarkom na zgodovinskem ozadju, namenu in delovanju EU, da bi se učenci seznanili z evropskimi institucijami, in jih spodbuja, naj si na ravni EU izmenjajo primere najboljše prakse na tem področju; meni, da je celostna vključitev šol bistvena za komunikacijsko politiko EU, ki bi tako segla do mladih in jih pritegnila;

Mediji in EU

| 14. | pozdravlja programe Komisije in Parlamenta za usposabljanje novinarjev o zadevah EU in poziva k njihovi razširitvi, da bi zadostili vse večjemu povpraševanju; izraža zaskrbljenost zaradi zmanjšanja sredstev v proračunskih vrsticah Komisije na področju komuniciranja, zlasti proračuna za „informacije za medije“; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja programe Komisije in Parlamenta za usposabljanje novinarjev o zadevah EU in poziva k njihovi razširitvi, da bi zadostili vse večjemu povpraševanju; izraža zaskrbljenost zaradi zmanjšanja sredstev v proračunskih vrsticah Komisije na področju komuniciranja, zlasti proračuna za „informacije za medije“;

| 15. | priznava pomen razširitve nabora jezikov televizije Euronews, da bi pokrivala vse države članice EU (in druge) in bi še naprej bila vzor neodvisnega televizijskega novinarstva, ki bo spodbujalo objektivnost pri novicah, kakovost v politiki in preglednost pri oglaševanju; |
| --- | --- |

15.

priznava pomen razširitve nabora jezikov televizije Euronews, da bi pokrivala vse države članice EU (in druge) in bi še naprej bila vzor neodvisnega televizijskega novinarstva, ki bo spodbujalo objektivnost pri novicah, kakovost v politiki in preglednost pri oglaševanju;

| 16. | poudarja pomen spoštovanja svobode medijev in njihove uredniške neodvisnosti na ravni EU in nacionalni ravni, zlasti pravico javnih radijskih in televizijskih ustanov do samostojnega oblikovanja svojega programa, saj je njihova programska neodvisnost temeljna vrednota EU in njenih medijev in je zelo pomembna za razvoj svobodne, odprte in demokratične družbe; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen spoštovanja svobode medijev in njihove uredniške neodvisnosti na ravni EU in nacionalni ravni, zlasti pravico javnih radijskih in televizijskih ustanov do samostojnega oblikovanja svojega programa, saj je njihova programska neodvisnost temeljna vrednota EU in njenih medijev in je zelo pomembna za razvoj svobodne, odprte in demokratične družbe;

| 17. | poudarja, da imajo družbeni mediji velik potencial, da dosežejo mlade, in zato poziva Komisijo in Parlament, naj okrepita uredniško neodvisno poročanje v medijih, ki ohranja distanco do države; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da imajo družbeni mediji velik potencial, da dosežejo mlade, in zato poziva Komisijo in Parlament, naj okrepita uredniško neodvisno poročanje v medijih, ki ohranja distanco do države;

| 18. | glede na posebno posredniško vlogo medijev pri oblikovanju demokratične volje in javnega mnenja poudarja, da so potrebne zanesljive politične informacije tudi na področju novih medijev; poudarja pomen spodbujanja partnerstev med javnimi in zasebnimi mediji, da bi dosegli širše občinstvo; |
| --- | --- |

18.

glede na posebno posredniško vlogo medijev pri oblikovanju demokratične volje in javnega mnenja poudarja, da so potrebne zanesljive politične informacije tudi na področju novih medijev; poudarja pomen spodbujanja partnerstev med javnimi in zasebnimi mediji, da bi dosegli širše občinstvo;

| 19. | spodbuja Komisijo in Parlament, naj še bolj okrepita svoja prizadevanja za izobraževanje zaposlenega osebja in njegovo usposabljanje v komunikacijskih spretnostih, da bo lahko komuniciralo z mediji in javnostjo, s čimer bi se izboljšalo informiranje in poročanje institucij EU; meni, da je treba zaposliti več medijskih strokovnjakov za izpolnitev teh zahtev; |
| --- | --- |

19.

spodbuja Komisijo in Parlament, naj še bolj okrepita svoja prizadevanja za izobraževanje zaposlenega osebja in njegovo usposabljanje v komunikacijskih spretnostih, da bo lahko komuniciralo z mediji in javnostjo, s čimer bi se izboljšalo informiranje in poročanje institucij EU; meni, da je treba zaposliti več medijskih strokovnjakov za izpolnitev teh zahtev;

| 20. | poziva Komisijo, naj sprejme vse načine komuniciranja, okrepi stike z novinarji in mediji ter podpre vse projekte in pobude za boljše obveščanje javnosti o zadevah EU; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj sprejme vse načine komuniciranja, okrepi stike z novinarji in mediji ter podpre vse projekte in pobude za boljše obveščanje javnosti o zadevah EU;

| 21. | predlaga, naj Komisija spodbuja in financira izmenjave med radiotelevizijskimi ustanovami in drugimi medijskimi strokovnjaki iz različnih držav članic v zvezi z dobro prakso pri poročanju o EU, vključno z usposabljanjem v javnem in zasebnem medijskem sektorju; |
| --- | --- |

21.

predlaga, naj Komisija spodbuja in financira izmenjave med radiotelevizijskimi ustanovami in drugimi medijskimi strokovnjaki iz različnih držav članic v zvezi z dobro prakso pri poročanju o EU, vključno z usposabljanjem v javnem in zasebnem medijskem sektorju;

| 22. | meni, da nedavno zmanjšanje števila v Bruslju akreditiranih novinarjev zbuja veliko skrb in da tako stanje ni ne v njihovem interesu ne v interesu institucij EU; zato institucije EU poziva, naj v podporo tiskovnim predstavnikom, ki so trenutno v Bruslju, tesneje sodelujejo z njimi in so do njih bolj odprte; v zvezi s tem predlaga sprejetje ukrepov za poenostavitev postopka za akreditacijo novinarjev; |
| --- | --- |

22.

meni, da nedavno zmanjšanje števila v Bruslju akreditiranih novinarjev zbuja veliko skrb in da tako stanje ni ne v njihovem interesu ne v interesu institucij EU; zato institucije EU poziva, naj v podporo tiskovnim predstavnikom, ki so trenutno v Bruslju, tesneje sodelujejo z njimi in so do njih bolj odprte; v zvezi s tem predlaga sprejetje ukrepov za poenostavitev postopka za akreditacijo novinarjev;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da veliko medijskih operaterjev, zlasti javnih radiotelevizijskih ustanov, veliko vlaga v nove interaktivne, nelinearne, predvsem internetne, medijske storitve na področju novic in aktualnih zadev, kamor so vključene tudi evropske vsebine, s tem pa nagovarjajo tudi mlajše občinstvo; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da veliko medijskih operaterjev, zlasti javnih radiotelevizijskih ustanov, veliko vlaga v nove interaktivne, nelinearne, predvsem internetne, medijske storitve na področju novic in aktualnih zadev, kamor so vključene tudi evropske vsebine, s tem pa nagovarjajo tudi mlajše občinstvo;

| 24. | priznava, da javne radiotelevizije niso edino sredstvo za prenašanje sporočil EU državljanom, saj praksa nakazuje, da so tudi zasebne radiotelevizije pomemben vir poročanja o EU, ki lahko prispevajo k razvoju in spodbujanju evropskega javnega prostora; |
| --- | --- |

24.

priznava, da javne radiotelevizije niso edino sredstvo za prenašanje sporočil EU državljanom, saj praksa nakazuje, da so tudi zasebne radiotelevizije pomemben vir poročanja o EU, ki lahko prispevajo k razvoju in spodbujanju evropskega javnega prostora;

| 25. | odobrava pilotni projekt raziskovalnih štipendij za čezmejno raziskovalno novinarstvo; meni, da je neodvisnost članov izbirne komisije bistvenega pomena za zagotavljanje uredniške neodvisnosti; |
| --- | --- |

25.

odobrava pilotni projekt raziskovalnih štipendij za čezmejno raziskovalno novinarstvo; meni, da je neodvisnost članov izbirne komisije bistvenega pomena za zagotavljanje uredniške neodvisnosti;

| 26. | spodbuja pobudo EU za vzpostavitev programov za usposabljanje o zadevah EU, zlasti za mlade novinarje; meni, da je treba ukrepati in spodbujati novinarje k redni pripravi informativnih prispevkov o delu institucij EU; spodbuja države članice, naj v učne načrte vključijo predmete o novinarstvu v novih medijih; |
| --- | --- |

26.

spodbuja pobudo EU za vzpostavitev programov za usposabljanje o zadevah EU, zlasti za mlade novinarje; meni, da je treba ukrepati in spodbujati novinarje k redni pripravi informativnih prispevkov o delu institucij EU; spodbuja države članice, naj v učne načrte vključijo predmete o novinarstvu v novih medijih;

Javni mediji

| 27. | poudarja, da je po „amsterdamskem protokolu“ v pristojnosti držav članic, da opredelijo, organizirajo in financirajo javne radiotelevizije; zato spodbuja države članice, naj, kadar je to ustrezno, v skladu z uredniško neodvisnostjo in novinarsko etiko vključijo poročanje o EU; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je po „amsterdamskem protokolu“ v pristojnosti držav članic, da opredelijo, organizirajo in financirajo javne radiotelevizije; zato spodbuja države članice, naj, kadar je to ustrezno, v skladu z uredniško neodvisnostjo in novinarsko etiko vključijo poročanje o EU;

| 28. | poudarja, da imajo nacionalne in regionalne javne radiotelevizijske ustanove posebno odgovornost obveščanja javnosti o politiki in oblikovanju politik na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da morajo javne radiotelevizijske ustanove imeti kritičen in uredniško popolnoma neodvisen pogled na svoje poročanje o EU ter si zastaviti ambiciozne cilje; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo nacionalne in regionalne javne radiotelevizijske ustanove posebno odgovornost obveščanja javnosti o politiki in oblikovanju politik na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da morajo javne radiotelevizijske ustanove imeti kritičen in uredniško popolnoma neodvisen pogled na svoje poročanje o EU ter si zastaviti ambiciozne cilje;

| 29. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti neodvisnost javnih radiotelevizij in da so te radiotelevizije v okviru svoje javne funkcije informiranja in podpore državljanov in civilne družbe, odgovorne za poročanje o EU; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morale države članice zagotoviti neodvisnost javnih radiotelevizij in da so te radiotelevizije v okviru svoje javne funkcije informiranja in podpore državljanov in civilne družbe, odgovorne za poročanje o EU;

| 30. | poudarja, da bi morali javni mediji za izboljšanje svoje verodostojnosti z odprtim sodelovanjem javnosti prevzeti komunikacijske tehnike, ki temeljijo na novih medijih; spodbuja javne radiotelevizije, da na primer vzpostavijo spletne forume z uporabo spletnih prenosov, kjer lahko javnost spremlja razprave v nacionalnih parlamentih in v Evropskem parlamentu ter si izmenjuje mnenja o njih; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi morali javni mediji za izboljšanje svoje verodostojnosti z odprtim sodelovanjem javnosti prevzeti komunikacijske tehnike, ki temeljijo na novih medijih; spodbuja javne radiotelevizije, da na primer vzpostavijo spletne forume z uporabo spletnih prenosov, kjer lahko javnost spremlja razprave v nacionalnih parlamentih in v Evropskem parlamentu ter si izmenjuje mnenja o njih;

EU/lokalna raven

| 31. | poudarja, da je treba v prizadevanjih za izboljšanje komunikacije zagotoviti medsebojno sodelovanje institucij EU; meni, da morajo institucije EU prispevati k decentralizaciji komunikacijske politike EU, da bi vanjo vnesle lokalno in regionalno razsežnost, tako da se različne ravni komuniciranja bolj zbližajo, in spodbujati države članice, naj bodo bolj dejavne pri obveščanju javnosti o vprašanjih EU; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba v prizadevanjih za izboljšanje komunikacije zagotoviti medsebojno sodelovanje institucij EU; meni, da morajo institucije EU prispevati k decentralizaciji komunikacijske politike EU, da bi vanjo vnesle lokalno in regionalno razsežnost, tako da se različne ravni komuniciranja bolj zbližajo, in spodbujati države članice, naj bodo bolj dejavne pri obveščanju javnosti o vprašanjih EU;

| 32. | poziva Komisijo, naj nadaljuje pristop „lokalnega delovanja“, da bi EU postala vidnejša na lokalni ravni; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj nadaljuje pristop „lokalnega delovanja“, da bi EU postala vidnejša na lokalni ravni;

| 33. | je seznanjen s sodelovanjem Komisije z lokalnimi radijskimi in televizijskimi mrežami ter njihovim financiranjem; opozarja, da morajo biti radiotelevizijske ustanove uredniško popolnoma neodvisne; |
| --- | --- |

33.

je seznanjen s sodelovanjem Komisije z lokalnimi radijskimi in televizijskimi mrežami ter njihovim financiranjem; opozarja, da morajo biti radiotelevizijske ustanove uredniško popolnoma neodvisne;

Evropski parlament

| 34. | predlaga, naj se ustanovi začasna delovna skupina Evropskega parlamenta, ki bo preverila obstoječe rešitve na področju novih medijev ter pripravila predloge o tem, kako vzpostaviti medparlamentarne odnose med nacionalnimi ali regionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

34.

predlaga, naj se ustanovi začasna delovna skupina Evropskega parlamenta, ki bo preverila obstoječe rešitve na področju novih medijev ter pripravila predloge o tem, kako vzpostaviti medparlamentarne odnose med nacionalnimi ali regionalnimi parlamenti in Evropskim parlamentom;

| 35. | priznava okrepljeno vlogo nacionalnih parlamentov in torej pomen informacijskih pisarn Evropskega parlamenta v državah članicah; vendar pa opozarja, da morajo te za večjo prepoznavnost prilagoditi svoje poslanstvo in vanj vključiti krepitev vezi z nacionalnimi parlamenti, lokalnimi in regionalnimi organi ter predstavniki civilne družbe; |
| --- | --- |

35.

priznava okrepljeno vlogo nacionalnih parlamentov in torej pomen informacijskih pisarn Evropskega parlamenta v državah članicah; vendar pa opozarja, da morajo te za večjo prepoznavnost prilagoditi svoje poslanstvo in vanj vključiti krepitev vezi z nacionalnimi parlamenti, lokalnimi in regionalnimi organi ter predstavniki civilne družbe;

| 36. | poudarja, da je treba informacijske pisarne Evropskega parlamenta usmeriti na lokalno sfero in splošni javnosti posredovati ciljno usmerjene informacije o sklepih in dejavnostih Evropskega parlamenta; predlaga, naj se preuči možnost, da bi bile informacijske pisarne bolj neodvisne pri odločanju o tem, kako komunicirati z javnostjo; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba informacijske pisarne Evropskega parlamenta usmeriti na lokalno sfero in splošni javnosti posredovati ciljno usmerjene informacije o sklepih in dejavnostih Evropskega parlamenta; predlaga, naj se preuči možnost, da bi bile informacijske pisarne bolj neodvisne pri odločanju o tem, kako komunicirati z javnostjo;

| 37. | meni, da morajo informacijske pisarne Parlamenta v državah članicah imeti pomembnejšo vlogo pri vključevanju medijev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; predlaga povečanje sredstev v proračunskih vrsticah za informacijske pisarne Parlamenta z namenom zagotavljanja boljše komunikacije; |
| --- | --- |

37.

meni, da morajo informacijske pisarne Parlamenta v državah članicah imeti pomembnejšo vlogo pri vključevanju medijev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; predlaga povečanje sredstev v proračunskih vrsticah za informacijske pisarne Parlamenta z namenom zagotavljanja boljše komunikacije;

| 38. | meni, da je treba na podlagi celostne analize gledanosti in gledalcev preučiti odnos med stroški in koristmi EuroparlTV; meni, da je treba izboljšati učinkovitost spletne televizije EuropalTV z njenim nadaljnjim vključevanjem v internetno strategijo Parlamenta in sočasnim ustreznim prilagajanjem njenega statusa, da se ji zagotovi uredniška neodvisnost, ter z omogočanjem čim večje distribucije njene vsebine televizijskim programom in spletnim medijem; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba na podlagi celostne analize gledanosti in gledalcev preučiti odnos med stroški in koristmi EuroparlTV; meni, da je treba izboljšati učinkovitost spletne televizije EuropalTV z njenim nadaljnjim vključevanjem v internetno strategijo Parlamenta in sočasnim ustreznim prilagajanjem njenega statusa, da se ji zagotovi uredniška neodvisnost, ter z omogočanjem čim večje distribucije njene vsebine televizijskim programom in spletnim medijem;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da nagrada Evropskega parlamenta za novinarstvo vključuje kategorijo novih medijev; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da nagrada Evropskega parlamenta za novinarstvo vključuje kategorijo novih medijev;

Novinarstvo in novi mediji

| 40. | poziva novinarje in medijske strokovnjake, naj sodelujejo pri izmenjavi mnenj in skupnem premisleku o prihodnosti evropskega novinarstva; |
| --- | --- |

40.

poziva novinarje in medijske strokovnjake, naj sodelujejo pri izmenjavi mnenj in skupnem premisleku o prihodnosti evropskega novinarstva;

| 41. | poudarja, da morajo države članice izoblikovati izvedljive koncepte za medije EU, ki bodo presegali samo posredovanje informacij, in jim omogoči, da bodo v celoti prispevali h kulturni in jezikovni raznolikosti EU; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da morajo države članice izoblikovati izvedljive koncepte za medije EU, ki bodo presegali samo posredovanje informacij, in jim omogoči, da bodo v celoti prispevali h kulturni in jezikovni raznolikosti EU;

| 42. | poudarja, da čeprav socialne mreže veljajo za razmeroma učinkovit način širjenja informacij, niso vedno dovolj zanesljiv vir in jih ni mogoče obravnavati kot profesionalne medije; poudarja, da je lahko način ravnanja s podatki na socialnih mrežah v številnih primerih nevaren in privede do resnih kršitev novinarske etike, zato je treba ta nova orodja uporabljati previdno; poudarja pomen priprave etičnega kodeksa za nove medije; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da čeprav socialne mreže veljajo za razmeroma učinkovit način širjenja informacij, niso vedno dovolj zanesljiv vir in jih ni mogoče obravnavati kot profesionalne medije; poudarja, da je lahko način ravnanja s podatki na socialnih mrežah v številnih primerih nevaren in privede do resnih kršitev novinarske etike, zato je treba ta nova orodja uporabljati previdno; poudarja pomen priprave etičnega kodeksa za nove medije;

| 43. | poudarja, da sprememba načina, na katerega novinarji opravljajo svoj poklic, utira pot večji odprtosti medijev, ki se bodo bolj zavzemali za vse boljše obveščanje skupnosti, vendar je treba sprejeti ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo pri tem upoštevan splošni interes novinarstva kot celote in da to ne bo vplivalo na status novinarjev; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da sprememba načina, na katerega novinarji opravljajo svoj poklic, utira pot večji odprtosti medijev, ki se bodo bolj zavzemali za vse boljše obveščanje skupnosti, vendar je treba sprejeti ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo pri tem upoštevan splošni interes novinarstva kot celote in da to ne bo vplivalo na status novinarjev;

| 44. | poudarja, da morajo novinarji in medijski strokovnjaki pozorno slediti neprestanemu razvoju svojih poklicev in izkoristiti prednosti socialnih mrež, prek katerih lahko širijo svojo mrežo znanja in omogočijo nekakšno „bedenje nad spletom“; z zanimanjem ugotavlja, da je novinarstvo kljub nepreklicnemu pojavu socialnih mrež ohranilo svojo ključno vlogo na področju posredovanja novic, saj novinarji te zelo različne mreže uporabljajo za opravljanje podrobnih raziskav in preverjanje dejstev ter tako gradijo nov model participativnega novinarstva in spodbujajo širjenje informacij; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da morajo novinarji in medijski strokovnjaki pozorno slediti neprestanemu razvoju svojih poklicev in izkoristiti prednosti socialnih mrež, prek katerih lahko širijo svojo mrežo znanja in omogočijo nekakšno „bedenje nad spletom“; z zanimanjem ugotavlja, da je novinarstvo kljub nepreklicnemu pojavu socialnih mrež ohranilo svojo ključno vlogo na področju posredovanja novic, saj novinarji te zelo različne mreže uporabljajo za opravljanje podrobnih raziskav in preverjanje dejstev ter tako gradijo nov model participativnega novinarstva in spodbujajo širjenje informacij;

| 45. | poudarja pomembno vlogo novinarjev v sodobni družbi, ki se spopada s poplavo informacij, saj so zaradi svoje strokovnosti, etike, usposobljenosti in verodostojnosti edini, ki lahko informacijam zagotovijo resnično dodano vrednost in prispevajo k smiselnosti novic; poudarja, da je kakovost in neodvisnost medijev mogoče zagotoviti le z visokimi strokovnimi in družbenimi standardi; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomembno vlogo novinarjev v sodobni družbi, ki se spopada s poplavo informacij, saj so zaradi svoje strokovnosti, etike, usposobljenosti in verodostojnosti edini, ki lahko informacijam zagotovijo resnično dodano vrednost in prispevajo k smiselnosti novic; poudarja, da je kakovost in neodvisnost medijev mogoče zagotoviti le z visokimi strokovnimi in družbenimi standardi;

*

* *

| 46. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

46.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 13, 20.1.2009, str. 3.

(2)  UL L 378, 27.12.2006, str. 32.

(3)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 369.

(4)  UL C 92 E, 20.4.2006, str. 403.

(5)  UL C 340, 10.11.1997, str. 109.

---

Sreda, 8. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/62

---

Sreda, 8. september 2010Človekove pravice v Iranu, primera Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami

P7_TA(2010)0310

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o razmerah na področju človekovih pravicah v Iranu, zlasti primerih Sakineh Mohamadi Aštiani in Zahre Bahrami

2011/C 308 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah, in še posebej resolucij, sprejetih 22. oktobra 2009 (1) in 10. februarja 2010 (2),

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta ob evropskem dnevu proti smrtni kazni 9. oktobra 2009 in izjave z dne 11. avgusta 2010 o obsodbi bahajskih voditeljev,

ob upoštevanju izjav, ki jih je 14. junija in 6. julija 2010 podala podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. septembra 2009 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran in izjave visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice o Iranu z dne 4. marca 2010,

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Organizacije združenih narodov, zlasti resolucij št. 62/149 in št. 63/168 o moratoriju na usmrtitve do odprave smrtne kazni,

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, Konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in Konvencije o otrokovih pravicah, katerih vseh podpisnica je Islamska republika Iran,

ob upoštevanju Dunajske konvencije o diplomatskih in konzularnih odnosih iz leta 1963,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je Iran na žalost še vedno država, ki na svetu usmrti največ mladoletnih prestopnikov; ker je bilo samo v letu 2010 izdanih približno 2 000 odločitev o smrtni kazni, |
| --- | --- |

A.

ker je Iran na žalost še vedno država, ki na svetu usmrti največ mladoletnih prestopnikov; ker je bilo samo v letu 2010 izdanih približno 2 000 odločitev o smrtni kazni,

| B. | ker je po poročilih iz ječe Mašad Vahil Abad samo v zadnjih nekaj tednih bilo usmrčenih več kot sto zapornikov, ki so bili obtoženi v zvezi z mamili, in ker stotine drugih še čaka na usmrtitev v nekaj prihodnjih dneh; ker te množične usmrtitve, o katerih se poleg tega odloča v popolni tajnosti, predstavljajo grobo kršitev mednarodnega prava, |
| --- | --- |

B.

ker je po poročilih iz ječe Mašad Vahil Abad samo v zadnjih nekaj tednih bilo usmrčenih več kot sto zapornikov, ki so bili obtoženi v zvezi z mamili, in ker stotine drugih še čaka na usmrtitev v nekaj prihodnjih dneh; ker te množične usmrtitve, o katerih se poleg tega odloča v popolni tajnosti, predstavljajo grobo kršitev mednarodnega prava,

| C. | ker v nasprotju s trditvami odgovornih na najvišji stopnji iranskega sodstva Iran še vedno obsoja na kazen kamenjanja, kot v primeru Sakineh Mohamadi Aštiani zaradi obtožbe „prešuštva“, kot je bilo poudarjeno v njenem „priznanju“, ki je bilo 11. avgusta 2010 predvajano po televiziji, |
| --- | --- |

C.

ker v nasprotju s trditvami odgovornih na najvišji stopnji iranskega sodstva Iran še vedno obsoja na kazen kamenjanja, kot v primeru Sakineh Mohamadi Aštiani zaradi obtožbe „prešuštva“, kot je bilo poudarjeno v njenem „priznanju“, ki je bilo 11. avgusta 2010 predvajano po televiziji,

| D. | ker je bila Sakineh Mohamadi-Aštiani obtožena, da je imela po smrti svojega moža dvakrat zunajzakonske intimne odnose in zato leta 2006 obsojena na 99 udarcev z bičem, kazen pa je bila izvršena še istega leta, |
| --- | --- |

D.

ker je bila Sakineh Mohamadi-Aštiani obtožena, da je imela po smrti svojega moža dvakrat zunajzakonske intimne odnose in zato leta 2006 obsojena na 99 udarcev z bičem, kazen pa je bila izvršena še istega leta,

| E. | ker je bila obtožena tudi sostorilstva pri umoru svojega moža, česar je bila pred sodiščem oproščena, nato pa je bila obtožena še prešuštva med zakonsko zvezo in obsojena na kamenjanje, |
| --- | --- |

E.

ker je bila obtožena tudi sostorilstva pri umoru svojega moža, česar je bila pred sodiščem oproščena, nato pa je bila obtožena še prešuštva med zakonsko zvezo in obsojena na kamenjanje,

| F. | ker so iranske oblasti po mednarodnem pritisku „iz humanitarnih razlogov“ odpovedale kamenjanje, ki je bilo predvideno za 9. julij 2010, |
| --- | --- |

F.

ker so iranske oblasti po mednarodnem pritisku „iz humanitarnih razlogov“ odpovedale kamenjanje, ki je bilo predvideno za 9. julij 2010,

| G. | ker je kazen kamenjanja očitna kršitev mednarodnih obveznosti Irana v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker je Iran šele nedavno med univerzalnim periodičnim pregledom sveta Združenih narodov za človekove pravice privolil v spoštovanje vsaj minimalnih standardov in določb tega pakta o smrtni kazni, dokler traja, |
| --- | --- |

G.

ker je kazen kamenjanja očitna kršitev mednarodnih obveznosti Irana v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; ker je Iran šele nedavno med univerzalnim periodičnim pregledom sveta Združenih narodov za človekove pravice privolil v spoštovanje vsaj minimalnih standardov in določb tega pakta o smrtni kazni, dokler traja,

| H. | ker je bil 18-letni Ebrahim Hamadi avgusta obsojen na smrt zaradi domnevne sodomije pri samo šestnajstih letih, po priznanju, za katerega pravi, da je bilo pridobljeno z mučenjem, |
| --- | --- |

H.

ker je bil 18-letni Ebrahim Hamadi avgusta obsojen na smrt zaradi domnevne sodomije pri samo šestnajstih letih, po priznanju, za katerega pravi, da je bilo pridobljeno z mučenjem,

| I. | ker je moral branilec obeh primerov Mohamed Mostafei, ki je poskušal javnost osvestiti o njunih okoliščinah, zbežati iz države zaradi strahu pred aretacijo; ker se vse več odvetnikov s področja človekovih pravic, tudi ugledne osebe, kot so Mohamed Ali Dadkah, Mohamed Olijifard, Mohamed Seifazadeh in Nobelova nagrajenka Širin Ebadi, sooča z državnim pregonom v obliki nenavadnih davčnih terjatev, smrtnih groženj in groženj njihovim družinam, |
| --- | --- |

I.

ker je moral branilec obeh primerov Mohamed Mostafei, ki je poskušal javnost osvestiti o njunih okoliščinah, zbežati iz države zaradi strahu pred aretacijo; ker se vse več odvetnikov s področja človekovih pravic, tudi ugledne osebe, kot so Mohamed Ali Dadkah, Mohamed Olijifard, Mohamed Seifazadeh in Nobelova nagrajenka Širin Ebadi, sooča z državnim pregonom v obliki nenavadnih davčnih terjatev, smrtnih groženj in groženj njihovim družinam,

| J. | ker je bila Nasrin Sotudeh, odvetnica za človekove pravice, ki je visoko cenjena zaradi svojih prizadevanj za mladoletnike, ki jim grozi smrtna kazen, in zaradi zastopanja zapornikov vesti, 4. septembra 2010 aretirana na podlagi obtožb „protidržavne propagande“ ter „tajnega dogovarjanja in zbiranja z namenom ogrožanja državne varnosti“, |
| --- | --- |

J.

ker je bila Nasrin Sotudeh, odvetnica za človekove pravice, ki je visoko cenjena zaradi svojih prizadevanj za mladoletnike, ki jim grozi smrtna kazen, in zaradi zastopanja zapornikov vesti, 4. septembra 2010 aretirana na podlagi obtožb „protidržavne propagande“ ter „tajnega dogovarjanja in zbiranja z namenom ogrožanja državne varnosti“,

| K. | ker je eno leto po potvorjenih predsedniških volitvah in kasnejših množičnih protestih v zaporu še vedno na stotine nasprotnikov, novinarjev in aktivistov za človekove pravice ali celo državljanov, ki zavračajo vsako povezavo z demonstracijami, kot je nizozemska državljanka Zahra Bahrami, |
| --- | --- |

K.

ker je eno leto po potvorjenih predsedniških volitvah in kasnejših množičnih protestih v zaporu še vedno na stotine nasprotnikov, novinarjev in aktivistov za človekove pravice ali celo državljanov, ki zavračajo vsako povezavo z demonstracijami, kot je nizozemska državljanka Zahra Bahrami,

| L. | ker bila Zahri Bahrami, ki je bila v Iranu na obisku pri svojcih, 27. decembra 2009 med protesti ob prazniku ašura odvzeta prostost in ker je bila prisiljena v televizijskem prenosu priznati vse obtožbe proti njej, |
| --- | --- |

L.

ker bila Zahri Bahrami, ki je bila v Iranu na obisku pri svojcih, 27. decembra 2009 med protesti ob prazniku ašura odvzeta prostost in ker je bila prisiljena v televizijskem prenosu priznati vse obtožbe proti njej,

| M. | ker niti mednarodne organizacije za človekove pravice niti nizozemske oblasti nimajo pravice do obiska Zahre Bahrami, |
| --- | --- |

M.

ker niti mednarodne organizacije za človekove pravice niti nizozemske oblasti nimajo pravice do obiska Zahre Bahrami,

| N. | ker so izsiljena priznanja, mučenje in slabo ravnanje z zaporniki, odrekanje spanca, osamitev, nezakonito pridržanje, izvajanje krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja, fizična zloraba, tudi spolno nasilje, in nekaznivost državnih agentov še vedno razširjeni, zaradi česar obstajajo veliki dvomi o pravičnosti in preglednosti pravnih postopkov v tej državi; |
| --- | --- |

N.

ker so izsiljena priznanja, mučenje in slabo ravnanje z zaporniki, odrekanje spanca, osamitev, nezakonito pridržanje, izvajanje krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja, fizična zloraba, tudi spolno nasilje, in nekaznivost državnih agentov še vedno razširjeni, zaradi česar obstajajo veliki dvomi o pravičnosti in preglednosti pravnih postopkov v tej državi;

| O. | ker se povečuje število primerov, kjer se miroljubne zagovornike človekovih pravic obtožuje sovraštva do boga, kar lahko pomeni smrtno kazen, kot v primeru članice odbora poročevalcev o človekovih pravicah Šive Nazar Ahari, ki je priprta od 20. decembra 2009, njeno sojenje pa je neizbežno, |
| --- | --- |

O.

ker se povečuje število primerov, kjer se miroljubne zagovornike človekovih pravic obtožuje sovraštva do boga, kar lahko pomeni smrtno kazen, kot v primeru članice odbora poročevalcev o človekovih pravicah Šive Nazar Ahari, ki je priprta od 20. decembra 2009, njeno sojenje pa je neizbežno,

| P. | ker se pregon verskih in etičnih manjšin v Iranu še vedno nadaljuje; ker je bilo avgusta 2010 sedem bahajskih voditeljev, in sicer Fariba Kamalabadi, Džamaledin Handžani, Afif Najemi, Sajid Rezaie, Mavaš Sabet, Behruz Tavakoli in Vahid Tizfam, ki so v zaporu od leta 2008 le na podlagi verskih prepričanj, obtoženih na 20-letno zaporno kazen zaradi obtožb propagande proti državi in vohunjenja, |
| --- | --- |

P.

ker se pregon verskih in etičnih manjšin v Iranu še vedno nadaljuje; ker je bilo avgusta 2010 sedem bahajskih voditeljev, in sicer Fariba Kamalabadi, Džamaledin Handžani, Afif Najemi, Sajid Rezaie, Mavaš Sabet, Behruz Tavakoli in Vahid Tizfam, ki so v zaporu od leta 2008 le na podlagi verskih prepričanj, obtoženih na 20-letno zaporno kazen zaradi obtožb propagande proti državi in vohunjenja,

| Q. | ker se nadlegovanje opozicijskih politikov Mir-Huseina Musavija in Mehdi Karubija ter drugih visokih predstavnikov političnih strank nadaljuje; ker je v začetku septembra dom nekdanjega predsedniškega kandidata Medija Karubija napadla skupina oboroženih enot v civilu, ki je hišo popisala z grafiti, vandalizirala, razbila okna ter streljala v notranjosti hiše; ker je do teh napadov prišlo potem, ko je poveljnik revolucionarne garde Mohamed Ali Džafari, za katerega bi Iranci rekli, da je „glava upora“, podal komentarje o opozicijskih voditeljih; ker policija ni poskušala zaustaviti teh napadov, |
| --- | --- |

Q.

ker se nadlegovanje opozicijskih politikov Mir-Huseina Musavija in Mehdi Karubija ter drugih visokih predstavnikov političnih strank nadaljuje; ker je v začetku septembra dom nekdanjega predsedniškega kandidata Medija Karubija napadla skupina oboroženih enot v civilu, ki je hišo popisala z grafiti, vandalizirala, razbila okna ter streljala v notranjosti hiše; ker je do teh napadov prišlo potem, ko je poveljnik revolucionarne garde Mohamed Ali Džafari, za katerega bi Iranci rekli, da je „glava upora“, podal komentarje o opozicijskih voditeljih; ker policija ni poskušala zaustaviti teh napadov,

| R. | ker so bili ljudje, obtoženi kaznivih dejanj, povezani s politično opozicijo v Iranu, iransko sodstvo pa je ljudi v politični opoziciji povezalo s kaznivimi dejanji, da bi tako enačili politično opozicijo s kaznivimi dejanji, |
| --- | --- |

R.

ker so bili ljudje, obtoženi kaznivih dejanj, povezani s politično opozicijo v Iranu, iransko sodstvo pa je ljudi v politični opoziciji povezalo s kaznivimi dejanji, da bi tako enačili politično opozicijo s kaznivimi dejanji,

| 1. | izreka priznanje vsem tistim Irancem in Irankam, ki se borijo za zaščito temeljnih svoboščin, spoštovanje svojih človekovih pravic in demokratičnih načel, ki dejavno protestirajo proti kamenjanju in drugim oblikam krutega kaznovanja ter želijo živeti v družbi brez zatiranja in zastraševanja; |
| --- | --- |

1.

izreka priznanje vsem tistim Irancem in Irankam, ki se borijo za zaščito temeljnih svoboščin, spoštovanje svojih človekovih pravic in demokratičnih načel, ki dejavno protestirajo proti kamenjanju in drugim oblikam krutega kaznovanja ter želijo živeti v družbi brez zatiranja in zastraševanja;

| 2. | ostro obsoja smrtno kazen s kamenjanjem Sakineh Mohamadi-Aštiani, in meni, da ne glede na dejstva, smrtna kazen s kamenjanjem ne more biti upravičena in sprejemljiva; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja smrtno kazen s kamenjanjem Sakineh Mohamadi-Aštiani, in meni, da ne glede na dejstva, smrtna kazen s kamenjanjem ne more biti upravičena in sprejemljiva;

| 3. | poziva iranske oblasti, naj ponovno preučijo kazni, ki so bile izrečene Sakineh Mohamadi-Aštiani, in naj začnejo s celostno revizijo njenega primera; |
| --- | --- |

3.

poziva iranske oblasti, naj ponovno preučijo kazni, ki so bile izrečene Sakineh Mohamadi-Aštiani, in naj začnejo s celostno revizijo njenega primera;

| 4. | odločno zahteva, naj iranska vlada še enkrat preuči primer Zahre Bahrami, naj ji nemudoma zagotovi dostop do odvetnika in svetovalne službe, jo izpusti ali pa ji zagotovi pravo sojenje; poziva visoko predstavnico EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj z iranskimi oblastmi obravnava priprtje Zahre Bahrami; |
| --- | --- |

4.

odločno zahteva, naj iranska vlada še enkrat preuči primer Zahre Bahrami, naj ji nemudoma zagotovi dostop do odvetnika in svetovalne službe, jo izpusti ali pa ji zagotovi pravo sojenje; poziva visoko predstavnico EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Komisije Catherine Ashton, naj z iranskimi oblastmi obravnava priprtje Zahre Bahrami;

| 5. | poziva iransko vlado, naj prepreči izvršitev smrtne kazni za Ebrahima Hamidija, 18-letnika, obtoženega sodomije, in zahteva, naj Islamska republika Iran končno odpravi smrtno kazen za zločine, storjene pred osemnajstim letom starosti, in spremeni svojo zakonodajo, da bi jo uskladila z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, ki jih je Iran ratificiral, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

5.

poziva iransko vlado, naj prepreči izvršitev smrtne kazni za Ebrahima Hamidija, 18-letnika, obtoženega sodomije, in zahteva, naj Islamska republika Iran končno odpravi smrtno kazen za zločine, storjene pred osemnajstim letom starosti, in spremeni svojo zakonodajo, da bi jo uskladila z mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah, ki jih je Iran ratificiral, vključno s Konvencijo o otrokovih pravicah in Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah;

| 6. | izraža izjemno osuplost, da je Iran še vedno v skupini maloštevilnih držav skupaj z Afganistanom, Somalijo, Savdsko Arabijo, Sudanom in Nigerijo, ki še vedno izvajajo kazen s kamenjanjem; poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo kruto in nehumano prakso kamenjanja označila kot nezakonito; |
| --- | --- |

6.

izraža izjemno osuplost, da je Iran še vedno v skupini maloštevilnih držav skupaj z Afganistanom, Somalijo, Savdsko Arabijo, Sudanom in Nigerijo, ki še vedno izvajajo kazen s kamenjanjem; poziva iranski parlament, naj sprejme zakonodajo, ki bo kruto in nehumano prakso kamenjanja označila kot nezakonito;

| 7. | ponovno potrjuje svoje nasprotovanje smrtni kazni ter v skladu z resolucijama 62/149 in 63/168 Organizacije združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij na usmrtitve; |
| --- | --- |

7.

ponovno potrjuje svoje nasprotovanje smrtni kazni ter v skladu z resolucijama 62/149 in 63/168 Organizacije združenih narodov poziva iranske oblasti, naj do odprave smrtne kazni uvedejo moratorij na usmrtitve;

| 8. | poziva k predstavitvi resolucije na naslednjem zasedanju Generalne skupščine Organizacije združenih narodov, v kateri bi se pozvalo vse države članice, ki še vedno ohranjajo smrtno kazen, da generalnemu sekretarju OZN in javnosti dajo na voljo vse informacije o smrtni kazni in usmrtitvah, s čimer bi se razkrila državna prikrivanja, povezana s smrtno kaznijo, ki so tudi eden izmed vzrokov za visoko število usmrtitev; |
| --- | --- |

8.

poziva k predstavitvi resolucije na naslednjem zasedanju Generalne skupščine Organizacije združenih narodov, v kateri bi se pozvalo vse države članice, ki še vedno ohranjajo smrtno kazen, da generalnemu sekretarju OZN in javnosti dajo na voljo vse informacije o smrtni kazni in usmrtitvah, s čimer bi se razkrila državna prikrivanja, povezana s smrtno kaznijo, ki so tudi eden izmed vzrokov za visoko število usmrtitev;

| 9. | izraža nasprotovanje kakršni koli inkriminaciji sporazumnih spolnih odnosov med odraslimi osebami ter iranske oblasti poziva k dekriminaciji „prešuštva“ in homoseksualnosti; |
| --- | --- |

9.

izraža nasprotovanje kakršni koli inkriminaciji sporazumnih spolnih odnosov med odraslimi osebami ter iranske oblasti poziva k dekriminaciji „prešuštva“ in homoseksualnosti;

| 10. | poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja in drugega krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter naj uveljavljajo pravice do sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost zaradi kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poziva iranske oblasti, naj pravno in dejansko odpravijo vse oblike mučenja in drugega krutega, nehumanega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter naj uveljavljajo pravice do sodnega postopka in odpravijo nekaznovanost zaradi kršitev človekovih pravic;

| 11. | poziva Islamsko republiko Iran, naj podpiše in ratificira Konvencijo OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

11.

poziva Islamsko republiko Iran, naj podpiše in ratificira Konvencijo OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| 12. | globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu ter poziva iranske oblasti, naj zagotovijo pravičen in odprt pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

12.

globoko obžaluje pomanjkanje pravičnosti in preglednosti sodnega postopka v Iranu ter poziva iranske oblasti, naj zagotovijo pravičen in odprt pritožbeni postopek;

| 13. | poziva iranske oblasti, naj Rdečemu polmesecu dovolijo obisk vseh zapornikov ter mednarodnim organizacijam za človekove pravice dovolijo spremljanje razmer v državi; |
| --- | --- |

13.

poziva iranske oblasti, naj Rdečemu polmesecu dovolijo obisk vseh zapornikov ter mednarodnim organizacijam za človekove pravice dovolijo spremljanje razmer v državi;

| 14. | poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse, ki so pridržani le na podlagi svoje udeležbe v miroljubnih protestih in želje po uporabi osnovne človekove pravice do svobode izražanja; ponovno poudarja svojo zahtevo po osvoboditvi sedmih bahajskih voditeljev; |
| --- | --- |

14.

poziva iranske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse, ki so pridržani le na podlagi svoje udeležbe v miroljubnih protestih in želje po uporabi osnovne človekove pravice do svobode izražanja; ponovno poudarja svojo zahtevo po osvoboditvi sedmih bahajskih voditeljev;

| 15. | poudarja, da je svoboda misli, vesti in veroizpovedi temeljna pravica, ki jo je treba zagotavljati v vseh okoliščinah, v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Islamska republika Iran podpisala in ratificirala; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je svoboda misli, vesti in veroizpovedi temeljna pravica, ki jo je treba zagotavljati v vseh okoliščinah, v skladu z Mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Islamska republika Iran podpisala in ratificirala;

| 16. | poziva, naj se aretirani odvetniki s področja človekovih pravic nemudoma izpustijo; |
| --- | --- |

16.

poziva, naj se aretirani odvetniki s področja človekovih pravic nemudoma izpustijo;

| 17. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorabe sodnih pooblastil iranskih oblasti, ki ciljajo na pripadnike zagovornikov človekovih pravic in civilne družbe, kot so med drugim člani kampanje za milijon podpisov in osrednjega sveta študentske organizacije ADVAR; |
| --- | --- |

17.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zlorabe sodnih pooblastil iranskih oblasti, ki ciljajo na pripadnike zagovornikov človekovih pravic in civilne družbe, kot so med drugim člani kampanje za milijon podpisov in osrednjega sveta študentske organizacije ADVAR;

| 18. | poziva Komisijo in Svet, naj pripravita dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno zaščitili iranske zagovornike človekovih pravic, ter spodbuja države članice, naj podpirajo evropski program za mesta zatočišča; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in Svet, naj pripravita dodatne ukrepe v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, da bi dejavno zaščitili iranske zagovornike človekovih pravic, ter spodbuja države članice, naj podpirajo evropski program za mesta zatočišča;

| 19. | poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov, ki bo raziskoval primere zlorabe in spodbujal obsodbo kršiteljev človekovih pravic v Iranu; |
| --- | --- |

19.

poziva k vzpostavitvi mandata posebnega poročevalca Organizacije združenih narodov, ki bo raziskoval primere zlorabe in spodbujal obsodbo kršiteljev človekovih pravic v Iranu;

| 20. | zahteva, naj se sedanji seznam imen oseb in organizacij, za katere velja prepoved potovanja v EU in zamrznitev sredstev, razširi, da bo vključeval tiste, ki so odgovorni za kršenje človekovih pravic, zatiranje in omejevanje svobode v Iranu; |
| --- | --- |

20.

zahteva, naj se sedanji seznam imen oseb in organizacij, za katere velja prepoved potovanja v EU in zamrznitev sredstev, razširi, da bo vključeval tiste, ki so odgovorni za kršenje človekovih pravic, zatiranje in omejevanje svobode v Iranu;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Varnostnemu svetu Organizacije združenih narodov, Komisiji OZN za človekove pravice, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Varnostnemu svetu Organizacije združenih narodov, Komisiji OZN za človekove pravice, predsedniku iranskega vrhovnega sodišča ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0060.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0016.

---

Četrtek, 9. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/66

---

Četrtek, 9. september 2010Boljša priprava zakonodaje

P7_TA(2010)0311

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o boljši pripravi zakonodaje – 15. letno poročilo Evropske komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 9 Protokola (2009/2142(INI))

2011/C 308 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (1),

ob upoštevanju medinstitucionalnega skupnega pristopa k oceni učinkov iz novembra 2005,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Evropskim parlamentom in Komisijo za naslednje zakonodajno obdobje (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o boljši pripravi zakonodaje 2006 v skladu s členom 9 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti (14. letno poročilo) (3),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 21. oktobra 2008 in z dne 24. aprila 2009 o 24. in 25. letnem poročilu Komisije o spremljanju uporabe prava Skupnosti (4),

ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Petnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2007) (KOM(2008)0586),

ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Šestnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2008) (KOM(2009)0504),

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji“ (KOM(2009)0015),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije „Zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji – Poročilo o napredku 2008 in napovedi za leto 2009“ (KOM(2009)0016),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije „Tretje poročilo o napredku strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja“ (KOM(2009)0017),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v EU – načrti za zmanjševanje upravnih obremenitev za posamezna področja in ukrepi za leto 2009“ (KOM(2009)0544),

ob upoštevanju notranjih smernic Evropske komisije o izvajanju ocen učinka (SEC(2009)0092),

ob upoštevanju poročila sveta o ocenah učinka iz leta 2008 (SEC(2009)0055),

ob upoštevanju poročila sveta o ocenah učinka iz leta 2009 (SEC(2010)1728),

ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 17. septembra 2009,

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 4. decembra 2009,

ob upoštevanju zaključnega poročila delovne skupine za parlamentarno reformo 2007–2009,

ob upoštevanju delovnega dokumenta Konference predsednikov odborov „Ocena učinka: izkušnje Evropskega parlamenta“,

ob upoštevanju predloga Komisije o uredbi o državljanski pobudi (KOM(2010)0119),

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A7-0215/2010),

| A. | ker je pravilna uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti potrebna za pravilno delovanje Evropske unije in ustrezno prilagoditev dejavnosti njenih institucij pričakovanjem državljanov, podjetij na skupnem trgu ter nacionalnih in lokalnih uprav; ker je treba zagotoviti, da se odločitve sprejemajo v kar najtesnejši povezavi z državljani, |
| --- | --- |

A.

ker je pravilna uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti potrebna za pravilno delovanje Evropske unije in ustrezno prilagoditev dejavnosti njenih institucij pričakovanjem državljanov, podjetij na skupnem trgu ter nacionalnih in lokalnih uprav; ker je treba zagotoviti, da se odločitve sprejemajo v kar najtesnejši povezavi z državljani,

| B. | ker je boljša priprava zakonodaje postala nujen pogoj za učinkovito delovanje Evropske unije in lahko bistveno prispeva k premagovanju gospodarske krize in k rasti gospodarstva, |
| --- | --- |

B.

ker je boljša priprava zakonodaje postala nujen pogoj za učinkovito delovanje Evropske unije in lahko bistveno prispeva k premagovanju gospodarske krize in k rasti gospodarstva,

| C. | ker je treba problematiko boljše priprave zakonodaje obravnavati ne le v okviru programa Komisije, ki je namenjen izboljšanju predpisov, ampak tudi pod širšim zornim kotom, povezanim z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

C.

ker je treba problematiko boljše priprave zakonodaje obravnavati ne le v okviru programa Komisije, ki je namenjen izboljšanju predpisov, ampak tudi pod širšim zornim kotom, povezanim z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe,

| D. | ker je z Lizbonsko pogodbo Parlament postal enakovreden Svetu v procesu sprejemanja zakonodaje po rednem zakonodajnem postopku, |
| --- | --- |

D.

ker je z Lizbonsko pogodbo Parlament postal enakovreden Svetu v procesu sprejemanja zakonodaje po rednem zakonodajnem postopku,

| E. | ker Lizbonska pogodba predvideva formalno vključitev nacionalnih parlamentov v nadzor nad uporabo načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

E.

ker Lizbonska pogodba predvideva formalno vključitev nacionalnih parlamentov v nadzor nad uporabo načela subsidiarnosti,

| F. | ker je bila boljša priprava zakonodaje prednostna naloga prejšnje Komisije in bi morala biti tudi osnovno načelo sedanje, |
| --- | --- |

F.

ker je bila boljša priprava zakonodaje prednostna naloga prejšnje Komisije in bi morala biti tudi osnovno načelo sedanje,

| G. | ker zajema izboljšanje predpisov v Uniji vrsto elementov, kot so na primer ocena učinka, zmanjšanje upravnih bremen ter poenostavitev in kodifikacija obstoječe zakonodaje, |
| --- | --- |

G.

ker zajema izboljšanje predpisov v Uniji vrsto elementov, kot so na primer ocena učinka, zmanjšanje upravnih bremen ter poenostavitev in kodifikacija obstoječe zakonodaje,

| H. | ker je bistvenega pomena, da se pri pripravi zakonodajnih aktov (vključno z ocenami učinka) opravijo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti s socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

H.

ker je bistvenega pomena, da se pri pripravi zakonodajnih aktov (vključno z ocenami učinka) opravijo posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, zlasti s socialnimi partnerji,

| I. | ker člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) dovoljuje Parlamentu, da od Komisije zahteva predložitev ustreznih predlogov glede vprašanj, o katerih meni, da je za izvajanje pogodb treba sprejeti akt Unije, |
| --- | --- |

I.

ker člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) dovoljuje Parlamentu, da od Komisije zahteva predložitev ustreznih predlogov glede vprašanj, o katerih meni, da je za izvajanje pogodb treba sprejeti akt Unije,

| J. | ker je cilj programa za zmanjšanje upravnih bremen, izhajajočih iz zakonodaje Evropske unije, ki se izvaja od leta 2005, zmanjšati bremena za 25 % do leta 2012, |
| --- | --- |

J.

ker je cilj programa za zmanjšanje upravnih bremen, izhajajočih iz zakonodaje Evropske unije, ki se izvaja od leta 2005, zmanjšati bremena za 25 % do leta 2012,

| K. | ker je eden od ključnih delov tega programa referenčna meritev upravnih stroškov, ki temelji na tako imenovanem modelu standardnih stroškov, |
| --- | --- |

K.

ker je eden od ključnih delov tega programa referenčna meritev upravnih stroškov, ki temelji na tako imenovanem modelu standardnih stroškov,

| L. | ker tehnike prenovitve in kodifikacije, namenjene poenostavitvi in kodifikaciji veljavne zakonodaje, omogočajo boljšo razumljivost in večjo skladnost sprememb, ki se izvajajo, |
| --- | --- |

L.

ker tehnike prenovitve in kodifikacije, namenjene poenostavitvi in kodifikaciji veljavne zakonodaje, omogočajo boljšo razumljivost in večjo skladnost sprememb, ki se izvajajo,

| M. | ker je bistvenega pomena, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo direktive Evropske unije, in ker se pri izvajanju še vedno pojavljajo odvečni predpisi (po ang. „goldplating“), ki uvajajo bremena, ki presegajo zahteve evropske zakonodaje, |
| --- | --- |

M.

ker je bistvenega pomena, da države članice pravilno in pravočasno izvajajo direktive Evropske unije, in ker se pri izvajanju še vedno pojavljajo odvečni predpisi (po ang. „goldplating“), ki uvajajo bremena, ki presegajo zahteve evropske zakonodaje,

| N. | ker je Lizbonska pogodba nadomestila sistem izvedbenih ukrepov (komitologije) z novo razdelitvijo na delegirane in izvedbene akte, |
| --- | --- |

N.

ker je Lizbonska pogodba nadomestila sistem izvedbenih ukrepov (komitologije) z novo razdelitvijo na delegirane in izvedbene akte,

| O. | ker je bila z Lizbonsko pogodbo uvedena evropska državljanska pobuda, ki je eden od novih instrumentov, ki državljanom omogoča vplivanje na zakonodajo, oblikovano v Evropski uniji, |
| --- | --- |

O.

ker je bila z Lizbonsko pogodbo uvedena evropska državljanska pobuda, ki je eden od novih instrumentov, ki državljanom omogoča vplivanje na zakonodajo, oblikovano v Evropski uniji,

| P. | ker Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah med državljanskimi pravicami navaja pravico do dobre uprave, ki lahko deluje le, če temelji na pregledni zakonodaji, ki je državljanom razumljiva, |
| --- | --- |

P.

ker Listina Evropske unije o temeljnih človekovih pravicah med državljanskimi pravicami navaja pravico do dobre uprave, ki lahko deluje le, če temelji na pregledni zakonodaji, ki je državljanom razumljiva,

Glavne ugotovitve

| 1. | poudarja, da je treba oblikovati enostavno in pregledno zakonodajo, ki jo bodo državljani EU razumeli; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba oblikovati enostavno in pregledno zakonodajo, ki jo bodo državljani EU razumeli;

| 2. | poudarja, da morajo evropske institucije pri oblikovanju predlogov spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter upoštevati merila iz Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo evropske institucije pri oblikovanju predlogov spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter upoštevati merila iz Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| 3. | poudarja, da morajo vsi osnutki zakonodajnih predpisov vključevati razloge, iz katerih je možno sklepati, da bi bili za dosego cilja boljši ukrepi EU, in biti utemeljeni s kakovostnimi in po možnosti s količinskimi kazalniki v skladu z omenjenim protokolom; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo vsi osnutki zakonodajnih predpisov vključevati razloge, iz katerih je možno sklepati, da bi bili za dosego cilja boljši ukrepi EU, in biti utemeljeni s kakovostnimi in po možnosti s količinskimi kazalniki v skladu z omenjenim protokolom;

| 4. | odločno podpira proces izboljšanja predpisov, ki stremi k večji preglednosti, učinkovitosti in skladnosti zakonodaje Evropske unije; poudarja ključno vlogo Komisije kot organa, ki ima pristojnost zakonodajne pobude, pri pripravi visokokakovostnih zakonodajnih predlogov; se obvezuje, da bo storil vse, da bodo ti predlogi pregledani v skladu z ustreznim zakonodajnim postopkom; poudarja tudi pomen sodelovanja z državami članicami pri zagotavljanju pravilne uporabe zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

odločno podpira proces izboljšanja predpisov, ki stremi k večji preglednosti, učinkovitosti in skladnosti zakonodaje Evropske unije; poudarja ključno vlogo Komisije kot organa, ki ima pristojnost zakonodajne pobude, pri pripravi visokokakovostnih zakonodajnih predlogov; se obvezuje, da bo storil vse, da bodo ti predlogi pregledani v skladu z ustreznim zakonodajnim postopkom; poudarja tudi pomen sodelovanja z državami članicami pri zagotavljanju pravilne uporabe zakonodaje;

| 5. | opaža prizadevanje Komisije pri zgoraj omenjenem procesu, ki se izraža v vrsti dokumentov, zlasti v tretjem strateškem pregledu boljše priprave zakonodaje v Evropski uniji, in dejavnostih, ki potekajo v zvezi s tem; hkrati ugotavlja, da veliko uporabnikov ne pozna tega programa, zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za njegovo večjo prepoznavnost; |
| --- | --- |

5.

opaža prizadevanje Komisije pri zgoraj omenjenem procesu, ki se izraža v vrsti dokumentov, zlasti v tretjem strateškem pregledu boljše priprave zakonodaje v Evropski uniji, in dejavnostih, ki potekajo v zvezi s tem; hkrati ugotavlja, da veliko uporabnikov ne pozna tega programa, zato poziva Komisijo, naj si prizadeva za njegovo večjo prepoznavnost;

| 6. | se strinja z ubeseditvijo v točkah št. 3 in 15 iz sklepov Sveta z dne 4. decembra 2009, ki se nanašajo na skupno odgovornost za izboljšanje zakonodajnega okolja in razširitev te odgovornosti na vse institucije in osebe, udeležene v procesu; |
| --- | --- |

6.

se strinja z ubeseditvijo v točkah št. 3 in 15 iz sklepov Sveta z dne 4. decembra 2009, ki se nanašajo na skupno odgovornost za izboljšanje zakonodajnega okolja in razširitev te odgovornosti na vse institucije in osebe, udeležene v procesu;

| 7. | je seznanjen z udeležbo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij v razpravi o izboljšanju zakonodajnega okolja in zmanjšanju upravnih bremen ter pričakuje plodno sodelovanje na tem področju; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z udeležbo Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij v razpravi o izboljšanju zakonodajnega okolja in zmanjšanju upravnih bremen ter pričakuje plodno sodelovanje na tem področju;

| 8. | ugotavlja, da je pri izboljšanju medinstitucionalnega sodelovanja na tem obsežnem področju potreben pregled sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003; opozarja na točke iz resolucije z dne 9. februarja 2010 o okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo, ki so pomembne za to vprašanje, zlasti opozarja na skupno zavezo obeh institucij, da se bosta dogovorili o glavnih spremembah pri pripravah na prihodnja pogajanja s Svetom ministrov o prilagoditvi medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje novim določbam Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je pri izboljšanju medinstitucionalnega sodelovanja na tem obsežnem področju potreben pregled sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003; opozarja na točke iz resolucije z dne 9. februarja 2010 o okvirnem sporazumu o odnosih med Parlamentom in Komisijo, ki so pomembne za to vprašanje, zlasti opozarja na skupno zavezo obeh institucij, da se bosta dogovorili o glavnih spremembah pri pripravah na prihodnja pogajanja s Svetom ministrov o prilagoditvi medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje novim določbam Lizbonske pogodbe;

| 9. | vztraja, da mora Komisija v skladu s političnim dogovorom na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo storiti vse, da bosta Parlament in Svet enakovredno obravnavana v zakonodajnemu procesu in bo tako izvajano temeljno načelo enake obravnave Parlamenta in Sveta, kot ga določa Lizbonska pogodba, še posebno z istočasnim in obsežnim obveščanjem obeh institucij o vseh dogodkih, ki vplivajo na zakonodajni postopek, in o njegovem napredku ter z zagotovitvijo enakovrednega dostopa obeh do sej in posredovanja prispevkov ali drugih informacij; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da mora Komisija v skladu s političnim dogovorom na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 2010 o revidiranem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo storiti vse, da bosta Parlament in Svet enakovredno obravnavana v zakonodajnemu procesu in bo tako izvajano temeljno načelo enake obravnave Parlamenta in Sveta, kot ga določa Lizbonska pogodba, še posebno z istočasnim in obsežnim obveščanjem obeh institucij o vseh dogodkih, ki vplivajo na zakonodajni postopek, in o njegovem napredku ter z zagotovitvijo enakovrednega dostopa obeh do sej in posredovanja prispevkov ali drugih informacij;

| 10. | poudarja, da proces poenostavitve zakonodaje ne sme povzročiti znižanja standardov iz veljavnega pravnega reda, zaradi česar morajo biti posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi s socialnimi partnerji, bistven sestavni del tega procesa; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da proces poenostavitve zakonodaje ne sme povzročiti znižanja standardov iz veljavnega pravnega reda, zaradi česar morajo biti posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi s socialnimi partnerji, bistven sestavni del tega procesa;

| 11. | z zadovoljstvom sprejema tesnejše vključevanje nacionalnih parlamentov v proces oblikovanja evropske zakonodaje, zlasti v proces nadzora nad skladnostjo zakonodajnih predlogov z načelom subsidiarnosti; poudarja, da morajo nacionalni parlamenti upoštevati osemtedenski rok za predložitev mnenj; |
| --- | --- |

11.

z zadovoljstvom sprejema tesnejše vključevanje nacionalnih parlamentov v proces oblikovanja evropske zakonodaje, zlasti v proces nadzora nad skladnostjo zakonodajnih predlogov z načelom subsidiarnosti; poudarja, da morajo nacionalni parlamenti upoštevati osemtedenski rok za predložitev mnenj;

| 12. | z zadovoljstvom sprejema dejavnosti Komisije za učinkovite izmenjavo informacij med nacionalnimi parlamenti ter obveščanje Parlamenta in Sveta o njej; spodbuja nacionalne parlamente, naj jasno razmejijo mnenja, ki zadevajo načelo subsidiarnosti, in tista, ki so povezana s predlogi Komisije; |
| --- | --- |

12.

z zadovoljstvom sprejema dejavnosti Komisije za učinkovite izmenjavo informacij med nacionalnimi parlamenti ter obveščanje Parlamenta in Sveta o njej; spodbuja nacionalne parlamente, naj jasno razmejijo mnenja, ki zadevajo načelo subsidiarnosti, in tista, ki so povezana s predlogi Komisije;

Ocena učinka

| 13. | poudarja temeljno odgovornost Komisije za izvedene ocene učinka; poziva k razvoju mehanizmov za zagotovitev neodvisnosti in verodostojnosti izvedenih analiz; hkrati se zavezuje, da bo še naprej izvajal ocene učinka bistvenih sprememb, ki jih je podal na predloge Komisije; |
| --- | --- |

13.

poudarja temeljno odgovornost Komisije za izvedene ocene učinka; poziva k razvoju mehanizmov za zagotovitev neodvisnosti in verodostojnosti izvedenih analiz; hkrati se zavezuje, da bo še naprej izvajal ocene učinka bistvenih sprememb, ki jih je podal na predloge Komisije;

| 14. | zato poziva Komisijo, naj ob predložitvi zakonodajnega predloga Parlamentu in Svetu poleg celotne ocene učinka sistematično predloži tudi svoj dve do štiri strani dolg povzetek; |
| --- | --- |

14.

zato poziva Komisijo, naj ob predložitvi zakonodajnega predloga Parlamentu in Svetu poleg celotne ocene učinka sistematično predloži tudi svoj dve do štiri strani dolg povzetek;

| 15. | spodbuja vse parlamentarne odbore, naj pred vsako razpravo o zakonodajnem predlogu Komisije s Komisijo opravijo izmenjavo mnenj o oceni učinka; |
| --- | --- |

15.

spodbuja vse parlamentarne odbore, naj pred vsako razpravo o zakonodajnem predlogu Komisije s Komisijo opravijo izmenjavo mnenj o oceni učinka;

| 16. | na podlagi dosedanjih izkušenj priznava potrebo po reviziji skupnega medinstitucionalnega pristopa k ocenam učinka in spodbuja vse institucije, naj izpolnijo svoje zaveze glede ocen učinka; opozarja na zaključke delovnega dokumenta konference predsednikov odborov v zvezi s tem vprašanjem; spodbuja pobude parlamentarnih odborov za poziv Komisiji, naj predloži vse ocene učinkov, da bi jih lahko pristojni odbori v celoti pregledali že na začetku in pred prvo izmenjavo mnenj; |
| --- | --- |

16.

na podlagi dosedanjih izkušenj priznava potrebo po reviziji skupnega medinstitucionalnega pristopa k ocenam učinka in spodbuja vse institucije, naj izpolnijo svoje zaveze glede ocen učinka; opozarja na zaključke delovnega dokumenta konference predsednikov odborov v zvezi s tem vprašanjem; spodbuja pobude parlamentarnih odborov za poziv Komisiji, naj predloži vse ocene učinkov, da bi jih lahko pristojni odbori v celoti pregledali že na začetku in pred prvo izmenjavo mnenj;

| 17. | istočasno opozarja Komisijo, da je treba vse nove predloge oceniti ob celovitem upoštevanju vseh učinkov, pri čemer je treba uporabljati celovit pristop, pri katerem je treba izvesti hkratno analizo gospodarskih, družbenih in okoljskih učinkov; |
| --- | --- |

17.

istočasno opozarja Komisijo, da je treba vse nove predloge oceniti ob celovitem upoštevanju vseh učinkov, pri čemer je treba uporabljati celovit pristop, pri katerem je treba izvesti hkratno analizo gospodarskih, družbenih in okoljskih učinkov;

| 18. | zlasti poudarja potrebo po ustrezni analizi družbenih učinkov zakonodajnih predlogov, med drugim njihovih posledic za evropski trg dela in življenjski standard; spet poudarja, da je treba natančno preučiti učinek zakonodaje na podjetja; |
| --- | --- |

18.

zlasti poudarja potrebo po ustrezni analizi družbenih učinkov zakonodajnih predlogov, med drugim njihovih posledic za evropski trg dela in življenjski standard; spet poudarja, da je treba natančno preučiti učinek zakonodaje na podjetja;

| 19. | priporoča, da Komisija izvede ocene učinka za vse predloge, ki zmanjšujejo upravna bremena, kar bi omogočilo analizo možnih stranskih učinkov teh predlogov; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da Komisija izvede ocene učinka za vse predloge, ki zmanjšujejo upravna bremena, kar bi omogočilo analizo možnih stranskih učinkov teh predlogov;

| 20. | poudarja, da se mora Komisija za objektivno oceno učinka sistematično posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi z malimi in srednje velikimi podjetji; ugotavlja, da je treba zainteresirane strani bolje informirati o njihovi možnosti sodelovanja v posvetovanjih, in poziva k podaljšanju 8-tedenskega obdobja za posvetovanje; poziva Komisijo, naj pripravi in objavi pregleden seznam ocen učinka, načrtovanih za naslednje leto, s čimer bo zainteresiranim stranem omogočila, da se ustrezno pripravijo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se mora Komisija za objektivno oceno učinka sistematično posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi, tudi z malimi in srednje velikimi podjetji; ugotavlja, da je treba zainteresirane strani bolje informirati o njihovi možnosti sodelovanja v posvetovanjih, in poziva k podaljšanju 8-tedenskega obdobja za posvetovanje; poziva Komisijo, naj pripravi in objavi pregleden seznam ocen učinka, načrtovanih za naslednje leto, s čimer bo zainteresiranim stranem omogočila, da se ustrezno pripravijo;

| 21. | meni, da so nepristranske ocene učinka izjemno pomembno orodje za ocenjevanje predlogov Komisije, in se zato zavzema, da bi izvajanje ocene učinka preverjal zunanji, neodvisni organ, ki pa bi moral biti odgovoren Parlamentu; |
| --- | --- |

21.

meni, da so nepristranske ocene učinka izjemno pomembno orodje za ocenjevanje predlogov Komisije, in se zato zavzema, da bi izvajanje ocene učinka preverjal zunanji, neodvisni organ, ki pa bi moral biti odgovoren Parlamentu;

| 22. | poudarja, da je treba kakovost ocen učinka stalno spremljati; pozdravlja mnenje sveta o ocenah učinka o splošnem izboljšanju njihove kakovosti; ugotavlja, da svet uporablja strožja merila vrednotenja; hkrati ugotavlja, da je visok delež ocen učinka (več kot 30 %), ki jih je svet sprva zavrnil, dokaz, da morajo ustrezne službe Komisije še naprej izboljševati njihovo kakovost; nadalje zahteva povečanje obsega osebja Sveta; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba kakovost ocen učinka stalno spremljati; pozdravlja mnenje sveta o ocenah učinka o splošnem izboljšanju njihove kakovosti; ugotavlja, da svet uporablja strožja merila vrednotenja; hkrati ugotavlja, da je visok delež ocen učinka (več kot 30 %), ki jih je svet sprva zavrnil, dokaz, da morajo ustrezne službe Komisije še naprej izboljševati njihovo kakovost; nadalje zahteva povečanje obsega osebja Sveta;

| 23. | pozdravlja nove smernice Komisije za ocene učinka, zlasti vključitev vprašanj, ki zadevajo načelo subsidiarnosti in sorazmernosti; pričakuje, da bodo nove smernice bistveno prispevale k optimizaciji izvajanja ocen učinka in s tem k izboljšanju zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja nove smernice Komisije za ocene učinka, zlasti vključitev vprašanj, ki zadevajo načelo subsidiarnosti in sorazmernosti; pričakuje, da bodo nove smernice bistveno prispevale k optimizaciji izvajanja ocen učinka in s tem k izboljšanju zakonodajnih predlogov;

| 24. | zlasti pozdravlja dejstvo, da se v smernicah Evropske komisije o izvajanju ocen učinka poziva k analizam učinka prihodnje zakonodaje in upravne pobude o malih in srednjih podjetjih (test MSP) ter k temu, da se rezultati te analize upoštevajo pri pripravi osnutkov predlogov; poudarja, da je sistematična uporaba testa MSP v oceni učinka Komisije pomemben element pri izvajanju akta za mala podjetja, saj znatno prispeva k zakonodajnemu okolju, ki je prijazno do malih in srednjih podjetij; poziva države članice, naj test MSP uporabijo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

24.

zlasti pozdravlja dejstvo, da se v smernicah Evropske komisije o izvajanju ocen učinka poziva k analizam učinka prihodnje zakonodaje in upravne pobude o malih in srednjih podjetjih (test MSP) ter k temu, da se rezultati te analize upoštevajo pri pripravi osnutkov predlogov; poudarja, da je sistematična uporaba testa MSP v oceni učinka Komisije pomemben element pri izvajanju akta za mala podjetja, saj znatno prispeva k zakonodajnemu okolju, ki je prijazno do malih in srednjih podjetij; poziva države članice, naj test MSP uporabijo na nacionalni ravni;

| 25. | poziva Komisijo, naj pojasni načrt za „pametne predpise“, ki je pojasnjen v političnih smernicah predsednika Komisije Barrosa, zlasti v zvezi z večjimi prizadevanji na področju naknadnega vrednotenja, in naj v načrt vključi tudi količinske kazalnike, zlasti tiste, ki se nanašajo na zmanjševanje upravnih bremen; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pojasni načrt za „pametne predpise“, ki je pojasnjen v političnih smernicah predsednika Komisije Barrosa, zlasti v zvezi z večjimi prizadevanji na področju naknadnega vrednotenja, in naj v načrt vključi tudi količinske kazalnike, zlasti tiste, ki se nanašajo na zmanjševanje upravnih bremen;

| 26. | poziva Komisijo, naj sistematično izvaja naknadno vrednotenje sprejete zakonodaje, da bo lahko, v skladu z možnostmi, med drugim preverila točnost ustreznih ocen učinka; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj sistematično izvaja naknadno vrednotenje sprejete zakonodaje, da bo lahko, v skladu z možnostmi, med drugim preverila točnost ustreznih ocen učinka;

| 27. | je seznanjen s pobudo Računskega sodišča za preiskavo sistema ocen učinka in z zanimanjem pričakuje rezultate; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s pobudo Računskega sodišča za preiskavo sistema ocen učinka in z zanimanjem pričakuje rezultate;

Zmanjševanje upravnih bremen

| 28. | poudarja pomen zmanjšanja stroškov podjetij, ki poslujejo v Evropski uniji, da bi lahko uspešno delovala v težkih gospodarskih pogojih in bila konkurenčna na svetovni ravni; poudarja, da je treba poenostaviti javne upravne postopke; poudarja, da se je treba pri zmanjševanju upravnega bremena osredotočiti na nepotrebne zahteve po podatkih, in popolnoma podpira načelo enkratnega opravljanja vseh formalnosti iz akta za mala podjetja; poudarja, da zmanjšanje upravnih bremen za podjetja ne sme imeti negativnih družbenih ali okoljskih posledic; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen zmanjšanja stroškov podjetij, ki poslujejo v Evropski uniji, da bi lahko uspešno delovala v težkih gospodarskih pogojih in bila konkurenčna na svetovni ravni; poudarja, da je treba poenostaviti javne upravne postopke; poudarja, da se je treba pri zmanjševanju upravnega bremena osredotočiti na nepotrebne zahteve po podatkih, in popolnoma podpira načelo enkratnega opravljanja vseh formalnosti iz akta za mala podjetja; poudarja, da zmanjšanje upravnih bremen za podjetja ne sme imeti negativnih družbenih ali okoljskih posledic;

| 29. | pozdravlja rezultate dosedanjega dela Komisije v obliki priprave predlogov, ki po njihovem sprejetju omogočajo zmanjšanje upravnih bremen za celo 33 % do leta 2012, kar presega predhodno zavezo k zmanjšanju za 25 %; ugotavlja, da bi tako lahko dosegli prihranke, večje od 40 milijard EUR (5); |
| --- | --- |

29.

pozdravlja rezultate dosedanjega dela Komisije v obliki priprave predlogov, ki po njihovem sprejetju omogočajo zmanjšanje upravnih bremen za celo 33 % do leta 2012, kar presega predhodno zavezo k zmanjšanju za 25 %; ugotavlja, da bi tako lahko dosegli prihranke, večje od 40 milijard EUR (5);

| 30. | posebej opozarja na napredek pri predlogih Komisije, ki obetajo največ prihranka (na primer izključitev mikropodjetij iz zahtev Unije za pripravo računovodskih izkazov in sprememba direktive o davku na dodano vrednost, ki naj bi olajšala elektronsko izstavljanje računov); poziva države članice h konstruktivnem sodelovanju v Svetu in učinkovitemu prenosu sprejetih aktov v nacionalni pravni red; |
| --- | --- |

30.

posebej opozarja na napredek pri predlogih Komisije, ki obetajo največ prihranka (na primer izključitev mikropodjetij iz zahtev Unije za pripravo računovodskih izkazov in sprememba direktive o davku na dodano vrednost, ki naj bi olajšala elektronsko izstavljanje računov); poziva države članice h konstruktivnem sodelovanju v Svetu in učinkovitemu prenosu sprejetih aktov v nacionalni pravni red;

| 31. | ugotavlja, da se je referenčni program za izračun upravnih bremen izkazal za koristno, vendar drago metodo; spodbuja Komisijo, naj upošteva nadomestne metode za izračun upravnih bremen, kot so na primer posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, kar v konkretnih primerih omogoča hitro odpravo bremen; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da se je referenčni program za izračun upravnih bremen izkazal za koristno, vendar drago metodo; spodbuja Komisijo, naj upošteva nadomestne metode za izračun upravnih bremen, kot so na primer posvetovanja z zainteresiranimi stranmi, kar v konkretnih primerih omogoča hitro odpravo bremen;

| 32. | poudarja, da za model standardnih stroškov za izračun upravnih bremen ni bila opravljena neodvisna ocena; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da za model standardnih stroškov za izračun upravnih bremen ni bila opravljena neodvisna ocena;

| 33. | hkrati opaža sorazmerno majhen delež predlogov (148 leta 2008), ki so bili predloženi prek posebne internetne strani; ugotavlja, da mora Komisija javnost seznaniti z možnostjo, da zadevni subjekti opozorijo na prekomerne stroške, ki izhajajo iz evropske ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

33.

hkrati opaža sorazmerno majhen delež predlogov (148 leta 2008), ki so bili predloženi prek posebne internetne strani; ugotavlja, da mora Komisija javnost seznaniti z možnostjo, da zadevni subjekti opozorijo na prekomerne stroške, ki izhajajo iz evropske ali nacionalne zakonodaje;

| 34. | se strinja s Komisijo, da so elektronska sredstva komunikacije odličen instrument za zmanjševanje upravnih bremen, in jo spodbuja, naj uresniči smernice sporočila „e-Komisija 2006–2010“ in „Strategije i2010“, ki stremijo k posodobitvi evropske uprave; |
| --- | --- |

34.

se strinja s Komisijo, da so elektronska sredstva komunikacije odličen instrument za zmanjševanje upravnih bremen, in jo spodbuja, naj uresniči smernice sporočila „e-Komisija 2006–2010“ in „Strategije i2010“, ki stremijo k posodobitvi evropske uprave;

| 35. | spodbuja Komisijo k nadaljnjem uresničevanju smernic iz načrtov za zmanjševanje upravnih bremen za posamezna področja; se zavezuje k učinkovitemu preverjanju ustreznih zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

35.

spodbuja Komisijo k nadaljnjem uresničevanju smernic iz načrtov za zmanjševanje upravnih bremen za posamezna področja; se zavezuje k učinkovitemu preverjanju ustreznih zakonodajnih predlogov;

| 36. | ugotavlja, da je skupina predstavnikov neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni, pristojna za vprašanje upravne obremenitve, pozitivno prispevala k programu Komisije za zmanjšanje teh bremen; vendar poudarja, da bi morala biti sestava skupine bolj uravnotežena in vključevati več strokovnjakov, ki bi predstavljali civilno družbo, in strokovnjakov iz drugih držav članic; poziva, da se mandat tako razširjene skupine podaljša do leta 2013; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je skupina predstavnikov neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni, pristojna za vprašanje upravne obremenitve, pozitivno prispevala k programu Komisije za zmanjšanje teh bremen; vendar poudarja, da bi morala biti sestava skupine bolj uravnotežena in vključevati več strokovnjakov, ki bi predstavljali civilno družbo, in strokovnjakov iz drugih držav članic; poziva, da se mandat tako razširjene skupine podaljša do leta 2013;

| 37. | opozarja, da državljani niso sposobni razlikovati med upravnimi bremeni, ki izhajajo iz evropske zakonodaje, in tistimi, ki jih nalaga nacionalna zakonodaja, ter da nacionalna upravna bremena prispevajo k negativni podobi Evropske unije; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da državljani niso sposobni razlikovati med upravnimi bremeni, ki izhajajo iz evropske zakonodaje, in tistimi, ki jih nalaga nacionalna zakonodaja, ter da nacionalna upravna bremena prispevajo k negativni podobi Evropske unije;

| 38. | opozarja, da je za uspešno uresničevanje programa za zmanjševanje upravnih bremen potrebno dejavno sodelovanje Komisije z državami članicami, da se preprečijo različne razlage in pretirana natančnost („goldplating“) pri izvajanju zakonodaje; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je za uspešno uresničevanje programa za zmanjševanje upravnih bremen potrebno dejavno sodelovanje Komisije z državami članicami, da se preprečijo različne razlage in pretirana natančnost („goldplating“) pri izvajanju zakonodaje;

| 39. | poziva države članice k doslednemu uresničevanju svojih nacionalnih ciljev na področju zmanjševanja upravnih bremen, in pričakuje plodno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na tem področju; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice k doslednemu uresničevanju svojih nacionalnih ciljev na področju zmanjševanja upravnih bremen, in pričakuje plodno sodelovanje z nacionalnimi parlamenti na tem področju;

| 40. | spodbuja Komisijo, naj na podlagi posvetovanj z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in po naknadnem vrednotenju veljavne zakonodaje akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v EU razširi na nova prednostna področja in druge zakonodajne akte; poziva Komisijo, naj z akcijskim programom nadaljuje tudi po letu 2012; |
| --- | --- |

40.

spodbuja Komisijo, naj na podlagi posvetovanj z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno s socialnimi partnerji, in po naknadnem vrednotenju veljavne zakonodaje akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v EU razširi na nova prednostna področja in druge zakonodajne akte; poziva Komisijo, naj z akcijskim programom nadaljuje tudi po letu 2012;

Institucionalne in postopkovne ugotovitve

| 41. | pozdravlja dosedanja prizadevanja Komisije za oblikovanje in pripravo predlogov za poenostavitev in kodifikacijo evropske zakonodaje; hkrati poudarja nujnost dobrega medinstitucionalnega sodelovanja na tem področju, zlasti kadar Komisija umakne zakonodajne predloge, ki so bili spoznani za odvečne; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja dosedanja prizadevanja Komisije za oblikovanje in pripravo predlogov za poenostavitev in kodifikacijo evropske zakonodaje; hkrati poudarja nujnost dobrega medinstitucionalnega sodelovanja na tem področju, zlasti kadar Komisija umakne zakonodajne predloge, ki so bili spoznani za odvečne;

| 42. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s kodifikacijo zakonodajnih aktov in predloži poročilo, napovedano za leto 2009, ki bo orisalo rezultate celotnega programa kodifikacije (6); |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s kodifikacijo zakonodajnih aktov in predloži poročilo, napovedano za leto 2009, ki bo orisalo rezultate celotnega programa kodifikacije (6);

| 43. | poudarja, da mora biti sprememba veljavne zakonodaje vedno izvedena v obliki prenovitve; priznava in spoštuje pravice Komisije v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da mora biti sprememba veljavne zakonodaje vedno izvedena v obliki prenovitve; priznava in spoštuje pravice Komisije v zakonodajnem postopku;

| 44. | opozarja, da morajo biti druge pobude za poenostavitev zakonodaje izvedene po običajnem zakonodajnem postopku in v veljavnih rokih; zagotavlja, da si zelo prizadeva za preučitev predlogov Komisije v najkrajšem možnem času; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da morajo biti druge pobude za poenostavitev zakonodaje izvedene po običajnem zakonodajnem postopku in v veljavnih rokih; zagotavlja, da si zelo prizadeva za preučitev predlogov Komisije v najkrajšem možnem času;

| 45. | opozarja na jasno določitev PDEU (7), ki izključuje sprejetje pravnih aktov s strani Parlamenta in Sveta, ki niso predvideni v določbah Pogodbe v zvezi z zadevnim področjem; |
| --- | --- |

45.

opozarja na jasno določitev PDEU (7), ki izključuje sprejetje pravnih aktov s strani Parlamenta in Sveta, ki niso predvideni v določbah Pogodbe v zvezi z zadevnim področjem;

| 46. | opozarja pred opustitvijo potrebne zakonodaje v korist samoregulacije in koregulacije ali drugih ukrepov nezakonodajne vrste; meni, da je treba v vsakem primeru resno preučiti posledice take odločitve ob upoštevanju prava pogodb in vloge posameznih institucij; |
| --- | --- |

46.

opozarja pred opustitvijo potrebne zakonodaje v korist samoregulacije in koregulacije ali drugih ukrepov nezakonodajne vrste; meni, da je treba v vsakem primeru resno preučiti posledice take odločitve ob upoštevanju prava pogodb in vloge posameznih institucij;

| 47. | hkrati poudarja, da je treba instrumente tako imenovanega mehkega prava uporabljati zelo pazljivo in iz upravičenih razlogov, da ne bi bili ogroženi pravna varnost in razumljivost veljavne zakonodaje, ter po posvetovanju s Parlamentom, kot je poudarjeno v njegovi resoluciji o revidiranem okvirnem sporazumu; |
| --- | --- |

47.

hkrati poudarja, da je treba instrumente tako imenovanega mehkega prava uporabljati zelo pazljivo in iz upravičenih razlogov, da ne bi bili ogroženi pravna varnost in razumljivost veljavne zakonodaje, ter po posvetovanju s Parlamentom, kot je poudarjeno v njegovi resoluciji o revidiranem okvirnem sporazumu;

| 48. | z zadovoljstvom opaža boljšo izmenjavo informacij in dokumentov v zvezi z izvedbenimi ukrepi (komitologijo), zlasti delovanje novega regulativnega postopka z nadzorom; hkrati upa, da bo prehod na novi sistem, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo, izpeljan uspešno in brez nepotrebnih zamud; |
| --- | --- |

48.

z zadovoljstvom opaža boljšo izmenjavo informacij in dokumentov v zvezi z izvedbenimi ukrepi (komitologijo), zlasti delovanje novega regulativnega postopka z nadzorom; hkrati upa, da bo prehod na novi sistem, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo, izpeljan uspešno in brez nepotrebnih zamud;

| 49. | poleg tega opozarja, da bo veliko institucionalnih sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, odločilno vplivalo na pripravo zakonodaje v Evropski uniji; zlasti poudarja pomen evropske državljanske pobude, ki bi lahko postala bistveni del evropske javne razprave; z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija pripravlja predlog uredbe na to temo; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju Parlamenta in Komisije, da bi oblikovala učinkovit in razumljiv instrument z jasnimi merili o sprejemljivosti, ki bo v skladu z dobro prakso s področja priprave zakonodaje EU; |
| --- | --- |

49.

poleg tega opozarja, da bo veliko institucionalnih sprememb, uvedenih z Lizbonsko pogodbo, odločilno vplivalo na pripravo zakonodaje v Evropski uniji; zlasti poudarja pomen evropske državljanske pobude, ki bi lahko postala bistveni del evropske javne razprave; z zadovoljstvom ugotavlja, da Komisija pripravlja predlog uredbe na to temo; poudarja potrebo po tesnem sodelovanju Parlamenta in Komisije, da bi oblikovala učinkovit in razumljiv instrument z jasnimi merili o sprejemljivosti, ki bo v skladu z dobro prakso s področja priprave zakonodaje EU;

| 50. | podpira predlog Komisije, naj se predhodno preveri dopustnost predlagane državljanske pobude, ko se zanjo pridobi tretjina zahtevanih podpisov, da bi se izognili razočaranosti državljanov, če bi bila pobuda označena za nedopustno; |
| --- | --- |

50.

podpira predlog Komisije, naj se predhodno preveri dopustnost predlagane državljanske pobude, ko se zanjo pridobi tretjina zahtevanih podpisov, da bi se izognili razočaranosti državljanov, če bi bila pobuda označena za nedopustno;

| 51. | poziva Komisijo, naj ne določi le roka za preverjanje uradno vložene pobude, ampak tudi rok za predložitev zakonodajne pobude, če bi bila ta dopustna; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj ne določi le roka za preverjanje uradno vložene pobude, ampak tudi rok za predložitev zakonodajne pobude, če bi bila ta dopustna;

| 52. | poziva Komisijo, naj se zaveže glede rokov, v katerih bo odgovorila na zahteve Parlamenta v skladu s členom 225 PDEU, ob tem pa mora spoštovati zlasti zavezo iz okvirnega sporazuma, da v treh mesecih po sprejetju zakonodajnega samoiniciativnega poročila poroča o konkretnih ukrepih, ki jih sprejme po prejetju vseh zahtev po zakonodajni pobudi, in da zakonodajni predlog predloži najpozneje v enem letu; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj se zaveže glede rokov, v katerih bo odgovorila na zahteve Parlamenta v skladu s členom 225 PDEU, ob tem pa mora spoštovati zlasti zavezo iz okvirnega sporazuma, da v treh mesecih po sprejetju zakonodajnega samoiniciativnega poročila poroča o konkretnih ukrepih, ki jih sprejme po prejetju vseh zahtev po zakonodajni pobudi, in da zakonodajni predlog predloži najpozneje v enem letu;

| 53. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju dosedanjih resolucij Parlamenta o nadzoru izvajanja prava Skupnosti v celoti uveljavlja svoje pravice v skladu s členoma 258 in 260 PDEU, še zlasti v zvezi s pomanjkljivim obveščanjem s strani držav članic o njihovih ukrepih za prenos direktiv; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju dosedanjih resolucij Parlamenta o nadzoru izvajanja prava Skupnosti v celoti uveljavlja svoje pravice v skladu s členoma 258 in 260 PDEU, še zlasti v zvezi s pomanjkljivim obveščanjem s strani držav članic o njihovih ukrepih za prenos direktiv;

| 54. | poudarja, da je vprašanje boljše priprave zakonodaje neposredno povezano s vprašanjem spremljanja izvajanja zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je vprašanje boljše priprave zakonodaje neposredno povezano s vprašanjem spremljanja izvajanja zakonodaje Unije;

| 55. | skrbno spremlja izvajanje pilotnega projekta EU za takšno spremljanje; je zaskrbljen, ker bi lahko predlagani način za preverjanje pritožb privedel do prevelike odvisnosti Komisije od držav članic; |
| --- | --- |

55.

skrbno spremlja izvajanje pilotnega projekta EU za takšno spremljanje; je zaskrbljen, ker bi lahko predlagani način za preverjanje pritožb privedel do prevelike odvisnosti Komisije od držav članic;

*

* *

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

56.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0009.

(3)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 16.

(4)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 21 in UL C 184 E, 8.7.2010, str. 114.

(5)  Glej 6. stran Akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev v EU – Načrti za zmanjševanje upravnih obremenitev za posamezna področja in ukrepi za leto 2009 (KOM(2009)0544).

(6)  Glej točko 5 Tretjega poročila o napredku strategije za poenostavitev zakonodajnega okolja (KOM(2009)0017).

(7)  Člen 296(3) PDEU.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/73

---

Četrtek, 9. september 2010Položaj Romov v Evropi

P7_TA(2010)0312

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o položaju Romov in svobodi gibanja v Evropski uniji

2011/C 308 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 8, 20, 21, 19, 24, 25, 35 in 45,

ob upoštevanju mednarodnega prava o človekovih pravicah, zlasti Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in Konvencije ZN o otrokovih pravicah,

ob upoštevanju evropskih konvencij o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) in iz nje izhajajoče sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, Evropske socialne listine in z njo povezanih priporočil Evropskega odbora za socialne pravice ter Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin,

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa temeljne pravice in načela Evropske unije, vključno z načeloma nediskriminacije in prostega gibanja,

ob upoštevanju členov 8, 9, 10, 16, 18, 19, 20, 21, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2), z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome (4), z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (5) ter z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU (6) in z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih (7),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (8), Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (9), Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (10), Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (11) in Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku teh podatkov (12),

ob upoštevanju poročil o Romih, rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009, ki ga je objavila agencija za temeljne pravice (13), in poročil komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Thomasa Hammarberga,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2007 in junija 2008, sklepov Sveta za splošne zadeve iz decembra 2008 ter sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, ki so bili sprejeti 8. junija 2009 v Luxembourgu,

ob upoštevanju, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije pomembna predstavništva, leta 2005 razglasile desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2006 o priseljevanju žensk: vloga in mesto priseljenk v Evropski uniji (14),

ob upoštevanju sklepov prvega evropskega vrha o Romih v Bruslju 16. septembra 2008 in drugega evropskega romskega vrha v Cordobi 8. aprila 2010,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o strategiji EU za vključevanje Romov, ki naj bi bilo pripravljeno konec leta 2010,

ob upoštevanju priporočil Odbora ZN za odpravo rasnega razlikovanja z njegove 77. seje (2.–27. avgust 2010),

ob upoštevanju poročila Sveta Evrope z naslovom 4. poročilo Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti o Franciji, ki je bilo objavljeno 15. junija 2010,

ob upoštevanju desetih skupnih osnovnih načel o vključevanju Romov,

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na načelih, zapisanih v Listini EU o temeljnih pravicah in pogodbah o EU, med katerimi so načela nediskriminacije, posebne pravice, povezane z državljanstvom Evropske unije, in pravica do varstva osebnih podatkov, |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na načelih, zapisanih v Listini EU o temeljnih pravicah in pogodbah o EU, med katerimi so načela nediskriminacije, posebne pravice, povezane z državljanstvom Evropske unije, in pravica do varstva osebnih podatkov,

| B. | ker se ta načela izvajajo z zgoraj navedenimi direktivami 2000/43/ES, 2000/78/ES, 2004/38/ES in 95/46/ES, |
| --- | --- |

B.

ker se ta načela izvajajo z zgoraj navedenimi direktivami 2000/43/ES, 2000/78/ES, 2004/38/ES in 95/46/ES,

| C. | ker je deset do dvanajst milijonov Romov še vedno žrtev resne in sistematične diskriminacije v izobraževanju (zlasti segregacijo), pri dostopu do stanovanj (še posebej prisilne izselitve in slabe stanovanjske razmere, pogosto v getih), zaposlovanju (izrazito nizka stopnja zaposlenosti Romov) ter enakopravnem dostopu do zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev, in ker je med njimi osupljivo nizka stopnja politične udeležbe, |
| --- | --- |

C.

ker je deset do dvanajst milijonov Romov še vedno žrtev resne in sistematične diskriminacije v izobraževanju (zlasti segregacijo), pri dostopu do stanovanj (še posebej prisilne izselitve in slabe stanovanjske razmere, pogosto v getih), zaposlovanju (izrazito nizka stopnja zaposlenosti Romov) ter enakopravnem dostopu do zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev, in ker je med njimi osupljivo nizka stopnja politične udeležbe,

| D. | ker so evropski Romi po širitvah leta 2004 in 2007 v večini postali državljani EU, s tem pa imajo skupaj s svojimi družinami pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

D.

ker so evropski Romi po širitvah leta 2004 in 2007 v večini postali državljani EU, s tem pa imajo skupaj s svojimi družinami pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| E. | ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU, ki ni država njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju, |
| --- | --- |

E.

ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU, ki ni država njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju,

| F. | ker je prišlo do repatriacij in vračanja Romov v več državah članicah in nedavno tudi v Franciji, kjer je vlada med marcem in avgustom 2010 izgnala ali pa „prostovoljno“ vrnila stotine Romov, ki so državljani EU, |
| --- | --- |

F.

ker je prišlo do repatriacij in vračanja Romov v več državah članicah in nedavno tudi v Franciji, kjer je vlada med marcem in avgustom 2010 izgnala ali pa „prostovoljno“ vrnila stotine Romov, ki so državljani EU,

| G. | ker so francoske oblasti septembra povabile ministre za notranje zadeve Italije, Nemčije, Združenega kraljestva, Španije, Grčije, Kanade in ZDA, pozneje pa še ministra za notranje Belgije in predstavnike Evropske komisije, na srečanje v Parizu, da bi razpravljali o vprašanjih „priseljevanja“ in prostega gibanja, ki sodijo v pristojnost EU, druge države članice pa na to srečanje niso bile povabljene, in ker je minister za notranje zadeve Italije napovedal, da si namerava prizadevati za strožje predpise na ravni EU glede priseljevanja in prostega gibanja, zlasti za Rome, |
| --- | --- |

G.

ker so francoske oblasti septembra povabile ministre za notranje zadeve Italije, Nemčije, Združenega kraljestva, Španije, Grčije, Kanade in ZDA, pozneje pa še ministra za notranje Belgije in predstavnike Evropske komisije, na srečanje v Parizu, da bi razpravljali o vprašanjih „priseljevanja“ in prostega gibanja, ki sodijo v pristojnost EU, druge države članice pa na to srečanje niso bile povabljene, in ker je minister za notranje zadeve Italije napovedal, da si namerava prizadevati za strožje predpise na ravni EU glede priseljevanja in prostega gibanja, zlasti za Rome,

| H. | ker tako obnašanje spremljata stigmatizacija Romov in splošno rasno sovraštvo do Romov v političnih razpravah, |
| --- | --- |

H.

ker tako obnašanje spremljata stigmatizacija Romov in splošno rasno sovraštvo do Romov v političnih razpravah,

| I. | ker je upravno sodišče v Lillu potrdilo prejšnjo sodbo sodišča z dne 27. avgusta 2010 ter razveljavilo odločbe o izgonu sedmih Romov z utemeljitvijo, da oblasti niso dokazale, da „ogrožajo javni red“, |
| --- | --- |

I.

ker je upravno sodišče v Lillu potrdilo prejšnjo sodbo sodišča z dne 27. avgusta 2010 ter razveljavilo odločbe o izgonu sedmih Romov z utemeljitvijo, da oblasti niso dokazale, da „ogrožajo javni red“,

| J. | ker je Evropski parlament Komisijo večkrat pozval, na razvije strategijo EU za Rome, ki bo spodbujala načeli enakih možnosti in družbenega vključevana po vsej Evropi, |
| --- | --- |

J.

ker je Evropski parlament Komisijo večkrat pozval, na razvije strategijo EU za Rome, ki bo spodbujala načeli enakih možnosti in družbenega vključevana po vsej Evropi,

| K. | ker ima EU razne instrumente, ki jih je mogoče uporabiti za boj proti izključenosti Romov, kot je nova možnost v okviru strukturnih skladov, da se do 2 % celotnih proračunskih sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za regionalni razvoj, lahko porabi za izdatke na stanovanjskem področju za marginalizirane skupnosti, ki bo začela veljati v letu 2010, ali obstoječe možnosti v okviru Evropskega socialnega sklada, |
| --- | --- |

K.

ker ima EU razne instrumente, ki jih je mogoče uporabiti za boj proti izključenosti Romov, kot je nova možnost v okviru strukturnih skladov, da se do 2 % celotnih proračunskih sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za regionalni razvoj, lahko porabi za izdatke na stanovanjskem področju za marginalizirane skupnosti, ki bo začela veljati v letu 2010, ali obstoječe možnosti v okviru Evropskega socialnega sklada,

| L. | ker je napredek v boju proti diskriminaciji Romov z zagotavljanjem njihovih pravic do izobraževanja, zaposlitve, zdravja, stanovanja in prostega gibanja v državah članicah neenakomeren in počasen, in ker bi bilo treba povečati zastopanje Romov v vladnih strukturah in javni upravi držav članic, |
| --- | --- |

L.

ker je napredek v boju proti diskriminaciji Romov z zagotavljanjem njihovih pravic do izobraževanja, zaposlitve, zdravja, stanovanja in prostega gibanja v državah članicah neenakomeren in počasen, in ker bi bilo treba povečati zastopanje Romov v vladnih strukturah in javni upravi držav članic,

| 1. | opozarja, da je Evropska unija predvsem skupnost, ki temelji na vrednotah in načelih, katerih namen je ohraniti in spodbujati odprto in vključujočo družbo in državljanstvo EU, zlasti s prepovedjo vseh oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je Evropska unija predvsem skupnost, ki temelji na vrednotah in načelih, katerih namen je ohraniti in spodbujati odprto in vključujočo družbo in državljanstvo EU, zlasti s prepovedjo vseh oblik diskriminacije;

| 2. | poudarja pravico vseh državljanov EU in njihovih družin do prostega gibanja in prebivanja na vsem ozemlju EU, kar je eden od temeljnih vidikov državljanstva EU, kot je določeno v pogodbah in kot se izvršuje z Direktivo 2004/38/ES, ki jo morajo vse države članice uporabljati in ravnati v skladu z njo; |
| --- | --- |

2.

poudarja pravico vseh državljanov EU in njihovih družin do prostega gibanja in prebivanja na vsem ozemlju EU, kar je eden od temeljnih vidikov državljanstva EU, kot je določeno v pogodbah in kot se izvršuje z Direktivo 2004/38/ES, ki jo morajo vse države članice uporabljati in ravnati v skladu z njo;

| 3. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi ukrepov francoskih oblasti, pa tudi oblasti drugih držav članic, ki so usmerjeni proti Romom in potujočim skupinam in omogočajo njihov izgon; poziva omenjene oblasti, naj nemudoma prekinejo vse izgone Romov, obenem pa poziva Komisijo, Svet in države članice, naj posredujejo z enako zahtevo; |
| --- | --- |

3.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi ukrepov francoskih oblasti, pa tudi oblasti drugih držav članic, ki so usmerjeni proti Romom in potujočim skupinam in omogočajo njihov izgon; poziva omenjene oblasti, naj nemudoma prekinejo vse izgone Romov, obenem pa poziva Komisijo, Svet in države članice, naj posredujejo z enako zahtevo;

| 4. | poudarja, da je skupinski izgon prepovedan z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in da so takšni ukrepi v nasprotju s pogodbami in zakonodajo EU, saj pomenijo diskriminacijo na podlagi rase in narodnosti in kršitev Direktive 2004/38/ES o prostem gibanju državljanov in njihovih družin na ozemlju EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je skupinski izgon prepovedan z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in da so takšni ukrepi v nasprotju s pogodbami in zakonodajo EU, saj pomenijo diskriminacijo na podlagi rase in narodnosti in kršitev Direktive 2004/38/ES o prostem gibanju državljanov in njihovih družin na ozemlju EU;

| 5. | je zelo zaskrbljen zlasti zaradi hujskajočega in odkrito diskriminatornega govora, ki je spremljal politično razpravo med potekom repatriacije Romov in dajal verodostojnost rasističnim izjavam in dejanjem skupin skrajne desnice; zato poziva oblikovalce politike k njihovim odgovornostim in zavrača vsakršne izjave, ki manjšine in priseljence povezujejo s kriminalom ter ustvarjajo diskriminatorne stereotipe; |
| --- | --- |

5.

je zelo zaskrbljen zlasti zaradi hujskajočega in odkrito diskriminatornega govora, ki je spremljal politično razpravo med potekom repatriacije Romov in dajal verodostojnost rasističnim izjavam in dejanjem skupin skrajne desnice; zato poziva oblikovalce politike k njihovim odgovornostim in zavrača vsakršne izjave, ki manjšine in priseljence povezujejo s kriminalom ter ustvarjajo diskriminatorne stereotipe;

| 6. | v zvezi s tem opozarja, da Direktiva 2004/38/ES določa omejevanje svobode gibanja in izgon državljanov EU le v izjemnih primerih in da za takšne ukrepe predpisuje izrecne in jasne omejitve; zlasti je treba oceniti vsak sklep o izgonu posebej in o vsakem posebej odločati, pri tem pa upoštevati osebne okoliščine ter zagotoviti postopkovna jamstva in pravna sredstva (členi 28, 30, 31); |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem opozarja, da Direktiva 2004/38/ES določa omejevanje svobode gibanja in izgon državljanov EU le v izjemnih primerih in da za takšne ukrepe predpisuje izrecne in jasne omejitve; zlasti je treba oceniti vsak sklep o izgonu posebej in o vsakem posebej odločati, pri tem pa upoštevati osebne okoliščine ter zagotoviti postopkovna jamstva in pravna sredstva (členi 28, 30, 31);

| 7. | poudarja tudi, da po Direktivi 2004/38/ES pomanjkanje finančnih sredstev nikakor ne more upravičevati samodejnega izgona državljanov EU (uvodna izjava 16, člen 14) in da se o omejitvi svobode gibanja in prebivanja zaradi javne politike, javne varnosti in javnega zdravja lahko odloča samo na podlagi osebnega ravnanja, ne pa na podlagi splošnega vidika preprečevanja, etničnega ali narodnega izvora; |
| --- | --- |

7.

poudarja tudi, da po Direktivi 2004/38/ES pomanjkanje finančnih sredstev nikakor ne more upravičevati samodejnega izgona državljanov EU (uvodna izjava 16, člen 14) in da se o omejitvi svobode gibanja in prebivanja zaradi javne politike, javne varnosti in javnega zdravja lahko odloča samo na podlagi osebnega ravnanja, ne pa na podlagi splošnega vidika preprečevanja, etničnega ali narodnega izvora;

| 8. | nadalje poudarja, da je zbiranje prstnih odtisov izgnanih Romov nezakonito in v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člena 21.1 in 2), pogodbami in zakonodajo EU, zlasti direktivama 2004/38/ES in 2000/43/ES, ter pomeni diskriminacijo na podlagi etničnega porekla ali narodnosti; |
| --- | --- |

8.

nadalje poudarja, da je zbiranje prstnih odtisov izgnanih Romov nezakonito in v nasprotju z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (člena 21.1 in 2), pogodbami in zakonodajo EU, zlasti direktivama 2004/38/ES in 2000/43/ES, ter pomeni diskriminacijo na podlagi etničnega porekla ali narodnosti;

| 9. | poziva države članice, naj dosledno uresničujejo svoje obveznosti iz zakonodaje EU ter odpravijo nedoslednosti pri izpolnjevanju zahtev iz direktive o prostem gibanju; ponovno poziva države članice, naj revidirajo in prekličejo zakone in politike, ki neposredno ali posredno diskriminirajo Rome na podlagi rase in etnične pripadnosti, ter poziva Svet in Komisijo, naj spremljata, v kolikšni meri države članice uporabljajo pogodbe in direktive, ki določajo ukrepe glede boja zoper diskriminacijo in prostega gibanja, zlasti v zvezi z Romi, ter sprejmeta potrebne ukrepe v primeru neizvajanja, zlasti s sprožitvijo postopka za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj dosledno uresničujejo svoje obveznosti iz zakonodaje EU ter odpravijo nedoslednosti pri izpolnjevanju zahtev iz direktive o prostem gibanju; ponovno poziva države članice, naj revidirajo in prekličejo zakone in politike, ki neposredno ali posredno diskriminirajo Rome na podlagi rase in etnične pripadnosti, ter poziva Svet in Komisijo, naj spremljata, v kolikšni meri države članice uporabljajo pogodbe in direktive, ki določajo ukrepe glede boja zoper diskriminacijo in prostega gibanja, zlasti v zvezi z Romi, ter sprejmeta potrebne ukrepe v primeru neizvajanja, zlasti s sprožitvijo postopka za ugotavljanje kršitev;

| 10. | meni, da položaj Romov v Evropi ne more vplivati na prihajajoči vstop Romunije in Bolgarije v schengensko območje, niti ne na pravice njunih državljanov; |
| --- | --- |

10.

meni, da položaj Romov v Evropi ne more vplivati na prihajajoči vstop Romunije in Bolgarije v schengensko območje, niti ne na pravice njunih državljanov;

| 11. | z velikim obžalovanjem ugotavlja, da se je Evropska komisija kot varuhinja pogodb pri preverjanju skladnosti dejanj držav članic s primarnim pravom in zakonodajo EU, najbolj pa s prej navedenima direktivama o nediskriminaciji, svobodi gibanja ter pravici do zasebnosti osebnih podatkov, pozno in skromno odzvala; ponavlja, da je zaskrbljen zaradi posledic sedanje porazdelitve odgovornosti glede politik v zvezi z romsko politiko med člani Komisije, ter poziva k močnemu horizontalnemu usklajevanju, da se v prihodnje zagotovi hiter in učinkovit odziv; |
| --- | --- |

11.

z velikim obžalovanjem ugotavlja, da se je Evropska komisija kot varuhinja pogodb pri preverjanju skladnosti dejanj držav članic s primarnim pravom in zakonodajo EU, najbolj pa s prej navedenima direktivama o nediskriminaciji, svobodi gibanja ter pravici do zasebnosti osebnih podatkov, pozno in skromno odzvala; ponavlja, da je zaskrbljen zaradi posledic sedanje porazdelitve odgovornosti glede politik v zvezi z romsko politiko med člani Komisije, ter poziva k močnemu horizontalnemu usklajevanju, da se v prihodnje zagotovi hiter in učinkovit odziv;

| 12. | poziva Komisijo, naj trdno podpre vrednote in načela, vsebovana v Listini EU o temeljnih pravicah in pogodbah, ter se takoj odzove s celovito analizo razmer v Franciji in v vseh državah članicah o skladnosti romskih politik z zakonodajo EU, med drugim tudi na podlagi podatkov, ki jih zagotavljajo nevladne organizacije in predstavniki Romov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj trdno podpre vrednote in načela, vsebovana v Listini EU o temeljnih pravicah in pogodbah, ter se takoj odzove s celovito analizo razmer v Franciji in v vseh državah članicah o skladnosti romskih politik z zakonodajo EU, med drugim tudi na podlagi podatkov, ki jih zagotavljajo nevladne organizacije in predstavniki Romov;

| 13. | ga zelo skrbi, ker se Komisija kljub nujnosti zadeve doslej še ni odzvala na njegove pozive iz januarja 2008 in marca 2010, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi evropsko strategijo o Romih; znova poziva Komisijo, naj razvije celovito evropsko strategijo za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

13.

ga zelo skrbi, ker se Komisija kljub nujnosti zadeve doslej še ni odzvala na njegove pozive iz januarja 2008 in marca 2010, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi evropsko strategijo o Romih; znova poziva Komisijo, naj razvije celovito evropsko strategijo za vključevanje Romov;

| 14. | meni, da so EU in vse države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov, za kar je potreben celovit pristop na ravni EU v obliki strategije EU o Romih, ki bo temeljila na zavezah, sprejetih na drugem evropskem romskem vrhu v Cordobi:






  — | vključevanje romskega vprašanja v evropske in nacionalne politike o temeljnih pravicah in zaščiti pred rasizmom, revščino in socialno izključenostjo; |
| --- | --- | --- |

14.

meni, da so EU in vse države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov, za kar je potreben celovit pristop na ravni EU v obliki strategije EU o Romih, ki bo temeljila na zavezah, sprejetih na drugem evropskem romskem vrhu v Cordobi:

—

vključevanje romskega vprašanja v evropske in nacionalne politike o temeljnih pravicah in zaščiti pred rasizmom, revščino in socialno izključenostjo;

| — | izboljšanje zasnove načrta za skupno platformo o vključevanju Romov in dajanje prednosti glavnim ciljem in rezultatom; |
| --- | --- |

—

izboljšanje zasnove načrta za skupno platformo o vključevanju Romov in dajanje prednosti glavnim ciljem in rezultatom;

| — | zagotovitev, da bodo sedanji finančni instrumenti EU segli do Romov in pomagali izboljšati njihovo socialno vključevanje prek spremljanja uporabe sredstev; vključevanje novih pogojev pri porabi sredstev, da se zagotovi boljša obravnava položaja Romov; |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da bodo sedanji finančni instrumenti EU segli do Romov in pomagali izboljšati njihovo socialno vključevanje prek spremljanja uporabe sredstev; vključevanje novih pogojev pri porabi sredstev, da se zagotovi boljša obravnava položaja Romov;

| 15. | zelo obžaluje pomanjkanje politične volje držav članic, ki se je odražalo na drugem evropskem romskem vrhu, na katerem so sodelovali le trije ministri, in poziva države članice, naj odobrijo konkretne ukrepe za uresničitev zavez, ki jih je trojka predsedstev sprejela v skupni resoluciji s srečanja; |
| --- | --- |

15.

zelo obžaluje pomanjkanje politične volje držav članic, ki se je odražalo na drugem evropskem romskem vrhu, na katerem so sodelovali le trije ministri, in poziva države članice, naj odobrijo konkretne ukrepe za uresničitev zavez, ki jih je trojka predsedstev sprejela v skupni resoluciji s srečanja;

| 16. | meni, da je bistvenega pomena oblikovanje kompleksnega razvojnega programa, ki bo istočasno usmerjen v vsa sorodna politična področja in bo omogočal takojšnje posredovanje v getih, ki se spoprijemajo z resnimi strukturnimi pomanjkljivostmi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo pri izvajanju operativnih programov dosledno upoštevali predpisi o enakih možnostih, da projekti ne bodo neposredno ali posredno utrjevali segregacije in izključevanja Romov; poudarja, da je 10. februarja 2010 sprejel poročilo o upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, ki vključuje določbe o ukrepih na stanovanjskem področju za ranljive skupine v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju revidirane uredbe, da bi lahko države članice dejavno uporabile to možnost; |
| --- | --- |

16.

meni, da je bistvenega pomena oblikovanje kompleksnega razvojnega programa, ki bo istočasno usmerjen v vsa sorodna politična področja in bo omogočal takojšnje posredovanje v getih, ki se spoprijemajo z resnimi strukturnimi pomanjkljivostmi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bodo pri izvajanju operativnih programov dosledno upoštevali predpisi o enakih možnostih, da projekti ne bodo neposredno ali posredno utrjevali segregacije in izključevanja Romov; poudarja, da je 10. februarja 2010 sprejel poročilo o upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, ki vključuje določbe o ukrepih na stanovanjskem področju za ranljive skupine v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju revidirane uredbe, da bi lahko države članice dejavno uporabile to možnost;

| 17. | poziva k učinkovitemu izvajanju politike, ki se osredotoča na Rominje, ki so kot Rominje in kot ženske žrtve dvojne diskriminacije; zato poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami izvajajo kampanje ozaveščanja, namenjene Romkam, pa tudi splošni javnosti, in naj zagotovijo popolno izvajanje ustreznih določb za boj proti diskriminatornim kulturnim navadam in patriarhalnim vzorcem, da se prepreči polarizacija in odpravijo prevladujoči spolni stereotipi ter družbena stigmatizacija, na katerih temelji nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo mogoče upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi; |
| --- | --- |

17.

poziva k učinkovitemu izvajanju politike, ki se osredotoča na Rominje, ki so kot Rominje in kot ženske žrtve dvojne diskriminacije; zato poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z nevladnimi organizacijami izvajajo kampanje ozaveščanja, namenjene Romkam, pa tudi splošni javnosti, in naj zagotovijo popolno izvajanje ustreznih določb za boj proti diskriminatornim kulturnim navadam in patriarhalnim vzorcem, da se prepreči polarizacija in odpravijo prevladujoči spolni stereotipi ter družbena stigmatizacija, na katerih temelji nasilje nad ženskami, in zagotovijo, da nasilja ne bo mogoče upravičevati z običaji, tradicijo ali verskimi razlogi;

| 18. | je zaskrbljen zaradi prisilne repatriacije Romov v države na Zahodnem Balkanu, kjer se utegnejo soočiti z brezdomstvom in diskriminacijo; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo, da se bodo spoštovale njihove temeljne pravice, na primer z zagotavljanjem ustrezne pomoči in spremljanja; |
| --- | --- |

18.

je zaskrbljen zaradi prisilne repatriacije Romov v države na Zahodnem Balkanu, kjer se utegnejo soočiti z brezdomstvom in diskriminacijo; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo, da se bodo spoštovale njihove temeljne pravice, na primer z zagotavljanjem ustrezne pomoči in spremljanja;

| 19. | poziva Svet, naj sprejme skupno stališče o strukturnem in predpristopnem financiranju, ki bo odražalo evropsko politično zavezanost spodbujanju vključevanja Romov, in zagotovi, da se bodo pri vseh revizijah ustreznih operativnih programov upoštevala skupna osnovna načela o vključevanju Romov, hkrati pa naj tudi gleda naprej na prihodnje programsko obdobje; poziva Komisijo, naj analizira in oceni dosedanje družbene učinke vlaganj, pri katerih so bila uporabljena predpristopna in strukturna sredstva, namenjena ranljivim skupinam, naj iz tega potegne zaključke ter oblikuje nove strategije in pravila, če se ugotovi, da je na tem področju to potrebno; |
| --- | --- |

19.

poziva Svet, naj sprejme skupno stališče o strukturnem in predpristopnem financiranju, ki bo odražalo evropsko politično zavezanost spodbujanju vključevanja Romov, in zagotovi, da se bodo pri vseh revizijah ustreznih operativnih programov upoštevala skupna osnovna načela o vključevanju Romov, hkrati pa naj tudi gleda naprej na prihodnje programsko obdobje; poziva Komisijo, naj analizira in oceni dosedanje družbene učinke vlaganj, pri katerih so bila uporabljena predpristopna in strukturna sredstva, namenjena ranljivim skupinam, naj iz tega potegne zaključke ter oblikuje nove strategije in pravila, če se ugotovi, da je na tem področju to potrebno;

| 20. | poziva, naj EU in države članice sprostijo ustrezna sredstva za projekte integracije Romov, naj se spremlja razdelitev teh sredstev državam članicam, kako se porabljajo ta sredstva in ustrezno izvajanje projektov ter naj se oceni njihova učinkovitost, in poziva Komisijo in Svet, naj predložita poročilo o tej zadevi skupaj z ustreznimi predlogi; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj EU in države članice sprostijo ustrezna sredstva za projekte integracije Romov, naj se spremlja razdelitev teh sredstev državam članicam, kako se porabljajo ta sredstva in ustrezno izvajanje projektov ter naj se oceni njihova učinkovitost, in poziva Komisijo in Svet, naj predložita poročilo o tej zadevi skupaj z ustreznimi predlogi;

| 21. | spodbuja institucije EU, naj romske skupnosti, od osnovne ravni do mednarodnih nevladnih organizacij, vključijo v proces razvoja celovite politike EU o Romih, tudi pri vseh vidikih načrtovanja, izvajanja in nadzora, ter naj pri tem uporabijo tudi izkušnje pobude Desetletje vključevanja Romov 2005–2015, akcijskega načrta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, Združenih narodov in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

21.

spodbuja institucije EU, naj romske skupnosti, od osnovne ravni do mednarodnih nevladnih organizacij, vključijo v proces razvoja celovite politike EU o Romih, tudi pri vseh vidikih načrtovanja, izvajanja in nadzora, ter naj pri tem uporabijo tudi izkušnje pobude Desetletje vključevanja Romov 2005–2015, akcijskega načrta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, Združenih narodov in Evropskega parlamenta;

| 22. | poziva svoj pristojni odbor, naj s sodelovanjem nacionalnih parlamentov in po posvetovanju z Agencijo za temeljne pravice, ki mora pripraviti poročilo, nevladnimi organizacijami in organi, ki se ukvarjajo s človekovimi pravicami in romskimi vprašanji, spremlja to vprašanje in pripravi poročilo o položaju Romov v Evropi, za podlago pa naj si vzame prejšnje resolucije in poročila Parlamenta; na ravni EU bi bilo treba vzpostaviti medsebojni ocenjevalni mehanizem za spremljanje in zagotavljanje skladnosti s predpisi v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

22.

poziva svoj pristojni odbor, naj s sodelovanjem nacionalnih parlamentov in po posvetovanju z Agencijo za temeljne pravice, ki mora pripraviti poročilo, nevladnimi organizacijami in organi, ki se ukvarjajo s človekovimi pravicami in romskimi vprašanji, spremlja to vprašanje in pripravi poročilo o položaju Romov v Evropi, za podlago pa naj si vzame prejšnje resolucije in poročila Parlamenta; na ravni EU bi bilo treba vzpostaviti medsebojni ocenjevalni mehanizem za spremljanje in zagotavljanje skladnosti s predpisi v posameznih državah članicah;

| 23. | poziva države članice, naj dosledno spoštujejo svoje obveznosti iz mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in takoj podprejo priporočila Odbora ZN za odpravo rasnega razlikovanja, sprejeta na njegovi 77. seji; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj dosledno spoštujejo svoje obveznosti iz mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in takoj podprejo priporočila Odbora ZN za odpravo rasnega razlikovanja, sprejeta na njegovi 77. seji;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Svetu Evrope in OVSE. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov, Svetu Evrope in OVSE.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2006, str. 129.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 283.

(3)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 428.

(4)  UL C 68 E, 21.3.2009, str. 31.

(5)  UL C 294 E, 3.12.2009, str. 54.

(6)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 60.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0085.

(8)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(9)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(10)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(11)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(12)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(13)  Poročilo o rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009; Raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji, podatki v fokusnem poročilu; Romi v letu 2009; Položaj Romov – državljanov EU, ki se preselijo in naselijo v drugih državah članicah EU; Bivanjski pogoji Romov in potujočih skupin v Evropski uniji: primerjalno poročilo.

(14)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 118.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/79

---

Četrtek, 9. september 2010Dolgoročna oskrba starejših

P7_TA(2010)0313

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o dolgoročni oskrbi starejših

2011/C 308 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

ob upoštevanju predlagane direktive o enakem obravnavanju oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (KOM(2008)0426),

ob upoštevanju vprašanja z dne 30. junija 2010, naslovljenega na Komisijo, o dolgoročni oskrbi starejših (O-0102/2010 – B7-0457/2010),

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| 1. | poziva države članice, naj upoštevajo demografski razvoj v zadnjih letih, zlasti staranje prebivalstva, ki vodi v vse večji pritisk na proračun in veliko povpraševanje po boljši zdravstveni in socialnovarstveni infrastrukturi; spodbuja države članice, naj se borijo proti socialni izključenosti starejših in vsem vrstam diskriminacije na podlagi starosti; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj upoštevajo demografski razvoj v zadnjih letih, zlasti staranje prebivalstva, ki vodi v vse večji pritisk na proračun in veliko povpraševanje po boljši zdravstveni in socialnovarstveni infrastrukturi; spodbuja države članice, naj se borijo proti socialni izključenosti starejših in vsem vrstam diskriminacije na podlagi starosti;

| 2. | opozarja države članice, da je zagotavljanje dostopa do primernih storitev zdravstvenega varstva in socialnega skrbstva temeljno načelo evropskega modela solidarnosti; |
| --- | --- |

2.

opozarja države članice, da je zagotavljanje dostopa do primernih storitev zdravstvenega varstva in socialnega skrbstva temeljno načelo evropskega modela solidarnosti;

| 3. | priznava pomen kakovosti, pa tudi neprekinjenosti oskrbe, in poziva države članice, naj izboljšajo, olajšajo in spodbujajo ukrepe glede specialističnega usposabljanja, izobraževanja in ponovne vključitve v delo za vse osebe, odgovorne za dolgoročno oskrbo starejših, skupaj z neformalnimi oskrbovalci, in s tistimi, ki potrebujejo poklicno kvalifikacijo; meni, da lahko tako usposabljanje tudi pripomore k izboljšanju statusa te pomembne dejavnosti; poziva države članice, naj obravnavajo vprašanja slabega plačila za delo na področju oskrbe, pomanjkanja osebja, nezadostnega ali neprimernega usposabljanja, ki obremenjujejo zagotavljanje oskrbe; priznava pomemben prispevek civilne družbe, cerkve in dobrodelnih organizacij pri zagotavljanju oskrbe; |
| --- | --- |

3.

priznava pomen kakovosti, pa tudi neprekinjenosti oskrbe, in poziva države članice, naj izboljšajo, olajšajo in spodbujajo ukrepe glede specialističnega usposabljanja, izobraževanja in ponovne vključitve v delo za vse osebe, odgovorne za dolgoročno oskrbo starejših, skupaj z neformalnimi oskrbovalci, in s tistimi, ki potrebujejo poklicno kvalifikacijo; meni, da lahko tako usposabljanje tudi pripomore k izboljšanju statusa te pomembne dejavnosti; poziva države članice, naj obravnavajo vprašanja slabega plačila za delo na področju oskrbe, pomanjkanja osebja, nezadostnega ali neprimernega usposabljanja, ki obremenjujejo zagotavljanje oskrbe; priznava pomemben prispevek civilne družbe, cerkve in dobrodelnih organizacij pri zagotavljanju oskrbe;

| 4. | ugotavlja pomen nadaljnjega razvoja e-zdravstva, da se izboljšata produktivnost in učinkovitost zagotavljanja oskrbe ter da se podpre neformalne oskrbovalce, pa tudi same starejše; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja pomen nadaljnjega razvoja e-zdravstva, da se izboljšata produktivnost in učinkovitost zagotavljanja oskrbe ter da se podpre neformalne oskrbovalce, pa tudi same starejše;

| 5. | poziva Komisijo in države članice, da upoštevajo potrebe neformalnih oskrbovalcev, ki zagotavljajo pomemben del oskrbe starejših, in sprejmejo konkretne ukrepe za podporo in zavarovanje tega vira, in sicer z usposabljanjem, obdobji počitka in ukrepi za uskladitev družinskega in poklicnega življenja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo in države članice, da upoštevajo potrebe neformalnih oskrbovalcev, ki zagotavljajo pomemben del oskrbe starejših, in sprejmejo konkretne ukrepe za podporo in zavarovanje tega vira, in sicer z usposabljanjem, obdobji počitka in ukrepi za uskladitev družinskega in poklicnega življenja;

| 6. | vztraja, da bi morale vse države članice sprejeti zagotovila, da bodo zaščitile temeljne pravice oseb, ki prejemajo dolgoročno oskrbo; zato poziva države članice, naj uveljavljanju namenijo večjo pozornost kot doslej in izpolnjevanju meril kakovosti za zagotavljanje storitev; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da bi morale vse države članice sprejeti zagotovila, da bodo zaščitile temeljne pravice oseb, ki prejemajo dolgoročno oskrbo; zato poziva države članice, naj uveljavljanju namenijo večjo pozornost kot doslej in izpolnjevanju meril kakovosti za zagotavljanje storitev;

| 7. | poziva države članice, naj na vse potrebne načine podpirajo starejše, da bodo lahko živeli sami v lastnih domovih, ter zagotovijo oblike pomoči, ki jim bodo omogočila, da bodo bolje živeli v tem okolju, saj je to najboljša alternativa institucionalnemu varstvu; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj na vse potrebne načine podpirajo starejše, da bodo lahko živeli sami v lastnih domovih, ter zagotovijo oblike pomoči, ki jim bodo omogočila, da bodo bolje živeli v tem okolju, saj je to najboljša alternativa institucionalnemu varstvu;

| 8. | poziva države članice, naj v skladu z nacionalno zakonodajo s predpisi uredijo kvalifikacijske zahteve za delavce v socialnem skrbstvu, ki oskrbujejo starejše ljudi, in naj načrtujejo in uveljavijo sisteme naprednega strokovnega izpopolnjevanja, da izboljšajo stopnjo izobrazbe oseb, ki delajo v sistemu oskrbe starejših, in posledično kakovost zagotovljenih storitev; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj v skladu z nacionalno zakonodajo s predpisi uredijo kvalifikacijske zahteve za delavce v socialnem skrbstvu, ki oskrbujejo starejše ljudi, in naj načrtujejo in uveljavijo sisteme naprednega strokovnega izpopolnjevanja, da izboljšajo stopnjo izobrazbe oseb, ki delajo v sistemu oskrbe starejših, in posledično kakovost zagotovljenih storitev;

| 9. | obžaluje, da sta se v zadnjih letih v mnogih državah članicah zmanjšala obseg financiranja in zagotavljanja specialistične geriatrije, drugi strokovnjaki pa niso bili deležni zadostnega usposabljanja na področju težav starejših; ugotavlja, da se je zaradi tega v več primerih poslabšala kakovost nege starejših, kar včasih predstavlja neupravičeno diskriminacijo do njih; poziva države članice, naj spremljajo nastale razmere in po potrebi povečajo sredstva za to področje; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da sta se v zadnjih letih v mnogih državah članicah zmanjšala obseg financiranja in zagotavljanja specialistične geriatrije, drugi strokovnjaki pa niso bili deležni zadostnega usposabljanja na področju težav starejših; ugotavlja, da se je zaradi tega v več primerih poslabšala kakovost nege starejših, kar včasih predstavlja neupravičeno diskriminacijo do njih; poziva države članice, naj spremljajo nastale razmere in po potrebi povečajo sredstva za to področje;

| 10. | poziva države članice, naj prednostno zagotovijo podporo za enote paliativne oskrbe na domu; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj prednostno zagotovijo podporo za enote paliativne oskrbe na domu;

| 11. | prosi Komisijo, da zbere podatke in pripravi pregled infrastrukture za institucionalno, skupnostno in domačo oskrbo starejših po posameznih državah članicah, |
| --- | --- |

11.

prosi Komisijo, da zbere podatke in pripravi pregled infrastrukture za institucionalno, skupnostno in domačo oskrbo starejših po posameznih državah članicah,

| 12. | poziva k vzpostavitvi minimalnih standardov za vse pogodbe na področju oskrbe, vključno z minimalnimi plačami; |
| --- | --- |

12.

poziva k vzpostavitvi minimalnih standardov za vse pogodbe na področju oskrbe, vključno z minimalnimi plačami;

| 13. | poziva Komisijo, naj opravi več raziskav, da bi ugotovila število smrtnih primerov med starejšimi v dolgoročni oskrbi, ki jih je mogoče pripisati podhranjenosti ali dehidraciji; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj opravi več raziskav, da bi ugotovila število smrtnih primerov med starejšimi v dolgoročni oskrbi, ki jih je mogoče pripisati podhranjenosti ali dehidraciji;

| 14. | poziva države članice, naj vodijo politiko informiranja in preprečevanja, ki bo osredotočena na starejše ljudi, zlasti na njihovo prehrano in na preprečevanje tveganja dehidracije; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj vodijo politiko informiranja in preprečevanja, ki bo osredotočena na starejše ljudi, zlasti na njihovo prehrano in na preprečevanje tveganja dehidracije;

| 15. | ugotavlja, da temelji politika EU za starejše na načelu „družba za vse“, ki od držav članic zahteva, da ljudem različne starosti v celoti omogočijo dejavno sodelovanje v skupnostnem življenju, ne glede na njihova leta; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da temelji politika EU za starejše na načelu „družba za vse“, ki od držav članic zahteva, da ljudem različne starosti v celoti omogočijo dejavno sodelovanje v skupnostnem življenju, ne glede na njihova leta;

| 16. | zagovarja uvedbo programov, ki zagotavljajo socialnoskrbstveno pomoč in zdravstveno oskrbo za starejše na domu, v državah pa, kjer takšna ureditev že obstaja, njeno nadgradnjo; programe naj izvajajo občinski in lokalni organi v okviru svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

16.

zagovarja uvedbo programov, ki zagotavljajo socialnoskrbstveno pomoč in zdravstveno oskrbo za starejše na domu, v državah pa, kjer takšna ureditev že obstaja, njeno nadgradnjo; programe naj izvajajo občinski in lokalni organi v okviru svojih pristojnosti;

| 17. | poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o grdem ravnanju s starejšimi ljudmi in njihovi zaščiti v skupnosti in v vseh področjih oskrbe, ter naj se osredotoči na mobilnost pacientov in podrobnosti iz najboljše prakse, ki že obstaja v vseh 27 državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pripravi zeleno knjigo o grdem ravnanju s starejšimi ljudmi in njihovi zaščiti v skupnosti in v vseh področjih oskrbe, ter naj se osredotoči na mobilnost pacientov in podrobnosti iz najboljše prakse, ki že obstaja v vseh 27 državah članicah;

| 18. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo, ki bo omogočila jasnejši pregled naraščajočih potreb po oskrbi starejših ljudi in oceno predvidene ponudbe specialističnih storitev do leta 2020; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pripravi študijo, ki bo omogočila jasnejši pregled naraščajočih potreb po oskrbi starejših ljudi in oceno predvidene ponudbe specialističnih storitev do leta 2020;

| 19. | zahteva, da si države članice z odprto metodo usklajevanja med seboj izmenjujejo informacije, nove zamisli glede delovanja in najboljšo prakso pri zagotavljanju dolgoročne oskrbe starejših in zlasti ukrepe ter minimalne strokovne standarde, da bi:






  (a) | zmanjšali neenakosti na področju zdravstva in zaščitili starejše ljudi v skupnosti in na področju oskrbe, |
| --- | --- | --- |

19.

zahteva, da si države članice z odprto metodo usklajevanja med seboj izmenjujejo informacije, nove zamisli glede delovanja in najboljšo prakso pri zagotavljanju dolgoročne oskrbe starejših in zlasti ukrepe ter minimalne strokovne standarde, da bi:

(a)

zmanjšali neenakosti na področju zdravstva in zaščitili starejše ljudi v skupnosti in na področju oskrbe,

| (b) | se spopadli s težavo grdega ravnanja s starejšimi, |
| --- | --- |

(b)

se spopadli s težavo grdega ravnanja s starejšimi,

| (c) | sprejeli strategije na področju človeških virov zaradi reševanja težav v zvezi s pomanjkanjem kadrov, |
| --- | --- |

(c)

sprejeli strategije na področju človeških virov zaradi reševanja težav v zvezi s pomanjkanjem kadrov,

| (d) | pomagali pri širjenju informacij in komunikacijskih tehnologij pri spodbujanju (oskrbe v družinah in) neodvisnosti starejših; |
| --- | --- |

(d)

pomagali pri širjenju informacij in komunikacijskih tehnologij pri spodbujanju (oskrbe v družinah in) neodvisnosti starejših;

| 20. | poziva Komisijo, naj si po najboljših močeh prizadeva za zagotovitev sprejemljivih standardov zdravstvenega varstva za vse evropske državljane, ne glede na njihov materialni položaj; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj si po najboljših močeh prizadeva za zagotovitev sprejemljivih standardov zdravstvenega varstva za vse evropske državljane, ne glede na njihov materialni položaj;

| 21. | poziva države članice in Komisijo, da si glede na splošno staranje prebivalstva EU prizadevajo za vse oblike sodelovanja, da se pripravi načrt za trajnostno financiranje sistemov za zagotavljanje dolgoročne oskrbe in tako zagotovi, da bo v prihodnosti vzpostavljen trajnostni sistem financiranja oskrbe starejših in da bodo na voljo potrebne skrbstvene storitve; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice in Komisijo, da si glede na splošno staranje prebivalstva EU prizadevajo za vse oblike sodelovanja, da se pripravi načrt za trajnostno financiranje sistemov za zagotavljanje dolgoročne oskrbe in tako zagotovi, da bo v prihodnosti vzpostavljen trajnostni sistem financiranja oskrbe starejših in da bodo na voljo potrebne skrbstvene storitve;

| 22. | poziva k izmenjavi najboljših praks pri iskanju najučinkovitejših načinov razvijanja medgeneracijskih odnosov, da se poveča vključenost družinskih članov v urejanje dolgoročne oskrbe, kar bi imelo številne prednosti in bi omogočilo uspešnejše zadovoljevanje individualnih potreb oskrbovancev; |
| --- | --- |

22.

poziva k izmenjavi najboljših praks pri iskanju najučinkovitejših načinov razvijanja medgeneracijskih odnosov, da se poveča vključenost družinskih članov v urejanje dolgoročne oskrbe, kar bi imelo številne prednosti in bi omogočilo uspešnejše zadovoljevanje individualnih potreb oskrbovancev;

| 23. | poziva k pripravi integrirane strategije aktivnega staranja, ki bi si prizadevala za vključevanje starejših v socialne in kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

23.

poziva k pripravi integrirane strategije aktivnega staranja, ki bi si prizadevala za vključevanje starejših v socialne in kulturne dejavnosti;

| 24. | poziva k sprejetju ukrepov v odgovor na bistveno povečanje števila starejših, s čimer bi zagotovili, da bodo imeli enak dostop do socialnih storitev; |
| --- | --- |

24.

poziva k sprejetju ukrepov v odgovor na bistveno povečanje števila starejših, s čimer bi zagotovili, da bodo imeli enak dostop do socialnih storitev;

| 25. | poziva države članice, naj zmanjšajo breme ljudi, ki skrbijo za starejše ali invalidne osebe, in naj vzpostavijo integrirane sisteme oskrbe ter tako omogočijo oskrbovalcem, da se zaposlijo; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj zmanjšajo breme ljudi, ki skrbijo za starejše ali invalidne osebe, in naj vzpostavijo integrirane sisteme oskrbe ter tako omogočijo oskrbovalcem, da se zaposlijo;

| 26. | naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

naroči predsedniku, da to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/81

---

Četrtek, 9. september 2010Stanje reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka

P7_TA(2010)0314

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o stanju reke Jordan s posebnim poudarkom na območju njenega spodnjega toka

2011/C 308 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu,

ob upoštevanju mirovnega sporazuma iz leta 1994 med državo Izrael in Hašemitsko kraljevino Jordanijo,

ob upoštevanju skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008,

ob upoštevanju izraelsko-palestinskega začasnega sporazuma o Zahodnem bregu in Gazi iz leta 1995 (sporazum Oslo II), zlasti členov 12 in 40 priloge III k temu sporazumu,

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije iz leta 1949,

ob upoštevanju konvencije Unesca o varstvu svetovne kulturne in naravne dediščine, ki je bila podpisana 16. novembra 1972,

ob upoštevanju priporočila o razmerah v Jordanski dolini, ki ga je pripravil začasni odbor za energijo, okolje in vodo Evro-sredozemske parlamentarne skupščine in je bilo sprejeto na šestem plenarnem zasedanju te skupščine od 12. do 14. marca 2010 v Amanu,

ob upoštevanju člena 115(5) Poslovnika,

| A. | ker je območje reke Jordan, zlasti njen spodnji tok, kulturna krajina univerzalne vrednosti z velikim zgodovinskim, simboličnim, verskim, okoljskim, kmetijskim in gospodarskim pomenom na Bližnjem vzhodu in širše, |
| --- | --- |

A.

ker je območje reke Jordan, zlasti njen spodnji tok, kulturna krajina univerzalne vrednosti z velikim zgodovinskim, simboličnim, verskim, okoljskim, kmetijskim in gospodarskim pomenom na Bližnjem vzhodu in širše,

| B. | ker je bila reka Jordan opustošena zaradi prekomernega izkoriščanja, onesnaževanja, slabega upravljanja in pomanjkljivega regionalnega sodelovanja; ker so Izrael, Jordanija in Sirija preusmerili približno 98 % sladkovodnih virov te reke, kar je povzročilo 50-odstotno izgubo biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je bila reka Jordan opustošena zaradi prekomernega izkoriščanja, onesnaževanja, slabega upravljanja in pomanjkljivega regionalnega sodelovanja; ker so Izrael, Jordanija in Sirija preusmerili približno 98 % sladkovodnih virov te reke, kar je povzročilo 50-odstotno izgubo biotske raznovrstnosti,

| C. | ker se načrtuje, da bodo nove čistilne naprave za odpadne vode, s katerimi naj bi odstranili odplake iz spodnjega dela Jordana, začele delovati ob koncu leta 2011; ker bodo do konca leta 2011 dolgi odseki Jordana verjetno popolnoma izsušeni, če se ne razvijejo preudarne in trajnostne prakse gospodarjenja z vodo ter se v spodnji tok reke ne usmerijo sladkovodni viri, kar bi moralo sovpadati z delovanjem teh naprav, |
| --- | --- |

C.

ker se načrtuje, da bodo nove čistilne naprave za odpadne vode, s katerimi naj bi odstranili odplake iz spodnjega dela Jordana, začele delovati ob koncu leta 2011; ker bodo do konca leta 2011 dolgi odseki Jordana verjetno popolnoma izsušeni, če se ne razvijejo preudarne in trajnostne prakse gospodarjenja z vodo ter se v spodnji tok reke ne usmerijo sladkovodni viri, kar bi moralo sovpadati z delovanjem teh naprav,

| D. | ker je sanacija Jordana, zlasti njegovega spodnjega toka, bistvena za izraelske, jordanske in palestinske lokalne skupnosti, ki se soočajo s podobnimi izzivi glede oskrbe z vodo, poleg tega pa prinaša izjemne koristi za gospodarstvo in ustvarjanje zaupanja; ker lahko dejavno sodelovanje med tamkajšnjimi vladami, organizacijami civilne družbe in lokalnimi skupnostmi pomembno prispeva k prizadevanju za mir v tej regiji, |
| --- | --- |

D.

ker je sanacija Jordana, zlasti njegovega spodnjega toka, bistvena za izraelske, jordanske in palestinske lokalne skupnosti, ki se soočajo s podobnimi izzivi glede oskrbe z vodo, poleg tega pa prinaša izjemne koristi za gospodarstvo in ustvarjanje zaupanja; ker lahko dejavno sodelovanje med tamkajšnjimi vladami, organizacijami civilne družbe in lokalnimi skupnostmi pomembno prispeva k prizadevanju za mir v tej regiji,

| E. | ker se palestinski prebivalci na Zahodnem bregu soočajo z resnim pomanjkanjem vode; ker je palestinske kmete močno prizadelo pomanjkanje vode za namakanje, do katerega prihaja zato, ker večino te vode porabijo v Izraelu oziroma izraelski naseljenci na Zahodnem bregu; ker je razpoložljivost zadostnih vodnih virov bistvena za obstoj bodoče palestinske države, |
| --- | --- |

E.

ker se palestinski prebivalci na Zahodnem bregu soočajo z resnim pomanjkanjem vode; ker je palestinske kmete močno prizadelo pomanjkanje vode za namakanje, do katerega prihaja zato, ker večino te vode porabijo v Izraelu oziroma izraelski naseljenci na Zahodnem bregu; ker je razpoložljivost zadostnih vodnih virov bistvena za obstoj bodoče palestinske države,

| F. | ker je Evropska unija s finančnimi sredstvi podprla poskuse ublažitve okoljskih izzivov, s katerimi se soočajo na območju spodnjega toka Jordana, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropska unija s finančnimi sredstvi podprla poskuse ublažitve okoljskih izzivov, s katerimi se soočajo na območju spodnjega toka Jordana,

| 1. | opozarja na škodo v Jordanu, zlasti njegovem spodnjem toku, in glede tega izraža zaskrbljenost; |
| --- | --- |

1.

opozarja na škodo v Jordanu, zlasti njegovem spodnjem toku, in glede tega izraža zaskrbljenost;

| 2. | poziva organe vseh obrežnih držav, naj sodelujejo in sanirajo reko Jordan, in sicer s pripravo in izvajanjem politik, osredotočenih na doseganje oprijemljivih rezultatov na področju upravljanja povpraševanja gospodinjstev in kmetijstva po vodi, ohranjanja vode in upravljanja odplak in kmetijskih in industrijskih iztokov, ter na zagotovitev, da bo v spodnji tok reke pritekala ustrezna količina sladke vode; |
| --- | --- |

2.

poziva organe vseh obrežnih držav, naj sodelujejo in sanirajo reko Jordan, in sicer s pripravo in izvajanjem politik, osredotočenih na doseganje oprijemljivih rezultatov na področju upravljanja povpraševanja gospodinjstev in kmetijstva po vodi, ohranjanja vode in upravljanja odplak in kmetijskih in industrijskih iztokov, ter na zagotovitev, da bo v spodnji tok reke pritekala ustrezna količina sladke vode;

| 3. | pozdravlja sodelovanje med izraelskimi, jordanskimi in palestinskimi lokalnimi skupnostmi na območju spodnjega toka Jordana, ki se soočajo s podobnimi izzivi; poziva Izrael in Jordanijo, naj v celoti spoštujeta zaveze iz mirovnega sporazuma o sanaciji Jordana; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sodelovanje med izraelskimi, jordanskimi in palestinskimi lokalnimi skupnostmi na območju spodnjega toka Jordana, ki se soočajo s podobnimi izzivi; poziva Izrael in Jordanijo, naj v celoti spoštujeta zaveze iz mirovnega sporazuma o sanaciji Jordana;

| 4. | pozdravlja pobudo izraelskega ministrstva za okolje, da se pripravi glavni načrt za krajinski razvoj na območju spodnjega toka Jordana; poziva jordansko vlado in palestinsko upravo, naj oblikujeta podobne pobude s ciljem sprejetja glavnih načrtov za sanacijo odsekov reke, ki prečkajo njuno ozemlje; poudarja pomen dostopa do reke za vse zadevne strani ter ugotavlja, da bi lahko takšni glavni načrti postali temelj za celovit regionalni načrt za sanacijo in zaščito območja spodnjega toka Jordana; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pobudo izraelskega ministrstva za okolje, da se pripravi glavni načrt za krajinski razvoj na območju spodnjega toka Jordana; poziva jordansko vlado in palestinsko upravo, naj oblikujeta podobne pobude s ciljem sprejetja glavnih načrtov za sanacijo odsekov reke, ki prečkajo njuno ozemlje; poudarja pomen dostopa do reke za vse zadevne strani ter ugotavlja, da bi lahko takšni glavni načrti postali temelj za celovit regionalni načrt za sanacijo in zaščito območja spodnjega toka Jordana;

| 5. | pozdravlja uporabo naprednih metod in tehnologij gospodarjenja z vodo v Izraelu ter poziva k pravični uporabi teh metod in k prenosu ustreznih tehnologij v vse države v tej regiji; poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, naj okrepi prizadevanja za zagotavljanje nadaljnje finančne in tehnične podpore za projekte sodelovanja na tem področju; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja uporabo naprednih metod in tehnologij gospodarjenja z vodo v Izraelu ter poziva k pravični uporabi teh metod in k prenosu ustreznih tehnologij v vse države v tej regiji; poziva mednarodno skupnost, vključno z Evropsko unijo, naj okrepi prizadevanja za zagotavljanje nadaljnje finančne in tehnične podpore za projekte sodelovanja na tem področju;

| 6. | poziva izraelsko in jordansko vlado ter palestinsko upravo, naj si v duhu sodelovanja prizadevajo rešiti spodnji tok Jordana, ter jih poziva, naj s pomočjo Evropske unije ustanovijo komisijo za porečje Jordana, h kateri bi lahko pristopile druge obrežne države; |
| --- | --- |

6.

poziva izraelsko in jordansko vlado ter palestinsko upravo, naj si v duhu sodelovanja prizadevajo rešiti spodnji tok Jordana, ter jih poziva, naj s pomočjo Evropske unije ustanovijo komisijo za porečje Jordana, h kateri bi lahko pristopile druge obrežne države;

| 7. | poziva Svet, Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo in podprejo celovit načrt za odpravo škode v reki Jordan ter naj še naprej zagotavljajo finančno in tehnično pomoč za sanacijo te reke, zlasti njenega spodnjega toka, tudi v okviru Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet, Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo in podprejo celovit načrt za odpravo škode v reki Jordan ter naj še naprej zagotavljajo finančno in tehnično pomoč za sanacijo te reke, zlasti njenega spodnjega toka, tudi v okviru Unije za Sredozemlje;

| 8. | ponovno poudarja, da je vprašanje gospodarjenja z vodo in še posebej pravične razdelitve vode, pri čemer bi bile enakopravno upoštevane potrebe vseh ljudi, živečih v tej regiji, izjemno pomembno za trajni mir in stabilnost na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da je vprašanje gospodarjenja z vodo in še posebej pravične razdelitve vode, pri čemer bi bile enakopravno upoštevane potrebe vseh ljudi, živečih v tej regiji, izjemno pomembno za trajni mir in stabilnost na Bližnjem vzhodu;

| 9. | obenem meni, da je treba v akcijske načrte evropske sosedske politike, pripravljene z Izraelom, Jordanijo in palestinsko upravo, vključiti jasna in specifična sklicevanja na sanacijski proces za to območje; močno spodbuja Komisijo, naj sproži skupno študijo o reki Jordan; |
| --- | --- |

9.

obenem meni, da je treba v akcijske načrte evropske sosedske politike, pripravljene z Izraelom, Jordanijo in palestinsko upravo, vključiti jasna in specifična sklicevanja na sanacijski proces za to območje; močno spodbuja Komisijo, naj sproži skupno študijo o reki Jordan;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, knesetu in izraelski vladi, parlamentu in vladi Jordanije, parlamentu in vladi Libanona, predsedniku palestinske nacionalne uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu ter parlamentu in vladi Sirije. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, knesetu in izraelski vladi, parlamentu in vladi Jordanije, parlamentu in vladi Libanona, predsedniku palestinske nacionalne uprave, palestinskemu zakonodajnemu svetu ter parlamentu in vladi Sirije.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/83

---

Četrtek, 9. september 2010Kenija: neuspelo prijetje sudanskega predsednika Omarja al Baširja

P7_TA(2010)0315

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o Keniji: neuspeh pri aretaciji predsednika Omarja Al Baširja

2011/C 308 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o darfurski krizi v Sudanu,

ob upoštevanju nalogov za prijetje Mednarodnega kazenskega sodišča za sudanskega predsednika Omarja Al Baširja za zločine proti človečnosti in genocid,

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1593/2005,

ob upoštevanju izjav visoke predstavnice EU Catherine Ashton z dne 22. julija 2010 in 20. avgusta 2010, v katerih je pozvala Čad in Kenijo k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem,

ob upoštevanju sklepa št. ICC-02/05-01/09 predkazenske zbornice Mednarodnega kazenskega sodišča z dne 27. avgusta 2010, v katerem se varnostni svet Združenih narodov in skupščino držav pogodbenic Rimskega statuta obvešča o prisotnosti Omarja Al Baširja na ozemlju Republike Kenije,

ob upoštevanju Rimskega statuta,

ob upoštevanju različnih partnerskih sporazumov, kot je sporazum iz Cotonouja, med EU in afriškimi državami, v katerih je navedeno, da sta trgovina in pomoč pogojena s pogoji glede pravne države,

ob upoštevanju člena 4 ustanovne listine Afriške unije, v katerem se zavrača nekaznovanost,

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je kenijska vlada sudanskega predsednika Omarja Al Baširja 27. avgusta 2010 povabila in sprejela na slovesnost razglasitve ustave, vedoč, da je Mednarodno kazensko sodišče zanj izdalo obtožnico; |
| --- | --- |

A.

ker je kenijska vlada sudanskega predsednika Omarja Al Baširja 27. avgusta 2010 povabila in sprejela na slovesnost razglasitve ustave, vedoč, da je Mednarodno kazensko sodišče zanj izdalo obtožnico;

| B. | ker je za sudanskim predsednikom Omarjem Al Baširjem razpisana mednarodna tiralica, ki jo je 4. marca 2009 izdalo Mednarodno kazensko sodišče zaradi zločinov proti človeštvu (umor, iztrebitev, deportacija, mučenje in posilstvo) in vojnih zločinov (načrtovanje napadov proti civilistom in plenjenje) ter odločba z dne 12. julija 2010, v kateri je obtožen genocida z umorom, genocida z hudim ogrožanjem fizične ali psihične celovitosti žrtev ter genocida z namernim postavljanjem vseh teh skupin v razmere, v katerih bi bili iztrebljeni; |
| --- | --- |

B.

ker je za sudanskim predsednikom Omarjem Al Baširjem razpisana mednarodna tiralica, ki jo je 4. marca 2009 izdalo Mednarodno kazensko sodišče zaradi zločinov proti človeštvu (umor, iztrebitev, deportacija, mučenje in posilstvo) in vojnih zločinov (načrtovanje napadov proti civilistom in plenjenje) ter odločba z dne 12. julija 2010, v kateri je obtožen genocida z umorom, genocida z hudim ogrožanjem fizične ali psihične celovitosti žrtev ter genocida z namernim postavljanjem vseh teh skupin v razmere, v katerih bi bili iztrebljeni;

| C. | ker je Kenija skupaj z drugimi 31 afriškimi državami podpisnica Rimskega statuta, s čimer se je obvezala, da bo aretirala vse osebe, za katere je Mednarodno kazensko sodišče razpisalo tiralico, jih dostavila sodišču ali jim prepovedala vstop na svoje ozemlje; |
| --- | --- |

C.

ker je Kenija skupaj z drugimi 31 afriškimi državami podpisnica Rimskega statuta, s čimer se je obvezala, da bo aretirala vse osebe, za katere je Mednarodno kazensko sodišče razpisalo tiralico, jih dostavila sodišču ali jim prepovedala vstop na svoje ozemlje;

| D. | ker so države, ki so leta 1948 ratificirale konvencijo OZN proti genocidu, obvezane sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi če niso podpisnice statuta tega sodišča; |
| --- | --- |

D.

ker so države, ki so leta 1948 ratificirale konvencijo OZN proti genocidu, obvezane sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi če niso podpisnice statuta tega sodišča;

| E. | ker je Sudan, država članica Združenih narodov, vztrajno zavračal sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, s čimer je zanikal resnico in pravico milijonom žrtev vojnih grozodejstev v Sudanu, zlasti v regiji Darfur; |
| --- | --- |

E.

ker je Sudan, država članica Združenih narodov, vztrajno zavračal sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, s čimer je zanikal resnico in pravico milijonom žrtev vojnih grozodejstev v Sudanu, zlasti v regiji Darfur;

| F. | ker je kenijski predsednik priznal, da je bilo povabilo predsednika Al Baširja napaka, in ker je neuspeh kenijskih organov, da bi ga aretirali, resna kršitev mednarodnih obveznosti Kenije, ki izhajajo ne le iz Rimskega statuta, temveč tudi iz njene državne zakonodaje, celo ustave, ki priznava neposredno uporabo mednarodnega prava; |
| --- | --- |

F.

ker je kenijski predsednik priznal, da je bilo povabilo predsednika Al Baširja napaka, in ker je neuspeh kenijskih organov, da bi ga aretirali, resna kršitev mednarodnih obveznosti Kenije, ki izhajajo ne le iz Rimskega statuta, temveč tudi iz njene državne zakonodaje, celo ustave, ki priznava neposredno uporabo mednarodnega prava;

| G. | ker je nekdanji generalni sekretar ZN in sedanji posrednik v kenijski krizi Kofi Anan zahteval, da Kenija razjasni svoje stališče glede Mednarodnega kazenskega sodišča in ponovno potrdi svojo zavezo temu sodišču; |
| --- | --- |

G.

ker je nekdanji generalni sekretar ZN in sedanji posrednik v kenijski krizi Kofi Anan zahteval, da Kenija razjasni svoje stališče glede Mednarodnega kazenskega sodišča in ponovno potrdi svojo zavezo temu sodišču;

| H. | ker je Kenija jasno zavezana k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem v povezavi z izvršitvijo takšnih nalogov za prijetje, kar izhaja iz resolucije št. 1593 varnostnega sveta Združenih narodov, v kateri ta poziva vse države ter zadevne regionalne in druge mednarodne organizacije, naj v celoti sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in iz člena 87 statuta sodišča, katerega podpisnica je Kenija; |
| --- | --- |

H.

ker je Kenija jasno zavezana k sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem v povezavi z izvršitvijo takšnih nalogov za prijetje, kar izhaja iz resolucije št. 1593 varnostnega sveta Združenih narodov, v kateri ta poziva vse države ter zadevne regionalne in druge mednarodne organizacije, naj v celoti sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in iz člena 87 statuta sodišča, katerega podpisnica je Kenija;

| I. | ker je predsednik Al Bašir obiskal Čad, ki je prav tako podpisal pogodbo o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, vendar ne izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz tega; |
| --- | --- |

I.

ker je predsednik Al Bašir obiskal Čad, ki je prav tako podpisal pogodbo o ustanovitvi Mednarodnega kazenskega sodišča, vendar ne izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz tega;

| J. | ker je sudanski predsednik po obtožbi potoval v Egipt, Libijo, Saudsko Arabijo, Eritrejo, Katar, Zimbabve in Etiopijo; |
| --- | --- |

J.

ker je sudanski predsednik po obtožbi potoval v Egipt, Libijo, Saudsko Arabijo, Eritrejo, Katar, Zimbabve in Etiopijo;

| K. | ker je Afriška unija julija 2009 dejansko izjavila, da njene države članice zavračajo sodelovanje v skladu s členom 98 statuta, da je to izjavo potrdila po obtožbi Omarja Al Baširja, poleg tega je z resolucijo, sprejeto 27. julija 2010 na njenem vrhunskem srečanju v Kampali, od varnostnega sveta OZN zahtevala, naj preneha s pregonom sudanskega predsednika v skladu s členom 16 statuta; |
| --- | --- |

K.

ker je Afriška unija julija 2009 dejansko izjavila, da njene države članice zavračajo sodelovanje v skladu s členom 98 statuta, da je to izjavo potrdila po obtožbi Omarja Al Baširja, poleg tega je z resolucijo, sprejeto 27. julija 2010 na njenem vrhunskem srečanju v Kampali, od varnostnega sveta OZN zahtevala, naj preneha s pregonom sudanskega predsednika v skladu s členom 16 statuta;

| L. | obžaluje, da Afriška unija odklanja ustanovitev urada Mednarodnega kazenskega sodišča v Afriški uniji in s sankcijami grozi tistim afriškim državam, ki ne spoštujejo njene odločitve; |
| --- | --- |

L.

obžaluje, da Afriška unija odklanja ustanovitev urada Mednarodnega kazenskega sodišča v Afriški uniji in s sankcijami grozi tistim afriškim državam, ki ne spoštujejo njene odločitve;

| M. | ker genocid, zločin proti človeštvu in vojni zločin ne smejo ostati nekaznovani in ker je obravnava primera predsednika Al Baširja pomemben precedenčni primer v boju proti nekaznovanosti delujočih vodij držav, |
| --- | --- |

M.

ker genocid, zločin proti človeštvu in vojni zločin ne smejo ostati nekaznovani in ker je obravnava primera predsednika Al Baširja pomemben precedenčni primer v boju proti nekaznovanosti delujočih vodij držav,

| 1. | obžaluje odločitev Kenije, da je povabila predsednika Omarja Al-Baširja na podpis nove ustave, ki državi prinaša novo obdobje demokratičnega vladanja; |
| --- | --- |

1.

obžaluje odločitev Kenije, da je povabila predsednika Omarja Al-Baširja na podpis nove ustave, ki državi prinaša novo obdobje demokratičnega vladanja;

| 2. | poziva članice mednarodne skupnosti, vključno z vsemi afriškimi državami, naj zagotovijo polno odgovornost za storjene zločine, ki kršijo mednarodno pravo, zlasti tiste v Sudanu; |
| --- | --- |

2.

poziva članice mednarodne skupnosti, vključno z vsemi afriškimi državami, naj zagotovijo polno odgovornost za storjene zločine, ki kršijo mednarodno pravo, zlasti tiste v Sudanu;

| 3. | poziva afriške voditelje držav in vlad, podpisnic Rimskega statuta, naj spoštujejo svoje zaveze in sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri njegovih preiskavah vojnih zločinov, zločinov proti človečnosti ali genocida; |
| --- | --- |

3.

poziva afriške voditelje držav in vlad, podpisnic Rimskega statuta, naj spoštujejo svoje zaveze in sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem pri njegovih preiskavah vojnih zločinov, zločinov proti človečnosti ali genocida;

| 4. | poudarja, da ima Mednarodno kazensko sodišče nalogo, da svoje pristojnosti izvaja nepristransko in povsod, tudi v zahodnih državah, in da je spoštovanje njegovih odločitev nepogrešljivo za njegovo verodostojnost v prihodnjem ukrepanju; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da ima Mednarodno kazensko sodišče nalogo, da svoje pristojnosti izvaja nepristransko in povsod, tudi v zahodnih državah, in da je spoštovanje njegovih odločitev nepogrešljivo za njegovo verodostojnost v prihodnjem ukrepanju;

| 5. | obžaluje, da nekatere države članice varnostnega sveta OZN niso podpisnice Rimskega statuta, s katerim je bilo ustanovljeno Mednarodno kazensko sodišče; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da nekatere države članice varnostnega sveta OZN niso podpisnice Rimskega statuta, s katerim je bilo ustanovljeno Mednarodno kazensko sodišče;

| 6. | obžaluje mnenje Afriške unije in Arabske lige, ki zavračata sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in poziva visoko predstavnico Evropske unije, naj sprejme ustrezne ukrepe, da se bo to vprašanje znašlo na dnevnem redu naslednjega vrhunskega srečanja med Afriško unijo in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

6.

obžaluje mnenje Afriške unije in Arabske lige, ki zavračata sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, in poziva visoko predstavnico Evropske unije, naj sprejme ustrezne ukrepe, da se bo to vprašanje znašlo na dnevnem redu naslednjega vrhunskega srečanja med Afriško unijo in Evropsko unijo;

| 7. | poziva Afriško unijo, naj pregleda svoje stališče in se zoperstavi nekaznovanosti, nepravičnosti, vojnim zločinom, zločinom proti človečnosti in genocidu; |
| --- | --- |

7.

poziva Afriško unijo, naj pregleda svoje stališče in se zoperstavi nekaznovanosti, nepravičnosti, vojnim zločinom, zločinom proti človečnosti in genocidu;

| 8. | poziva k zaustavitvi nekaznovanosti za vse zločine, storjene med vojno v Sudanu, in upa, da bo predsednik Al-Bašir kmalu pripeljan pred Mednarodno kazensko sodišče v Haagu, kjer bo užival pravice, ki mu jih podeljuje mednarodno pravo, kot del nujne ponovne vzpostavitve pravne varnosti, pravne države in spoštovanja žrtev naštetih zločinov; |
| --- | --- |

8.

poziva k zaustavitvi nekaznovanosti za vse zločine, storjene med vojno v Sudanu, in upa, da bo predsednik Al-Bašir kmalu pripeljan pred Mednarodno kazensko sodišče v Haagu, kjer bo užival pravice, ki mu jih podeljuje mednarodno pravo, kot del nujne ponovne vzpostavitve pravne varnosti, pravne države in spoštovanja žrtev naštetih zločinov;

| 9. | kenijskega predsednika in vlado prosi, naj potrdita svojo obvezo in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi za ponavljajoča se nasilna dejanja na volitvah v letih 2007 in 2008; |
| --- | --- |

9.

kenijskega predsednika in vlado prosi, naj potrdita svojo obvezo in sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tudi za ponavljajoča se nasilna dejanja na volitvah v letih 2007 in 2008;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, institucijam Afriške unije, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu OZN, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, kenijski vladi ter vsem parlamentom in vladam medvladnega organa za razvoj. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, institucijam Afriške unije, vladam in parlamentom držav članic, varnostnemu svetu OZN, Mednarodnemu kazenskemu sodišču, kenijski vladi ter vsem parlamentom in vladam medvladnega organa za razvoj.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/86

---

Četrtek, 9. september 2010Človekove pravice v Siriji, zlasti primer Hajtama Al Maleha

P7_TA(2010)0316

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o človekovih pravicah v Siriji, zlasti o primeru Hajtama Al Maleha

2011/C 308 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti resolucije z dne 8. septembra 2005 o političnih zapornikih v Siriji (1), z dne 15. junija 2006 o človekovih pravicah v Siriji (2), z dne 24. maja 2007 o človekovih pravicah v Siriji (3) in z dne 17. septembra 2009 o Siriji: primer Muhanada Al Hasanija (4),

ob upoštevanju svojega poročila, ki vsebuje priporočilo Parlamenta Svetu o sklenitvi evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani, ki je bil sprejet 10. oktobra 2006,

ob upoštevanju poročila o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic, ki je bil sprejet 17. junija 2010,

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki ga je podpisala tudi Sirija,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu in ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju iz leta 1975, ki jo je Sirija ratificirala 18. septembra 2004,

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic iz leta 1998,

ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic,

ob upoštevanju skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008,

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU Catherine Ashton o primerih v zvezi s človekovimi pravicami v Siriji z dne 27. julija 2010,

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ob upoštevanju političnih, gospodarskih in kulturnih vezi med Evropsko unijo in Sirijo, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju političnih, gospodarskih in kulturnih vezi med Evropsko unijo in Sirijo,

| B. | ker so uslužbenci splošne obveščevalne služba 14. oktobra 2009 odvzeli prostost Hajtamu Al Malehu, 80-letnemu sirskemu zagovorniku človekovih pravic, ki je bil nato v tajnosti zaprt, dokler ga ni vojaški tožilec 20. oktobra 2009 zaslišal, 4. julija 2010 pa ga je drugo vojaško sodišče v Damasku obsodilo na tri leta zapora zaradi „razširjanja lažnih in pretiranih novic, ki šibijo nacionalna čustva“ po členih 285 in 286 sirskega kazenskega zakonika, čeprav vojaška sodišča ne bi smela biti pristojna za sojenje civilistom, |
| --- | --- |

B.

ker so uslužbenci splošne obveščevalne služba 14. oktobra 2009 odvzeli prostost Hajtamu Al Malehu, 80-letnemu sirskemu zagovorniku človekovih pravic, ki je bil nato v tajnosti zaprt, dokler ga ni vojaški tožilec 20. oktobra 2009 zaslišal, 4. julija 2010 pa ga je drugo vojaško sodišče v Damasku obsodilo na tri leta zapora zaradi „razširjanja lažnih in pretiranih novic, ki šibijo nacionalna čustva“ po členih 285 in 286 sirskega kazenskega zakonika, čeprav vojaška sodišča ne bi smela biti pristojna za sojenje civilistom,

| C. | ker v skladu s poročili misij za spremljanje sojenja, ki so jih organizirale mednarodne organizacije civilne družbe, sojenje Hajtamu Al Malehu ni izpolnjevalo mednarodnih meril pravičnosti, vključno z domnevo nedolžnosti in s pravico do obrambe, |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s poročili misij za spremljanje sojenja, ki so jih organizirale mednarodne organizacije civilne družbe, sojenje Hajtamu Al Malehu ni izpolnjevalo mednarodnih meril pravičnosti, vključno z domnevo nedolžnosti in s pravico do obrambe,

| D. | ker se Hajtamu Al Malehu, ki ima artritis, sladkorno bolezen in težave s ščitnico, odteguje pravica do rednega dostopa do zdravil; ker se je njegovo zdravje poleti 2010 resno poslabšalo, |
| --- | --- |

D.

ker se Hajtamu Al Malehu, ki ima artritis, sladkorno bolezen in težave s ščitnico, odteguje pravica do rednega dostopa do zdravil; ker se je njegovo zdravje poleti 2010 resno poslabšalo,

| E. | ker so v tej državi še vedno zaprti drugi zagovorniki človekovih pravic, vključno z Muhanadom Al Hasanijem in Alijem Al Abdulahom, |
| --- | --- |

E.

ker so v tej državi še vedno zaprti drugi zagovorniki človekovih pravic, vključno z Muhanadom Al Hasanijem in Alijem Al Abdulahom,

| F. | ker sta pregon in obsodba Hajtama Al Maleha zaradi obtožb v zvezi z izjavami, ki jih je dal v javnosti o pravnem in političnem sistemu v Siriji, Muhanada Al Hasanija zaradi obtožb v zvezi z njegovo dejavnostjo pravnika, vključno z njegovim spremljanjem javnih zaslišanj pred sodiščem za državno varnost in poročanjem o njih, oblika kaznovanja zaradi izvrševanja njune legitimne pravice do svobode izražanja, ki jo določa Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisala tudi Sirija, |
| --- | --- |

F.

ker sta pregon in obsodba Hajtama Al Maleha zaradi obtožb v zvezi z izjavami, ki jih je dal v javnosti o pravnem in političnem sistemu v Siriji, Muhanada Al Hasanija zaradi obtožb v zvezi z njegovo dejavnostjo pravnika, vključno z njegovim spremljanjem javnih zaslišanj pred sodiščem za državno varnost in poročanjem o njih, oblika kaznovanja zaradi izvrševanja njune legitimne pravice do svobode izražanja, ki jo določa Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je podpisala tudi Sirija,

| G. | ker sirske oblasti redno nadlegujejo zagovornike človekovih pravic v tej državi, jim omejujejo svobodo gibanja in jim samovoljno odvzemajo prostost; ker so te prakse v nasprotju s pomembno vlogo Sirije v tej regiji, |
| --- | --- |

G.

ker sirske oblasti redno nadlegujejo zagovornike človekovih pravic v tej državi, jim omejujejo svobodo gibanja in jim samovoljno odvzemajo prostost; ker so te prakse v nasprotju s pomembno vlogo Sirije v tej regiji,

| H. | ker stalna uporaba zakona o izrednih razmerah dejansko omejuje državljane pri izvrševanju njihove pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja, |
| --- | --- |

H.

ker stalna uporaba zakona o izrednih razmerah dejansko omejuje državljane pri izvrševanju njihove pravice do svobode izražanja, združevanja in zbiranja,

| I. | ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani še ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009; ker je spoštovanje človekovih pravic bistveni del tega sporazuma, |
| --- | --- |

I.

ker pridružitveni sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Sirsko arabsko republiko na drugi strani še ni bil podpisan; ker se s podpisom tega sporazuma na zahtevo Sirije odlaša že od oktobra 2009; ker je spoštovanje človekovih pravic bistveni del tega sporazuma,

| J. | ker partnerstvo med državami, ki sodelujejo v uniji za Sredozemlje, temelji na zavezi k popolnemu spoštovanju demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor jih opredeljuje mednarodno pravo človekovih pravic, |
| --- | --- |

J.

ker partnerstvo med državami, ki sodelujejo v uniji za Sredozemlje, temelji na zavezi k popolnemu spoštovanju demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kakor jih opredeljuje mednarodno pravo človekovih pravic,

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost nad situacijo Hajtama Al Maleha in poziva sirske oblasti, naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo ter naj v vseh okoliščinah zagotovijo njegovo fizično in psihično dobro počutje; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost nad situacijo Hajtama Al Maleha in poziva sirske oblasti, naj ga nemudoma in brezpogojno izpustijo ter naj v vseh okoliščinah zagotovijo njegovo fizično in psihično dobro počutje;

| 2. | poziva sirsko vlado, naj v skladu z nacionalno ustavo in mednarodnimi obveznostmi države ponovno preučijo primere vseh zapornikov vesti ter naj jih izpustijo, vključno z Muhanadom Al Hasanijem, Alijem Al Abdulahom, Anurjem Al Bunijem in Kamaljem Labvanijem; |
| --- | --- |

2.

poziva sirsko vlado, naj v skladu z nacionalno ustavo in mednarodnimi obveznostmi države ponovno preučijo primere vseh zapornikov vesti ter naj jih izpustijo, vključno z Muhanadom Al Hasanijem, Alijem Al Abdulahom, Anurjem Al Bunijem in Kamaljem Labvanijem;

| 3. | poziva sirske oblasti, naj nehajo preganjati in nadlegovati zagovornike človekovih pravic in njihove družine ter naj zagotovijo, da bodo lahko zagovorniki človekovih pravic opravljali svojo dejavnost brez ovir ali zastraševanja; |
| --- | --- |

3.

poziva sirske oblasti, naj nehajo preganjati in nadlegovati zagovornike človekovih pravic in njihove družine ter naj zagotovijo, da bodo lahko zagovorniki človekovih pravic opravljali svojo dejavnost brez ovir ali zastraševanja;

| 4. | poziva sirske oblasti, naj spoštujejo mednarodne standarde človekovih pravic in mednarodne obveznosti, ki jih je država prostovoljno sprejela, pravico do mnenja in izražanja ter pravico do pravičnega sojenja, in naj zagotovijo, da se bo z zaprtimi osebami lepo ravna in da ne bodo žrtve mučenja ali drugačnega grdega ravnanja ter da se jim omogoči pravočasen, reden in neomejen dostop do njihovih družin, odvetnikov in zdravnikov; |
| --- | --- |

4.

poziva sirske oblasti, naj spoštujejo mednarodne standarde človekovih pravic in mednarodne obveznosti, ki jih je država prostovoljno sprejela, pravico do mnenja in izražanja ter pravico do pravičnega sojenja, in naj zagotovijo, da se bo z zaprtimi osebami lepo ravna in da ne bodo žrtve mučenja ali drugačnega grdega ravnanja ter da se jim omogoči pravočasen, reden in neomejen dostop do njihovih družin, odvetnikov in zdravnikov;

| 5. | poziva sirske oblasti, naj zagotovijo pregledno delovanje sodnega sistema, še posebej vrhovnega sodišča za državno varnost; |
| --- | --- |

5.

poziva sirske oblasti, naj zagotovijo pregledno delovanje sodnega sistema, še posebej vrhovnega sodišča za državno varnost;

| 6. | ponovno poziva k razveljavitvi stanja izrednih razmer v Siriji, ki je bilo razglašeno pred več kot 40 leti; |
| --- | --- |

6.

ponovno poziva k razveljavitvi stanja izrednih razmer v Siriji, ki je bilo razglašeno pred več kot 40 leti;

| 7. | meni, da je možnost podpisa pridružitvenega sporazuma pomembna možnost za obravnavanje stalnih kršitev človekovih pravic in za okrepitev postopka reform v Siriji; poziva Svet in Komisijo, naj v celoti izkoristita ta pomembni vzvod in sicer tako, da sprejmeta dvostranski akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo, ki bi jasno določal, kakšen napredek se pričakuje od sirskih oblasti; |
| --- | --- |

7.

meni, da je možnost podpisa pridružitvenega sporazuma pomembna možnost za obravnavanje stalnih kršitev človekovih pravic in za okrepitev postopka reform v Siriji; poziva Svet in Komisijo, naj v celoti izkoristita ta pomembni vzvod in sicer tako, da sprejmeta dvostranski akcijski načrt za človekove pravice in demokracijo, ki bi jasno določal, kakšen napredek se pričakuje od sirskih oblasti;

| 8. | poudarja, da bi v skladu s členom 218 PDEU Parlament moral biti popolnoma obveščen o vseh fazah pogajanj o mednarodnih sporazumih; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o stanju pogajanj s sirskimi oblastmi o podpisu pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi v skladu s členom 218 PDEU Parlament moral biti popolnoma obveščen o vseh fazah pogajanj o mednarodnih sporazumih; zato poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o stanju pogajanj s sirskimi oblastmi o podpisu pridružitvenega sporazuma;

| 9. | pozdravlja stalni dialogi med Evropsko unijo in Sirijo ter upa, da bodo nenehna prizadevanja privedla do izboljšanja razmer v Siriji, ne zgolj gospodarskih in socialnih, kar se že dogaja, temveč tudi do političnega izboljšanja in napredka na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja stalni dialogi med Evropsko unijo in Sirijo ter upa, da bodo nenehna prizadevanja privedla do izboljšanja razmer v Siriji, ne zgolj gospodarskih in socialnih, kar se že dogaja, temveč tudi do političnega izboljšanja in napredka na področju človekovih pravic;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

(1)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 349.

(2)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 519.

(3)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 485.

(4)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 32.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/88

---

Četrtek, 9. september 2010Premajhna preglednost postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitna sporna vsebina

P7_TA(2010)0317

Izjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o premajhni preglednosti postopka, povezanega s trgovinskim sporazumom proti ponarejanju (ACTA), in morebitni sporni vsebini

2011/C 308 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker pogajanja o trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA) še potekajo, |
| --- | --- |

A.

ker pogajanja o trgovinskem sporazumu proti ponarejanju (ACTA) še potekajo,

| B. | ker Lizbonska pogodba Parlamentu zagotavlja vlogo v postopku soodločanja v povezavi z gospodarskimi zadevami in dostop do pogajalskih dokumentov, |
| --- | --- |

B.

ker Lizbonska pogodba Parlamentu zagotavlja vlogo v postopku soodločanja v povezavi z gospodarskimi zadevami in dostop do pogajalskih dokumentov,

| 1. | meni, da predlagan sporazum ne bi smel posredno narekovati usklajevanja zakonodaje EU o avtorskih pravicah, patentih ali blagovnih znamkah in da je treba upoštevati načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da predlagan sporazum ne bi smel posredno narekovati usklajevanja zakonodaje EU o avtorskih pravicah, patentih ali blagovnih znamkah in da je treba upoštevati načelo subsidiarnosti;

| 2. | izjavlja, da mora Komisija takoj dati v javnost vse dokumente, povezane s potekajočimi pogajanji, |
| --- | --- |

2.

izjavlja, da mora Komisija takoj dati v javnost vse dokumente, povezane s potekajočimi pogajanji,

| 3. | meni, da predlagan sporazum ne bi smel vsiljevati omejitev za poštene sodne postopke ali omajati temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja in pravica do zasebnosti; |
| --- | --- |

3.

meni, da predlagan sporazum ne bi smel vsiljevati omejitev za poštene sodne postopke ali omajati temeljnih pravic, kot so svoboda izražanja in pravica do zasebnosti;

| 4. | poudarja, da je treba oceniti gospodarsko tveganje in tveganje, povezano z inovacijami pred uvedbo kazenskih sankcij, kadar že obstajajo civilni ukrepi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba oceniti gospodarsko tveganje in tveganje, povezano z inovacijami pred uvedbo kazenskih sankcij, kadar že obstajajo civilni ukrepi;

| 5. | meni, da ponudniki internetnih storitev za podatke, ki jih prenašajo ali gostijo s pomočjo svojih storitev, ne bi smeli nositi take odgovornosti, da bi morali te podatke pred prenosom nadzirati ali filtrirati; |
| --- | --- |

5.

meni, da ponudniki internetnih storitev za podatke, ki jih prenašajo ali gostijo s pomočjo svojih storitev, ne bi smeli nositi take odgovornosti, da bi morali te podatke pred prenosom nadzirati ali filtrirati;

| 6. | poudarja, da noben ukrep, ki naj bi povečal pooblastila za čezmejne preglede in zasego blaga, ne bi smel ogroziti globalnega dostopa do zakonitih in varnih zdravil po zmernih cenah; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da noben ukrep, ki naj bi povečal pooblastila za čezmejne preglede in zasego blaga, ne bi smel ogroziti globalnega dostopa do zakonitih in varnih zdravil po zmernih cenah;

| 7. | naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 9. septembra 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN1)).

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/89

---

Četrtek, 9. september 2010Razglasitev evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami

P7_TA(2010)0318

Izjava Evropskega parlamenta z dne 9. septembra 2010 o razglasitvi evropskega leta boja proti nasilju nad ženskami

2011/C 308 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker pomeni izraz „nasilje nad ženskami“ vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske utrpijo oziroma lahko utrpijo izgubo ali so žrtve fizičnega, spolnega ali psihičnega trpljenja, vključno z grožnjo s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, bodisi v javnem ali v zasebnem življenju, |
| --- | --- |

A.

ker pomeni izraz „nasilje nad ženskami“ vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske utrpijo oziroma lahko utrpijo izgubo ali so žrtve fizičnega, spolnega ali psihičnega trpljenja, vključno z grožnjo s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, bodisi v javnem ali v zasebnem življenju,

| B. | ker je nasilje nad ženskami velika ovira za enakost med ženskami in moškimi ter je ena najbolj razširjenih oblik kršitev človekovih pravic ne glede na geografske, gospodarske, kulturne ali socialne razlike, |
| --- | --- |

B.

ker je nasilje nad ženskami velika ovira za enakost med ženskami in moškimi ter je ena najbolj razširjenih oblik kršitev človekovih pravic ne glede na geografske, gospodarske, kulturne ali socialne razlike,

| C. | ker je to v Uniji, kjer zaradi fizičnega nasilja trpi od 20 do 25 % žensk v odraslem življenjskem obdobju, več kot 10 % pa jih je žrtev spolnega nasilja, resen problem, |
| --- | --- |

C.

ker je to v Uniji, kjer zaradi fizičnega nasilja trpi od 20 do 25 % žensk v odraslem življenjskem obdobju, več kot 10 % pa jih je žrtev spolnega nasilja, resen problem,

| D. | ker je Evropski parlament večkrat zahteval, da se razglasi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami, še zlasti ob sprejetju svoje resolucije o enakosti med ženskami in moškimi leta 2009, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropski parlament večkrat zahteval, da se razglasi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami, še zlasti ob sprejetju svoje resolucije o enakosti med ženskami in moškimi leta 2009,

| 1. | vztraja, da se je treba bojevati proti nasilju nad ženskami, da bi uresničili načelo enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

vztraja, da se je treba bojevati proti nasilju nad ženskami, da bi uresničili načelo enakosti spolov;

| 2. | poziva Komisijo, naj v naslednjih petih letih razglasi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj v naslednjih petih letih razglasi evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 9. septembra 2010 (P7_PV(2010)09-09(ANN2)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 7. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/90 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/90

---

Torek, 7. september 2010Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Viktorju Uspaskichu

P7_TA(2010)0296

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o zahtevi za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu (2009/2147(IMM))

2011/C 308 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Viktorju Uspaskichu, ki so jo posredovale litovske sodne oblasti dne 14. julija 2009 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 7. oktobra 2009,

po zagovoru Viktorja Uspaskicha v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priloga k Pogodbam,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju 62. člena ustave Republike Litve,

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0244/2010),

| A. | ker je bil zoper Viktorja Uspaskicha, poslanca Evropskega parlamenta, začet kazenski postopek, in sicer je v postopku, ki poteka pred Okrožnim sodišče v Vilni, obtožen kaznivih dejanj po členu 24(4) v zvezi s členoma 222(1) in 220(1), po členu 24(4) v zvezi s členoma 220(1) in 205(1) in po členu 24(4) v zvezi s členom 205(1) kazenskega zakonika Litve, |
| --- | --- |

A.

ker je bil zoper Viktorja Uspaskicha, poslanca Evropskega parlamenta, začet kazenski postopek, in sicer je v postopku, ki poteka pred Okrožnim sodišče v Vilni, obtožen kaznivih dejanj po členu 24(4) v zvezi s členoma 222(1) in 220(1), po členu 24(4) v zvezi s členoma 220(1) in 205(1) in po členu 24(4) v zvezi s členom 205(1) kazenskega zakonika Litve,

| B. | ker po členu 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije člani med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker se na imuniteto ni mogoče sklicevati, kadar se člana zaloti pri storitvi kaznivega dejanja, in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanje pravice do odvzema imunitete svojemu članu, |
| --- | --- |

B.

ker po členu 9 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske unije člani med zasedanjem Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države, in ker se na imuniteto ni mogoče sklicevati, kadar se člana zaloti pri storitvi kaznivega dejanja, in ker to Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanje pravice do odvzema imunitete svojemu članu,

| C. | ker se obtožnica zoper Viktorja Uspaskicha ne nanaša na mnenja, ki so bila izražena, ali glasove, ki so bili oddani pri opravljanju njegovih dolžnosti člana Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

C.

ker se obtožnica zoper Viktorja Uspaskicha ne nanaša na mnenja, ki so bila izražena, ali glasove, ki so bili oddani pri opravljanju njegovih dolžnosti člana Evropskega parlamenta,

| D. | ker po 62. členu ustave Republike Litve poslanec nacionalnega parlamenta (seimasa) ni kazensko odgovoren, ne sme biti priprt in mu prostost ne sme biti omejena na drug način brez soglasja seimasa, |
| --- | --- |

D.

ker po 62. členu ustave Republike Litve poslanec nacionalnega parlamenta (seimasa) ni kazensko odgovoren, ne sme biti priprt in mu prostost ne sme biti omejena na drug način brez soglasja seimasa,

| E. | ker 62. člen nadalje določa, da člana seimasa ni mogoče preganjati zaradi njegovega glasovanja ali govorov v seimasu, čeprav lahko odgovarja v skladu s splošnim postopkom zaradi razžalitve ali obrekovanja, |
| --- | --- |

E.

ker 62. člen nadalje določa, da člana seimasa ni mogoče preganjati zaradi njegovega glasovanja ali govorov v seimasu, čeprav lahko odgovarja v skladu s splošnim postopkom zaradi razžalitve ali obrekovanja,

| F. | ker je Viktor Uspaskich obtožen kaznivih dejanja ponarejanja računovodskih izkazov v zvezi s financiranjem politične stranke v obdobju pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament, |
| --- | --- |

F.

ker je Viktor Uspaskich obtožen kaznivih dejanja ponarejanja računovodskih izkazov v zvezi s financiranjem politične stranke v obdobju pred njegovo izvolitvijo v Evropski parlament,

| G. | ker niso bili predloženi trdni dokazi o obstoju fumus persecutionis in ker kazniva dejanja, katerih je obtožen Viktor Uspaskich, nimajo nobene zveze z njegovimi dejavnostmi poslanca Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

G.

ker niso bili predloženi trdni dokazi o obstoju fumus persecutionis in ker kazniva dejanja, katerih je obtožen Viktor Uspaskich, nimajo nobene zveze z njegovimi dejavnostmi poslanca Evropskega parlamenta,

| H. | ker je zato primerno, da se mu odvzame imuniteta, |
| --- | --- |

H.

ker je zato primerno, da se mu odvzame imuniteta,

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Viktorju Uspaskichu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Viktorju Uspaskichu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznemu organu Republike Litve. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznemu organu Republike Litve.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner v Fohrmann and Krier [1964] ECR 195 in zadeva149/85 Wybot v Faure and Others [1986] ECR 2391.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 7. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/92

---

Torek, 7. september 2010Prosto gibanje delavcev v Uniji ***I

P7_TA(2010)0291

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo) (KOM(2010)0204 – C7-0112/2010 – 2010/0110(COD))

2011/C 308 E/20

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0204),

ob upoštevanju členov 294(2) in 46 Pogodbe o delovanju EU, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0112/2010),

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih na predsednika Parlamenta naslovili nacionalni parlamenti glede usklajenosti osnutka akta z načelom subsidiarnosti,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o delovni metodi za pospešitev uradnega kodificiranja zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 86 in 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0222/2010),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog vsebuje zgolj kodifikacijo obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog vsebuje zgolj kodifikacijo obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

Torek, 7. september 2010P7_TC1-COD(2010)0110

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o prostem gibanju delavcev v Uniji (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. .../2011.)

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/93

---

Torek, 7. september 2010Preverjanje pristnosti eurokovancev in ravnanje z eurokovanci, neprimernimi za obtok ***I

P7_TA(2010)0292

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok (KOM(2009)0459 – C7-0207/2009 – 2009/0128(COD))

2011/C 308 E/21

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0459),

ob upoštevanju člena 123(4) Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Komisija posvetovala s Parlamentom (C7-0207/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665) in dodatka k temu sporočilu (KOM(2010)0147),

ob upoštevanju členov 294(3) in 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 16. novembra 2009 (1),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0212/2010),

| 1. | sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme svoje stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 284, 25.11.2009, str. 6.

---

Torek, 7. september 2010P7_TC1-COD(2009)0128

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o preverjanju pristnosti eurokovancev in ravnanju z eurokovanci, neprimernimi za obtok

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1210/2010.)

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/94 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/94

---

Torek, 7. september 2010Makrofinančna pomoč Republiki Moldaviji ***I

P7_TA(2010)0293

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji (KOM(2010)0302 – C7-0144/2010 – 2010/0162(COD))

2011/C 308 E/22

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0302),

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0144/2010),

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0242/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

Torek, 7. september 2010P7_TC1-COD(2010)0162

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 7. septembra 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o makrofinančni pomoči Republiki Moldaviji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 938/2010/EU.)

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/95

---

Torek, 7. september 2010Začasna opustitev dajatev skupne carinske tarife za Madeiro in Azore *

P7_TA(2010)0294

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu uredbe Sveta o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov v avtonomni regiji Madeira in Azori (09109/2010 – C7-0106/2010 – 2009/0125(CNS))

2011/C 308 E/23

(Posebni zakonodajni postopek – ponovno posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka Sveta (09109/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0370),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. januarja 2010 (1),

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet ponovno posvetoval s Parlamentom (C7-0106/2010),

ob upoštevanju členov 55 in 59(3) Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0232/2010),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

| OSNUTEK UREDBE | SPREMEMBA PARLAMENTA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek uredbe


  Člen 6 a – odstavek 2 |
| 2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem obvesti Svet. | 2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem obvesti
  Evropski parlament in
  Svet. |
| Sprememba 2 |
| Osnutek uredbe


  Člen 6 b – odstavek 2 |
| 2.   Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic. | 2.   Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti
  Evropski parlament in
  Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic. |
| Sprememba 3 |
| Osnutek uredbe


  Člen 6 c – odstavek 1 |
| 1.   Svet lahko nasprotuje delegiranim aktom v treh mesecih od datuma uradnega obvestila. | 1.   Svet lahko nasprotuje delegiranim aktom v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.
  Če jim namerava nasprotovati, si prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in razloge za nasprotovanje. |

OSNUTEK UREDBE

SPREMEMBA PARLAMENTA

Sprememba 1

Osnutek uredbe

Člen 6 a – odstavek 2

2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem obvesti Svet.

2.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem obvesti
  Evropski parlament in
  Svet.

Sprememba 2

Osnutek uredbe

Člen 6 b – odstavek 2

2.   Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.

2.   Če je Svet začel notranji postopek za odločitev o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, si o tem prizadeva obvestiti
  Evropski parlament in
  Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri tem pa navede preneseno pooblastilo, ki bi se lahko preklicalo, in možne razloge za preklic.

Sprememba 3

Osnutek uredbe

Člen 6 c – odstavek 1

1.   Svet lahko nasprotuje delegiranim aktom v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.

1.   Svet lahko nasprotuje delegiranim aktom v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.
  Če jim namerava nasprotovati, si prizadeva, da o tem v razumnem času pred sprejetjem končne odločitve obvesti Evropski parlament, pri tem pa navede, kateremu delegiranemu aktu namerava nasprotovati in razloge za nasprotovanje.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0002.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/96

---

Torek, 7. september 2010Predlog spremembe proračuna št. 2/2010: BEREC (Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije)

P7_TA(2010)0295

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010 – 2010/2046(BUD))

2011/C 308 E/24

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a te pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki je bil dokončno sprejet dne 17. decembra 2009 (2),

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 2/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki ga je Komisija predstavila 19. marca 2010 (KOM(2010)0108),

ob upoštevanju pisma komisarja Janusza Lewandowskega predsedniku Buzeku z dne 9. julija 2010,

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010, ki ga je Svet določil 26. julija 2010 (12583/2010 – C7-0194/2010),

ob upoštevanju člena 75b in 75e Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0240/2010),

| A. | ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 krije kadrovski načrt urada BEREC (Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije), |
| --- | --- |

A.

ker stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 krije kadrovski načrt urada BEREC (Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije),

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 2/2010, da se prilagoditev proračuna uradno vključi v proračun za leto 2010,

| C. | ker je Svet sprejel svoje stališče 26. julija 2010, |
| --- | --- |

C.

ker je Svet sprejel svoje stališče 26. julija 2010,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 2/2010; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 2/2010;

| 2. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj izjavi, da je bila sprememba proračuna št. 3/2010 dokončno sprejeta ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 2/2010 in naroči svojemu predsedniku, naj izjavi, da je bila sprememba proračuna št. 3/2010 dokončno sprejeta ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/97

---

Torek, 7. september 2010Sklenitev Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah ***

P7_TA(2010)0297

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (05308/2010 – C7-0029/2010 – 2009/0188(NLE))

2011/C 308 E/25

(Odobritev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05308/2010),

ob upoštevanju predloga sporazuma med Evropsko unijo in Japonsko o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah (15915/2009),

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je predložil Svet v skladu s točko (d) drugega pododstavka člena 82(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0029/2010),

ob upoštevanju členov 81 in 90(8) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0209/2010),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Japonske.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/98

---

Torek, 7. september 2010Dvostranska zaščitna klavzula Sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo ***I

P7_TA(2010)0301

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo (KOM(2010)0049 – C7-0025/2010 – 2010/0032(COD))

2011/C 308 E/26

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Predlog je bil 7. septembra 2010 spremenjen kot sledi (1):

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | Trgovinske ovire na domačem trgu trgovinske partnerice so v podporo izvozu iz tega trga na tuje, in kadar je ta izvoz namenjen v EU, bi lahko te ovire ustvarile pogoje za uporabo zaščitne klavzule. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

Trgovinske ovire na domačem trgu trgovinske partnerice so v podporo izvozu iz tega trga na tuje, in kadar je ta izvoz namenjen v EU, bi lahko te ovire ustvarile pogoje za uporabo zaščitne klavzule.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Zaščitni ukrepi se v skladu s členom 3,1 Poglavja 3 Sporazuma lahko uporabijo le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža industrijo Unije, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke. |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi se v skladu s členom 3,1 Poglavja 3 Sporazuma lahko uporabijo le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža industrijo Unije, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke.

| (5) | Zaščitni ukrepi se v skladu s členom 3.1 Poglavja 3 Sporazuma lahko uporabijo le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu
  ali kadar se zadevna gospodarska dejavnost tako poveča
  , in pod takimi pogoji, da se povzroča resna škoda ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke
  ali gospodarske dejavnosti
  . |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi se v skladu s členom 3.1 Poglavja 3 Sporazuma lahko uporabijo le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu
  ali kadar se zadevna gospodarska dejavnost tako poveča
  , in pod takimi pogoji, da se povzroča resna škoda ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke
  ali gospodarske dejavnosti
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Neizpolnjevanje specifičnih zahtev iz člena 13 Sporazuma – zlasti v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi, ki jih določa – lahko prav tako povzroči resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije, ter tako zahteva sprejetje zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5a)

Neizpolnjevanje specifičnih zahtev iz člena 13 Sporazuma – zlasti v zvezi s socialnimi in okoljskimi standardi, ki jih določa – lahko prav tako povzroči resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije, ter tako zahteva sprejetje zaščitnih ukrepov.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| (5b) | Resna škoda ali nevarnost resne škode za proizvajalce ali posamezne sektorje gospodarstva Unije je odvisna tudi od spoštovanja predpisov o netarifnih trgovinskih ovirah iz Sporazuma. Ob tem pomisleku bi lahko bilo potrebno sprejetje zaščitnih ukrepov. |
| --- | --- |

(5b)

Resna škoda ali nevarnost resne škode za proizvajalce ali posamezne sektorje gospodarstva Unije je odvisna tudi od spoštovanja predpisov o netarifnih trgovinskih ovirah iz Sporazuma. Ob tem pomisleku bi lahko bilo potrebno sprejetje zaščitnih ukrepov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Naloge v zvezi s spremljanjem in pregledom Sporazuma ter po potrebi sprejetje zaščitnih ukrepov bi bilo treba izpeljati na kar najbolj pregleden način in z udeležbo civilne družbe. Zato morata biti domača svetovalna skupina in forum civilne družbe vključeni v vseh fazah postopka. |
| --- | --- |

(6a)

Naloge v zvezi s spremljanjem in pregledom Sporazuma ter po potrebi sprejetje zaščitnih ukrepov bi bilo treba izpeljati na kar najbolj pregleden način in z udeležbo civilne družbe. Zato morata biti domača svetovalna skupina in forum civilne družbe vključeni v vseh fazah postopka.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | Komisija bi morala enkrat letno predložiti poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma ter o uporabi zaščitnih ukrepov. Če bi se izkazalo, da zaščitni ukrepi ne zadostujejo, bi morala Komisija podati celosten predlog za daljnosežnejše ukrepe, na primer količinske omejitve, kvote, sisteme uvoznih dovoljenj ali druge korektivne ukrepe. |
| --- | --- |

(6b)

Komisija bi morala enkrat letno predložiti poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma ter o uporabi zaščitnih ukrepov. Če bi se izkazalo, da zaščitni ukrepi ne zadostujejo, bi morala Komisija podati celosten predlog za daljnosežnejše ukrepe, na primer količinske omejitve, kvote, sisteme uvoznih dovoljenj ali druge korektivne ukrepe.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Zanesljivost statističnih podatkov o vsem uvozu iz Republike Koreje v EU je tako ključna za ugotavljanje obstoja nevarnosti resne škode za celotno industrijo Unije ali njene različne sektorje vse od začetka veljavnosti Sporazuma. |
| --- | --- |

(7a)

Zanesljivost statističnih podatkov o vsem uvozu iz Republike Koreje v EU je tako ključna za ugotavljanje obstoja nevarnosti resne škode za celotno industrijo Unije ali njene različne sektorje vse od začetka veljavnosti Sporazuma.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Pozorno spremljanje in redna ocenjevanja bodo olajšala in skrajšala začetek postopkov in fazo preiskovanja. Zato bi Komisija morala redno spremljati statistične podatke o uvozu in izvozu in ocenjevati vpliv Sporazuma na različne sektorje od dneva začetka veljavnosti Sporazuma. |
| --- | --- |

(13a)

Pozorno spremljanje in redna ocenjevanja bodo olajšala in skrajšala začetek postopkov in fazo preiskovanja. Zato bi Komisija morala redno spremljati statistične podatke o uvozu in izvozu in ocenjevati vpliv Sporazuma na različne sektorje od dneva začetka veljavnosti Sporazuma.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Komisija, države članice in proizvajalci Unije bi morali od dneva začetka veljavnosti Sporazuma stalno spremljati in ocenjevati statistične podatke o občutljivih proizvodnih linijah, ki jih zajema, da bo mogoče pravočasno ugotoviti vsako resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije. |
| --- | --- |

(13b)

Komisija, države članice in proizvajalci Unije bi morali od dneva začetka veljavnosti Sporazuma stalno spremljati in ocenjevati statistične podatke o občutljivih proizvodnih linijah, ki jih zajema, da bo mogoče pravočasno ugotoviti vsako resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 c (novo)

| (13c) | Treba je določiti nekatere postopke v zvezi z uporabo člena 14 (povračilo ali oprostitev carinskih dajatev) Protokola o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja v Sporazumu (v nadaljevanju „protokol o pravilih o poreklu“), da bi zagotovili učinkovito delovanje mehanizmov, predvidenih v tem protokolu, ter celovito izmenjavo informacij z zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(13c)

Treba je določiti nekatere postopke v zvezi z uporabo člena 14 (povračilo ali oprostitev carinskih dajatev) Protokola o opredelitvi „izdelkov s poreklom“ in o načinih upravnega sodelovanja v Sporazumu (v nadaljevanju „protokol o pravilih o poreklu“), da bi zagotovili učinkovito delovanje mehanizmov, predvidenih v tem protokolu, ter celovito izmenjavo informacij z zainteresiranimi stranmi.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodni izjavi 13 d in e (novo)

| (13d) | Ker bo šele pet let po začetku veljavnosti Sporazuma mogoče omejiti povračilo carinskih dajatev, bi bilo lahko na podlagi te Uredbe treba sprejeti zaščitne ukrepe v odziv na resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije zaradi povračila ali oprostitve dajatev. Zato bi morala Komisija od dneva začetka veljavnosti Sporazuma posebej pozorno spremljati stopnjo vsebnosti komponent ali materialov iz tretjih držav v proizvodih, uvoženih iz Republike Koreje, vse spremembe v tej stopnji in vpliv takšnih sprememb na stanje na trgu, zlasti v občutljivih sektorjih. |
| --- | --- |

(13d)

Ker bo šele pet let po začetku veljavnosti Sporazuma mogoče omejiti povračilo carinskih dajatev, bi bilo lahko na podlagi te Uredbe treba sprejeti zaščitne ukrepe v odziv na resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce Unije zaradi povračila ali oprostitve dajatev. Zato bi morala Komisija od dneva začetka veljavnosti Sporazuma posebej pozorno spremljati stopnjo vsebnosti komponent ali materialov iz tretjih držav v proizvodih, uvoženih iz Republike Koreje, vse spremembe v tej stopnji in vpliv takšnih sprememb na stanje na trgu, zlasti v občutljivih sektorjih.

| (13e) | Zato bi morala Komisija od dneva začetka veljavnosti Sporazuma spremljati statistične podatke za Korejo in tretje strani ter navesti vrsto izdelkov, na katere bi lahko vplivalo povračilo dajatev. |
| --- | --- |

(13e)

Zato bi morala Komisija od dneva začetka veljavnosti Sporazuma spremljati statistične podatke za Korejo in tretje strani ter navesti vrsto izdelkov, na katere bi lahko vplivalo povračilo dajatev.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 f (novo)

| (13f) | Če preiskava Komisije ugotovi, da je bila zaradi Sporazuma povzročena škoda industriji Unije, se zgolj za namene Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) („uredba ESPG“) šteje, da:










  (a) | „velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije“, kot jih navaja člen 1(1) uredbe ESPG, vključujejo povečanje uvoza v Evropo iz Koreje ali nepovečanje izvoza iz EU v Korejo; |
| --- | --- | --- |

(13f)

Če preiskava Komisije ugotovi, da je bila zaradi Sporazuma povzročena škoda industriji Unije, se zgolj za namene Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) („uredba ESPG“) šteje, da:

(a)

„velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije“, kot jih navaja člen 1(1) uredbe ESPG, vključujejo povečanje uvoza v Evropo iz Koreje ali nepovečanje izvoza iz EU v Korejo;

| (b) | tehnološki presežki v avtomobilski industriji:








  — | imajo „znaten škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo“ in „resno [vplivajo] na zaposlenost in lokalno gospodarstvo“, kakor je navedeno v členu 1(1) oziroma členu 2(c) uredbe ESPG; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

tehnološki presežki v avtomobilski industriji:

—

imajo „znaten škodljiv vpliv na regionalno ali lokalno gospodarstvo“ in „resno [vplivajo] na zaposlenost in lokalno gospodarstvo“, kakor je navedeno v členu 1(1) oziroma členu 2(c) uredbe ESPG; ter

| — | gre za izredne okoliščine, kakor je navedeno v členu 2(c) uredbe ESPG. |
| --- | --- |

—

gre za izredne okoliščine, kakor je navedeno v členu 2(c) uredbe ESPG.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 g (novo)

| (13g) | Da bi preprečili resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce ali sektorje gospodarstva Unije, bi morala Komisija tesno spremljati proizvodne zmogljivosti v tistih tretjih državah, v katerih se proizvajajo komponente ali materiali, vključeni v proizvode, ki jih zajema Sporazum, ter skladnost teh držav s standardi Mednarodne organizacije dela in Združenih narodov v zvezi s socialnimi in delovnimi razmerami in okoljskimi standardi. |
| --- | --- |

(13g)

Da bi preprečili resno škodo ali nevarnost resne škode za proizvajalce ali sektorje gospodarstva Unije, bi morala Komisija tesno spremljati proizvodne zmogljivosti v tistih tretjih državah, v katerih se proizvajajo komponente ali materiali, vključeni v proizvode, ki jih zajema Sporazum, ter skladnost teh držav s standardi Mednarodne organizacije dela in Združenih narodov v zvezi s socialnimi in delovnimi razmerami in okoljskimi standardi.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodne izjave 13 h-j (novo)

| (13h) | Člen 11.1.2 enajstega poglavja Sporazuma določa zahtevo, da pogodbenici na svojih ozemljih ohranita celostno zakonodajo o konkurenci, ki bo učinkovito obravnavala omejevalne sporazume, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja enega ali več podjetij. |
| --- | --- |

(13h)

Člen 11.1.2 enajstega poglavja Sporazuma določa zahtevo, da pogodbenici na svojih ozemljih ohranita celostno zakonodajo o konkurenci, ki bo učinkovito obravnavala omejevalne sporazume, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja enega ali več podjetij.

| (13i) | Člen 11.6(2) enajstega poglavja določa, da morata pogodbenici sodelovati glede svojih politik izvrševanja in pri izvajanju svojih zakonodaj o konkurenci, med drugim s sodelovanjem pri izvrševanju, obveščanjem, posvetovanjem in izmenjavo nezaupnih informacij na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Koreje o sodelovanju glede protikonkurenčnih dejavnosti, ki je bil podpisan 23. maja 2009 („Sporazum o sodelovanju“). |
| --- | --- |

(13i)

Člen 11.6(2) enajstega poglavja določa, da morata pogodbenici sodelovati glede svojih politik izvrševanja in pri izvajanju svojih zakonodaj o konkurenci, med drugim s sodelovanjem pri izvrševanju, obveščanjem, posvetovanjem in izmenjavo nezaupnih informacij na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Koreje o sodelovanju glede protikonkurenčnih dejavnosti, ki je bil podpisan 23. maja 2009 („Sporazum o sodelovanju“).

| (13j) | Namen Sporazuma o sodelovanju je prispevati k učinkovitemu uresničevanju zakonodaje o konkurenci s strani vsake pogodbenice s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja med organi, pristojnimi za konkurenco. |
| --- | --- |

(13j)

Namen Sporazuma o sodelovanju je prispevati k učinkovitemu uresničevanju zakonodaje o konkurenci s strani vsake pogodbenice s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja med organi, pristojnimi za konkurenco.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil –

| (14) | Za izvajanje dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma je nujno, da Komisija sprejme enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, sprejetje nadzornih ukrepov ter zaključek preiskave in postopka brez ukrepov. V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije bodo pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, vnaprej določena z uredbo, sprejeto v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Do sprejetja te nove uredbe se še naprej uporablja Sklep
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  , vendar z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja. |
| --- | --- |

(14)

Za izvajanje dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma je nujno, da Komisija sprejme enotne pogoje za sprejetje začasnih in dokončnih zaščitnih ukrepov, sprejetje nadzornih ukrepov ter zaključek preiskave in postopka brez ukrepov. V skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije bodo pravila in splošna načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, vnaprej določena z uredbo, sprejeto v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Do sprejetja te nove uredbe se še naprej uporablja Sklep
  Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil
  , vendar z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Ta uredba bi morala veljati samo za blago, proizvedeno v Evropski uniji in Republiki Koreji. Ne bi smela zajemati proizvodov, sestavnih delov ali komponent, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, kot je industrijski kompleks Kaesong. Pred razširitvijo področja uporabe te uredbe, da bi vključili proizvode, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, bi jo bilo treba spremeniti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Pri vsaki razširitvi področja uporabe te uredbe bi bilo treba zagotoviti tudi, da so v zunanjih proizvodnih conah izpolnjene zahteve iz poglavja 13 Sporazuma. |
| --- | --- |

(14a)

Ta uredba bi morala veljati samo za blago, proizvedeno v Evropski uniji in Republiki Koreji. Ne bi smela zajemati proizvodov, sestavnih delov ali komponent, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, kot je industrijski kompleks Kaesong. Pred razširitvijo področja uporabe te uredbe, da bi vključili proizvode, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, bi jo bilo treba spremeniti v skladu z rednim zakonodajnim postopkom. Pri vsaki razširitvi področja uporabe te uredbe bi bilo treba zagotoviti tudi, da so v zunanjih proizvodnih conah izpolnjene zahteve iz poglavja 13 Sporazuma.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka a

| (a) | „industrija Unije“ pomeni proizvajalce Unije kot celoto, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in delujejo znotraj ozemlja Unije, ali tiste proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji, |
| --- | --- |

(a)

„industrija Unije“ pomeni proizvajalce Unije kot celoto, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in delujejo znotraj ozemlja Unije, ali tiste proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji,

| (a) | „industrija Unije“ pomeni proizvajalce Unije kot celoto, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in delujejo znotraj ozemlja Unije, ali tiste proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji.
  V primerih, ko je podoben ali neposredno konkurenčen proizvod zgolj eden od več proizvodov, ki jih proizvajajo proizvajalci, ki so del industrije Unije, se industrija opredeli kot specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

„industrija Unije“ pomeni proizvajalce Unije kot celoto, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne izdelke in delujejo znotraj ozemlja Unije, ali tiste proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov predstavlja večji delež celotne proizvodnje teh izdelkov v Uniji.
  V primerih, ko je podoben ali neposredno konkurenčen proizvod zgolj eden od več proizvodov, ki jih proizvajajo proizvajalci, ki so del industrije Unije, se industrija opredeli kot specifične operacije, ki so del proizvodnje podobnega ali neposredno konkurenčnega proizvoda;

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka c

| (c) | „grožnja resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna; ugotavljanje obstoja grožnje resne škode temelji na dejstvih in ne zgolj na trditvah, sklepih ali oddaljeni možnosti; |
| --- | --- |

(c)

„grožnja resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna; ugotavljanje obstoja grožnje resne škode temelji na dejstvih in ne zgolj na trditvah, sklepih ali oddaljeni možnosti;

| (c) | „nevarnost resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna; ugotavljanje obstoja nevarnosti resne škode temelji na
  preverljivih
  dejstvih in ne zgolj na trditvah, sklepih ali oddaljeni možnosti;
  pri ugotavljanju, ali obstaja nevarnost resne škode, bi bilo med drugim treba upoštevati napovedi, ocene in analize, opravljene na podlagi dejavnikov iz člena 4(5); |
| --- | --- |

(c)

„nevarnost resne škode“ pomeni resno škodo, ki je nedvomno neizogibna; ugotavljanje obstoja nevarnosti resne škode temelji na
  preverljivih
  dejstvih in ne zgolj na trditvah, sklepih ali oddaljeni možnosti;
  pri ugotavljanju, ali obstaja nevarnost resne škode, bi bilo med drugim treba upoštevati napovedi, ocene in analize, opravljene na podlagi dejavnikov iz člena 4(5);

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e a (novo)

| (ea) | „zainteresirane strani“ pomeni strani, na katere vpliva uvoz zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(ea)

„zainteresirane strani“ pomeni strani, na katere vpliva uvoz zadevnega proizvoda;

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e b (novo)

| (eb) | „proizvodi“ pomenijo blago, proizvedeno v Evropski uniji in Republiki Koreji. Ne zajemajo proizvodov, sestavnih delov ali komponent, ki se pogodbeno proizvajajo v zunanjih proizvodnih conah. Ta uredba se pred razširitvijo njenega področja uporabe, da bi vključili proizvode, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, spremeni v skladu z rednim zakonodajnim postopkom; |
| --- | --- |

(eb)

„proizvodi“ pomenijo blago, proizvedeno v Evropski uniji in Republiki Koreji. Ne zajemajo proizvodov, sestavnih delov ali komponent, ki se pogodbeno proizvajajo v zunanjih proizvodnih conah. Ta uredba se pred razširitvijo njenega področja uporabe, da bi vključili proizvode, ki se pogodbeno proizvajajo v proizvodnih conah, spremeni v skladu z rednim zakonodajnim postopkom;

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e c (novo)

| (ec) | „taki pogoji, ki povzročijo ali predstavljajo nevarnost povzročitve“ zajemajo dejavnike, kot so proizvodna zmogljivost, stopnje izkoriščenosti, valutne prakse in delovni pogoji tretje države v zvezi s proizvodnjo komponent in materialov, vključenih v zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(ec)

„taki pogoji, ki povzročijo ali predstavljajo nevarnost povzročitve“ zajemajo dejavnike, kot so proizvodna zmogljivost, stopnje izkoriščenosti, valutne prakse in delovni pogoji tretje države v zvezi s proizvodnjo komponent in materialov, vključenih v zadevni proizvod;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e d (novo)

| (ed) | „regija(e)“ pomeni eno ali več držav članic Unije. |
| --- | --- |

(ed)

„regija(e)“ pomeni eno ali več držav članic Unije.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

1.   V skladu z določbami iz te uredbe se zaščitni ukrep lahko uvede, kadar se izdelek s poreklom iz Koreje zaradi znižanja ali odprave carin za ta izdelek v Unijo uvaža v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža industrijo Unije, ki proizvaja podoben ali neposredno konkurenčen izdelek.

1.   V skladu z določbami iz te uredbe se zaščitni ukrep lahko uvede, kadar se proizvod

  ali gospodarska dejavnost
  s poreklom iz Koreje zaradi znižanja ali odprave carin za ta proizvod

  ali dejavnost
  v Unijo uvaža v tako povečanih količinah, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije, in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali nevarnost povzročitve resne škode za industrijo Unije, ki proizvaja podoben ali neposredno konkurenčen proizvod

  ali dejavnost
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Kjer se izkaže, predvsem na podlagi dejavnikov iz člena 4(5), da so pogoji, določeni za sprejetje ukrepov v skladu s členom 2(1), izpolnjeni v eni ali več regijah Unije, lahko Komisija po preučitvi drugih možnih rešitev izjemoma odobri izvajanje nadzornih ali zaščitnih ukrepov, ki so omejeni na zadevne regije, če meni, da so taki ukrepi, uporabljeni na tej ravni, bolj primerni kakor ukrepi, ki bi se uporabljali po vsej Uniji.

Ti ukrepi morajo biti začasni in čim manj motiti delovanje notranjega trga. Sprejmejo se v skladu z določbami iz člena 2(2).

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavka 2 a in b (novo)

2a.
     
  Da bi bili zaščitni ukrepi učinkovito uporabljeni, Komisija (Eurostat) Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto predstavi poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu iz Koreje, ki zaradi Sporazuma vpliva na občutljive sektorje v EU.

2b.
     
  V primeru, da industrija Unije Komisiji prijavi dokazano nevarnost škode, sme Komisija preučiti razširitev obsega spremljanja na druge prizadete sektorje (zainteresirane strani).

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Spremljanje

Komisija spremlja razvoj statističnih podatkov o uvozu in izvozu za korejske izdelke ter sodeluje in redno izmenjuje podatke z državami članicami in industrijo Unije. Komisija zagotovi, da države članice prizadevno zagotavljajo ustrezne statistične podatke dobre kakovosti.

Komisija natančno spremlja statistične podatke in napovedi v zvezi s Korejo in tretjimi stranmi za vrsto izdelkov, na katere bi lahko vplivalo povračilo dajatev od dneva začetka veljavnosti Sporazuma.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov, ki upravičujejo takšen začetek.

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice
  , Evropskega parlamenta, domače svetovalne skupine, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, ki deluje v imenu industrije Unije in predstavlja vsaj 25 % industrije Unije,
  ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov
  prima facie, opredeljenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5),
  ki upravičujejo takšen začetek.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Zahteva za začetek preiskave vsebuje dokaze o izpolnjevanju pogojev za sprejetje zaščitnih ukrepov v smislu člena 2(1). Zahteva na splošno vsebuje naslednje informacije: stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega proizvoda, izraženo absolutno in relativno, delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, spremembe v stopnji prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub ter zaposlenosti.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

1b.
     
  Komisija pri uporabi odstavka 1 in v obdobju petih let po začetku veljavnosti Sporazuma posebno pozornost nameni zlasti končnim proizvodom iz Republike Koreje, katerih uvoz v Evropsko unijo se poveča, kadar je takšno povečanje mogoče pripisati povečani uporabi sestavnih delov ali komponent, uvoženih v Republiko Korejo iz tretjih držav, ki z Evropsko unijo niso sklenile sporazuma o prosti trgovini in za katere veljajo določbe o povračilu ali oprostitvi carinskih dajatev, v teh končnih proizvodih.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

2.   Države članice obvestijo Komisijo, kadar je glede na gibanja uvoza iz Koreje potrebno sprejetje zaščitnih ukrepov. Te informacije morajo vsebovati razpoložljive dokaze, ugotovljene na podlagi dejavnikov iz
  člena 4
  . Komisija
  posreduje
  navedene informacije
  vsem državam članicam v treh delovnih dneh
  .

2.   Države članice
  ali industrija Unije
  obvestijo Komisijo, kadar je glede na gibanja uvoza iz Koreje potrebno sprejetje zaščitnih ukrepov. Te informacije morajo vsebovati razpoložljive dokaze, ugotovljene na podlagi dejavnikov iz
  člena 4(5).
  Komisija v
  treh delovnih dneh shrani
  navedene informacije
  na spletno platformo iz člena 9 (spletna platforma) ter o tem obvesti vse države članice, industrijo Unije in Evropski parlament
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.   Posvetovanje z državami članicami poteka v osmih delovnih dneh potem, ko Komisija pošlje informacije
  državam članicam
  v skladu s členom 2 v okviru odbora iz člena 10 na podlagi postopka iz člena 11.1. Kadar je po posvetovanju očitno, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek postopka, Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Postopek se začne v enem mesecu
  od prejema informacij, ki jih je poslala država članica
  .

3.   Posvetovanje z državami članicami poteka v osmih delovnih dneh potem, ko Komisija pošlje informacije v skladu s členom 2 v okviru odbora iz člena 10 na podlagi postopka iz člena 11(1). Kadar je po posvetovanju očitno, da obstaja dovolj dokazov,
  določenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5),
  ki upravičujejo začetek postopka, Komisija objavi obvestilo
  na spletni platformi in
  v Uradnem listu Evropske unije. Postopek se začne v enem mesecu
  po zahtevi države članice, Evropskega parlamenta ali industrije Unije
  .

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Dokazi, zbrani za namene začetka postopkov v skladu s členom 14(2) protokola o pravilih o poreklu, priloženega Sporazumu (povračilo ali oprostitev carinskih dajatev), se lahko uporabijo za preiskave o uvedbi zaščitnih ukrepov, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

1.   Po začetku postopka Komisija začne preiskavo.

1.   Po začetku postopka Komisija začne preiskavo.
  Preiskovalno obdobje iz člena 4(3) se začne na dan, ko je sklep o začetku preiskave objavljen v Uradnem listu.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.   Komisija lahko od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo takšni zahtevi. Kadar so te informacije v splošnem interesu ali kadar zanje
  zaprosi
  država članica,
  jih
  Komisija
  posreduje vsem državam članicam,
  če niso zaupne. Če so informacije zaupne, Komisija
  pošlje
  le povzetek, ki ni zaupen.

2.   Komisija lahko od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da ugodijo takšni zahtevi. Kadar so te informacije v splošnem interesu ali kadar zanje
  zaprosijo
  država članica,
  Evropski parlament ali industrija Unije,
  Komisija
  te informacije shrani na spletno platformo,
  če niso zaupne. Če so informacije zaupne, Komisija
  shrani
  le povzetek, ki ni zaupen.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

3.   
  Če je le mogoče,
  se
  preiskava
  konča v
  šestih mesecih
  po začetku.
  V izrednih primerih, ki jih Komisija ustrezno utemelji, se lahko ta rok podaljša še za tri mesece.

3.   
  Preiskava
  se konča v
  200 dneh
  po začetku.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, spremembe ravni prodaje, proizvodnjo, produktivnost, izkoriščenost zmogljivosti, dobiček in izgubo ter zaposlenost.

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, spremembe ravni prodaje, proizvodnjo, produktivnost, izkoriščenost zmogljivosti, dobiček in izgubo ter zaposlenost.
  Seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge pomembne dejavnike za ugotavljanje škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo ali so morda povzročili resno škodo ali bi lahko povzročili resno škodo
  .
  Če delež tretje države pri proizvodu na splošno pomeni pomemben del stroškov proizvodnje zadevnega proizvoda, bi morala Komisija kot vpliv na industrijo Unije, oceniti tudi proizvodno zmogljivost, stopnje izkoriščenosti, valutne prakse in delovne pogoje v zadevnih tretjih državah.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Poleg tega Komisija v preiskavi oceni, ali Republika Koreja spoštuje socialne in okoljske standarde iz poglavja 13 Sporazuma, ter oceni morebitne posledične vplive na oblikovanje cen ali nepoštene konkurenčne prednosti, ki bi lahko vodile do resne škode ali nevarnosti resne škode za proizvajalce ali določene sektorje gospodarstva v Evropski uniji.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 b (novo)

5b.
     
  V preiskavi Komisija oceni tudi spoštovanje predpisov o netarifnih trgovinskih ovirah iz Sporazuma ter kakršno koli resno škodo za proizvajalce ali posamezne sektorje gospodarstva Evropske unije, ki lahko izhaja iz tega.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6

6.   Zainteresirane stranke, ki so se javile v skladu s členom 3(4)(b), in predstavniki Republike Koreje lahko na pisno zahtevo pregledajo vse informacije, predložene Komisiji v okviru preiskave, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Unije ali njenih držav članic, če so te informacije pomembne za predstavitev njihovega primera, niso zaupne v smislu člena 9 in jih Komisija uporablja v preiskavi. Zainteresirane stranke, ki so se javile, lahko Komisiji sporočijo svoja stališča o zadevnih informacijah. Ta stališča se
  lahko
  upoštevajo, če so podprta z zadostnimi dokazi.

6.   Zainteresirane stranke, ki so se javile v skladu s členom 3(4)(b), in predstavniki Republike Koreje lahko na pisno zahtevo pregledajo vse informacije, predložene Komisiji v okviru preiskave, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi Unije ali njenih držav članic, če so te informacije pomembne za predstavitev njihovega primera, niso zaupne v smislu člena 9 in jih Komisija uporablja v preiskavi. Zainteresirane stranke, ki so se javile, lahko Komisiji sporočijo svoja stališča o zadevnih informacijah. Ta stališča se upoštevajo, če so podprta z zadostnimi dokazi.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 7

7.   Komisija
  lahko
  zainteresirane stranke zasliši. Te stranke so zaslišane, če so vložile pisno zahtevek v roku iz obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, iz katere je razvidno, da bo izid preiskave verjetno vplival nanje in da obstajajo
  posebni
  razlogi, zaradi katerih morajo biti ustno zaslišane.

7.   Komisija zainteresirane stranke zasliši. Te stranke so zaslišane, če so vložile pisno zahtevek v roku iz obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, iz katere je razvidno, da bo izid preiskave verjetno vplival nanje in da obstajajo razlogi, zaradi katerih morajo biti ustno zaslišane.

Komisija takšne stranke kasneje zasliši tudi večkrat, če obstajajo posebni razlogi, zaradi katerih morajo biti ponovno zaslišane.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4a

Nadzorni ukrepi

1.
     
  Če so uvozni trendi za izdelek s poreklom iz Republike Koreje takšni, da bi lahko privedli do enega od položajev iz člena 2, se za uvoz tega izdelka lahko uvede predhodni nadzor Evropske unije.

2.
     
  Sklep o uvedbi nadzora sprejme Komisija na podlagi postopka iz člena 11(1).

3.
     
  Nadzorni ukrepi imajo omejeno veljavnost. Če ni drugače določeno, prenehajo veljati ob koncu drugega šestmesečnega obdobja po prvih šestih mesecih od uvedbe ukrepov.

4.
     
  Nadzorni ukrepi se lahko omejijo na ozemlje ene ali več regij Unije, kadar je potrebno.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

1.   Začasni zaščitni ukrepi se uporabijo v nujnih primerih, ko bi odlašanje povzročilo škodo, ki bi se težko popravila, v skladu s predhodno ugotovitvijo, da obstajajo
  jasni
  dokazi, da se je uvoz blaga s poreklom iz Republike Koreje povečal zaradi zmanjšanja ali odprave carin v skladu s Sporazumom, in da ta uvoz povzroča resno škodo ali resno ogroža domačo industrijo. Začasni ukrepi se lahko uvedejo na podlagi postopka iz člena 11.1.

1.   Začasni zaščitni ukrepi se uporabijo v nujnih primerih, ko bi odlašanje povzročilo škodo, ki bi se težko popravila, v skladu s predhodno ugotovitvijo
  na podlagi dejavnikov iz člena 4(5),
  da obstajajo
  zadostni
  dokazi, da se je uvoz blaga s poreklom iz Republike Koreje povečal zaradi zmanjšanja ali odprave carin v skladu s Sporazumom, in da ta uvoz povzroča resno škodo ali resno ogroža domačo industrijo. Začasni ukrepi se lahko uvedejo na podlagi postopka iz člena 11(1).

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

2.   Kadar država članica zahteva takojšnje ukrepanje Komisije in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, Komisija sprejme sklep najpozneje v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.

2.   Kadar država članica
  , Evropski parlament ali industrija Unije
  zahteva takojšnje ukrepanje Komisije in kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, Komisija sprejme sklep najpozneje v petih delovnih dneh po prejemu zahteve.
  Preiskovalno obdobje iz člena 4(3) se začne na dan, ko se sprejme sklep o uporabi začasnih zaščitnih ukrepov.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Ukrepi iz tega člena se uporabljajo za vsak proizvod, ki se sprosti v prosti promet po začetku njihove veljavnosti. Vendar pa ti ukrepi ne preprečujejo sprostitve proizvodov v prosti promet, ki že potujejo v Unijo, če destinacije teh izdelkov ni mogoče spremeniti.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 6

Kadar
  se šteje, da so
  dvostranski zaščitni ukrepi
  nepotrebni,
  se preiskava in postopek zaključita na podlagi postopka iz
  člena 11.2
  .

1.
     Kadar dvostranski zaščitni ukrepi
  ne izpolnjujejo zahtev te uredbe
  , se preiskava in postopek zaključita na podlagi postopka iz
  člena 11(1).

2.
     
  Če Evropski parlament izrazi nasprotovanje osnutku sklepa, da se ne uvedejo dvostranski zaščitni ukrepi, z utemeljitvijo, da bi bil ta sklep v nasprotju z namero zakonodajalca, Komisija brez poseganja v odstavek 1 ponovno preuči osnutek sklepa. Komisija lahko ob upoštevanju razlogov za nasprotovanje in rokov postopka v teku odboru predloži nov osnutek sklepa ali pa Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog v skladu s Pogodbo. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in odbor o ukrepih, ki jih namerava sprejeti, in razlogih zanje.

3.
     
  Komisija objavi poročilo, ki vsebuje njene ugotovitve in utemeljene sklepe v zvezi z vsemi ustreznimi vprašanji, ki se nanašajo na dejansko stanje in pravno podlago, pri tem pa ustrezno upošteva varstvo zaupnih informacij v smislu člena 9.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 7

Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2.1 izpolnjeni, se sprejme sklep o uvedbi dvostranskih zaščitnih ukrepov v skladu s postopkom iz
  člena 11.2
  .

Kadar dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so pogoji iz člena 2.1 izpolnjeni, se sprejme sklep o uvedbi dvostranskih zaščitnih ukrepov v skladu s postopkom iz
  člena 11(1).

Komisija ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v smislu člena 9 objavi poročilo s povzetkom bistvenih dejstev in premislekov, ki so pomembni za sklep.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Zaščitni ukrep se nadalje izvaja do rezultatov pregleda med vsakim obdobjem podaljšanja.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistike, ki so potrebni za preiskavo, na voljo in so razumljivi, pregledni in preverljivi. Komisija takoj, ko je vzpostavljen potreben tehnični okvir, pripravi spletni portal, zaščiten z geslom, ki ga upravlja in prek katerega se razširjajo vse pomembne, nezaupne informacije v smislu tega člena. Državam članicam, registrirani industriji Unije, domači svetovalni skupini in Evropskemu parlamentu je treba na zahtevo omogočiti dostop do te spletne platforme. Te informacije vključujejo statistične podatke, pomembne za določanje, ali dokazi izpolnjujejo zahteve iz člena 2(1), ter vse pomembne dodatne informacije v zvezi s preiskavo.

Informacije, prejete prek te spletne platforme, se uporabijo samo v namene, zaradi katerih so bile zahtevane. Vse zaupne informacije ali vse informacije, predložene na zaupni osnovi, ki so prejete v skladu s to uredbo, se ne razkrijejo brez posebnega dovoljenja njihovega predložnika.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 10

Komisiji pomaga odbor iz člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 o skupnih pravilih za uvoz.
  Člen 4 Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009se uporablja smiselno.

Komisiji pomaga odbor iz člena 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 o skupnih pravilih za uvoz.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10a

Poročilo

1.
     
  Komisija objavi letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma. Poročilo vključuje informacije o dejavnostih različnih organov, pristojnih za spremljanje izvajanja Sporazuma in izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz njega, vključno z obveznostmi glede trgovinskih ovir.

2.
     
  V posebnih delih poročila se obravnavajo izpolnjevanje obveznosti v skladu s poglavjem 13 Sporazuma ter dejavnosti domače svetovalne skupine in foruma civilne družbe.

3.
     
  Poročilo vključuje tudi povzetek statističnih podatkov in razvoj trgovine s Korejo. Posebej se navedejo rezultati spremljanja povračila dajatev.

4.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v enem mesecu povabita Komisijo na priložnostni sestanek pristojnega odbora Evropskega parlamenta ali Sveta, da bi predstavila in pojasnila katero koli vprašanje v zvezi z izvajanjem Sporazuma.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

3.
     
  Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

črtano

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Poročanje

1.
     
  Komisija objavi letno poročilo o uporabi in delovanju zaščitne klavzule. Poročilo vključuje povzetek zahtev za začetek postopkov, preiskave in njihove izsledke, zaključene preiskave in postopke brez ukrepov, uvedbo začasnih zaščitnih ukrepov ali dokončnih ukrepov ter utemeljitev za vsak sklep o teh vprašanjih s priloženim povzetkom pomembnih informacij in dejstev.

2.
     
  Poročilo vključuje tudi povzetek statističnih podatkov in razvoj trgovine s Korejo. Posebej se navedejo rezultati spremljanja povračila dajatev.

3.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko v enem mesecu skličeta priložnostni sestanek Komisije s pristojnim odborom Evropskega parlamenta ali Sveta, da bi predstavila in pojasnila katero koli vprašanje v zvezi z uporabo zaščitne klavzule, povračilom dajatev ali Sporazumom na splošno.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 11 b (novo)

Člen 11b

Postopek za uporabo člena 14 protokola o pravilih o poreklu

1.
     
  Komisija za namen uporabe člena 14 (povračilo ali oprostitev carinskih dajatev) protokola o pravilih o poreklu pozorno spremlja razvoj ustreznih statističnih podatkov o uvozu in izvozu glede na vrednost in, če je primerno, obseg, ter redno izmenjuje te podatke z Evropskim parlamentom, Svetom in zadevnimi industrijami Unije in jim posreduje svoje ugotovitve. Spremljanje se začne z začetkom začasne uporabe in podatki se izmenjavajo vsaka dva meseca.

Komisija poleg tarifnih postavk, vključenih v člen 14(1) protokola o pravilih o poreklu, pripravi v sodelovanju z industrijo Unije seznam ključnih tarifnih postavk, ki niso specifične za avtomobilski sektor, a so pomembne za proizvodnjo avtomobilov in druge povezane sektorje. Izvaja se posebno spremljanje, kot je določeno v členu 14(1) protokola o pravilih o poreklu.

2.
     
  Komisija na zahtevo države članice ali na lastno pobudo nemudoma preuči, ali so izpolnjeni pogoji za sklicevanje na člen 14 protokola o pravilih o poreklu in sporoči svoje ugotovitve v desetih delovnih dneh po zahtevi. Po posvetovanjih v okviru posebnega odbora, na katerega se sklicuje pododstavek 3 člena 207(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, Komisija zahteva posvetovanja s Korejo, kadar koli so izpolnjeni pogoji iz člena 14 protokola o pravilih o poreklu. Komisija šteje, da so pogoji izpolnjeni, med drugim, ko so doseženi pragovi iz odstavka 3.

3.
     
  Razlika 10 odstotnih točk se šteje kot „pomembna“ za namene uporabe odstavka 2.1(a) člena 14 protokola o pravilih o poreklu, ko se ocenjuje povečan delež uvoza delov ali sestavnih delov v Korejo v primerjavi s povečanim deležem izvoza končnih izdelkov iz Koreje v EU. 10-odstotno povečanje se šteje kot „pomembno“ za namene uporabe odstavka 2.1(b) člena 14 protokola o pravilih o poreklu, ko se ocenjuje povečanje izvoza končnih izdelkov iz Koreje v EU v absolutnih vrednostih ali glede na domačo proizvodnjo. Tudi povečanja pod temi pragovi se lahko v posameznih primerih štejejo za „pomembna“.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0210/2010).

(2)  

  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 8. september 2010

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/115

---

Sreda, 8. september 2010Varstvo živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***II

P7_TA(2010)0308

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (06106/1/2010 – C7-0147/2010 – 2008/0211(COD))

2011/C 308 E/27

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06106/1/2010 – C7–0147/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0543),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95(1) Pogodbe o ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0391/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(7) in 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. maja 2009 (2),

ob upoštevanju členov 70 in 72 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7–0230/2010),

| 1. | sprejme stališče Sveta; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče Sveta;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj akt podpiše s predsednikom Sveta v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 170.

(2)  UL C 277, 17.11.2009, str. 51.

---

| 20.10.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 308/116 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 308/116

---

Sreda, 8. september 2010Smernice za politike zaposlovanja držav članic *

P7_TA(2010)0309

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. septembra 2010 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic: Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (KOM(2010)0193 – C7-0111/2010 – 2010/0115(NLE))

2011/C 308 E/28

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0193),

ob upoštevanju člena 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0111/2010),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0235/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU);

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | ponavlja svoj večkratni poziv Komisiji in Svetu, naj zagotovita, da bo Parlament imel dovolj časa, nikakor pa ne manj kot pet mesecev, da bo izpolnil svojo posvetovalno vlogo, določeno v členu 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede pregleda smernic za politike zaposlovanja držav članic; |
| --- | --- |

5.

ponavlja svoj večkratni poziv Komisiji in Svetu, naj zagotovita, da bo Parlament imel dovolj časa, nikakor pa ne manj kot pet mesecev, da bo izpolnil svojo posvetovalno vlogo, določeno v členu 148(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede pregleda smernic za politike zaposlovanja držav članic;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog odločbe


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | V členu 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Evropski parlament in Svet sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica, vključno z načelom enakega plačila za enako ali enakovredno delo. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

V členu 157(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Evropski parlament in Svet sprejmeta ukrepe za zagotovitev uporabe načela enakih možnosti in enakega obravnavanja moških in žensk glede zaposlovanja in poklica, vključno z načelom enakega plačila za enako ali enakovredno delo.

Sprememba 2

Predlog odločbe

Uvodna izjava 2

| (2) | V tretjem odstavku člena 3 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da se Unija bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, določeno pa je tudi, da lahko daje Unija pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik držav članic. V členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite
  ter
  bojem proti socialni izključenosti. |
| --- | --- |

(2)

V tretjem odstavku člena 3 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da se Unija bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, določeno pa je tudi, da lahko daje Unija pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik držav članic. V členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite
  ter
  bojem proti socialni izključenosti.

| (2) | V tretjem odstavku člena 3 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da
  si
  Unija
  prizadeva za polno zaposlenost in socialni napredek
  , se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, določeno pa je tudi, da lahko daje Unija pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik držav članic. V členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane
  s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti,
  z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite
  ,
  bojem proti socialni izključenosti
  ter visoko ravnijo izobrazbe in usposobljenosti
  . |
| --- | --- |

(2)

V tretjem odstavku člena 3 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da
  si
  Unija
  prizadeva za polno zaposlenost in socialni napredek
  , se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, določeno pa je tudi, da lahko daje Unija pobude za zagotovitev usklajevanja socialnih politik držav članic. V členu 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti upošteva zahteve, ki so povezane
  s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti,
  z zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite
  ,
  bojem proti socialni izključenosti
  ter visoko ravnijo izobrazbe in usposobljenosti
  .

Sprememba 3

Predlog odločbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | V členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da si Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. V členu 10 je dodano, da si Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V členu 2 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da evropsko družbo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških. |
| --- | --- |

(2a)

V členu 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije je določeno, da si Unija pri vseh svojih dejavnostih prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost med moškimi in ženskami. V členu 10 je dodano, da si Unija pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti prizadeva za boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. V členu 2 Pogodbe o Evropski uniji je določeno, da evropsko družbo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

Sprememba 4

Predlog odločbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Lizbonska strategija, ki je bila uvedena leta 2000, temelji na potrditvi ugotovitve, da mora EU glede na svetovno konkurenco, tehnološke spremembe in staranje prebivalstva povečati svojo produktivnost in konkurenčnost ter obenem okrepiti socialno kohezijo. Lizbonska strategija je bila dobila nov zagon leta 2005 po vmesnem pregledu, ki je dal rasti ter novim in boljšim delovnim mestom večji poudarek. |
| --- | --- |

(4)

Lizbonska strategija, ki je bila uvedena leta 2000, temelji na potrditvi ugotovitve, da mora EU glede na svetovno konkurenco, tehnološke spremembe in staranje prebivalstva povečati svojo produktivnost in konkurenčnost ter obenem okrepiti socialno kohezijo. Lizbonska strategija je bila dobila nov zagon leta 2005 po vmesnem pregledu, ki je dal rasti ter novim in boljšim delovnim mestom večji poudarek.

| (4) | Lizbonska strategija, ki je bila uvedena leta 2000, temelji na potrditvi ugotovitve, da mora EU glede na svetovno konkurenco, tehnološke spremembe in staranje prebivalstva povečati svojo produktivnost in konkurenčnost
  , ki temeljita na znanju,
  ter
  ponovno ustvariti pogoje za polno zaposlenost
  , obenem
  pa
  okrepiti socialno
  in regionalno
  kohezijo. Lizbonska strategija je bila dobila nov zagon leta 2005 po vmesnem pregledu, ki je dal rasti ter novim in boljšim delovnim mestom večji poudarek. |
| --- | --- |

(4)

Lizbonska strategija, ki je bila uvedena leta 2000, temelji na potrditvi ugotovitve, da mora EU glede na svetovno konkurenco, tehnološke spremembe in staranje prebivalstva povečati svojo produktivnost in konkurenčnost
  , ki temeljita na znanju,
  ter
  ponovno ustvariti pogoje za polno zaposlenost
  , obenem
  pa
  okrepiti socialno
  in regionalno
  kohezijo. Lizbonska strategija je bila dobila nov zagon leta 2005 po vmesnem pregledu, ki je dal rasti ter novim in boljšim delovnim mestom večji poudarek.

Sprememba 5

Predlog odločbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Lizbonska strategija za rast in delovna mesta je
  pripomogla k oblikovanju soglasja o širši
  usmerjenosti ekonomskih politik EU in njenih politik zaposlovanja. V okviru strategije je Svet leta 2005 sprejel širše smernice ekonomskih politik in smernice za zaposlovanje ter jih leta 2008 pregledal. Teh 24 smernic je osnova nacionalnih programov reform, v njih pa so opisane najpomembnejše prednostne naloge reform na področjih makroekonomije, mikroekonomije in trga dela za EU kot celoto. Vendar izkušnje kažejo, da prednostne naloge v smernicah niso
  bile dovolj jasno določene
  in da bi
  lahko bile
  med seboj bolj povezane.
  To je omejilo njihov vpliv na oblikovanje politik na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(5)

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta je
  pripomogla k oblikovanju soglasja o širši
  usmerjenosti ekonomskih politik EU in njenih politik zaposlovanja. V okviru strategije je Svet leta 2005 sprejel širše smernice ekonomskih politik in smernice za zaposlovanje ter jih leta 2008 pregledal. Teh 24 smernic je osnova nacionalnih programov reform, v njih pa so opisane najpomembnejše prednostne naloge reform na področjih makroekonomije, mikroekonomije in trga dela za EU kot celoto. Vendar izkušnje kažejo, da prednostne naloge v smernicah niso
  bile dovolj jasno določene
  in da bi
  lahko bile
  med seboj bolj povezane.
  To je omejilo njihov vpliv na oblikovanje politik na nacionalni ravni.

| (5) | Lizbonska strategija za rast in delovna mesta
  bi morala pripomoči k določitvi širše
  usmerjenosti ekonomskih politik EU in njenih politik zaposlovanja. V okviru strategije je Svet leta 2005 sprejel širše smernice ekonomskih politik in smernice za zaposlovanje ter jih leta 2008 pregledal. Teh 24 smernic je osnova nacionalnih programov reform, v njih pa so opisane najpomembnejše prednostne naloge reform na področjih makroekonomije, mikroekonomije in trga dela za EU kot celoto. Vendar izkušnje kažejo, da prednostne naloge v smernicah niso
  zastavile dovolj zavezujočih ciljev za socialno, politično in kulturno udeležbo vseh, ki živijo v Evropski uniji, ter za trajnostno gospodarstvo
  in da bi
  morale biti prednostne naloge
  med seboj bolj povezane.
  Konec koncev ni bilo mogoče doseči osnovnih ciljev strategije, ker države članice niso prevzele teh smernic za svoje. |
| --- | --- |

(5)

Lizbonska strategija za rast in delovna mesta
  bi morala pripomoči k določitvi širše
  usmerjenosti ekonomskih politik EU in njenih politik zaposlovanja. V okviru strategije je Svet leta 2005 sprejel širše smernice ekonomskih politik in smernice za zaposlovanje ter jih leta 2008 pregledal. Teh 24 smernic je osnova nacionalnih programov reform, v njih pa so opisane najpomembnejše prednostne naloge reform na področjih makroekonomije, mikroekonomije in trga dela za EU kot celoto. Vendar izkušnje kažejo, da prednostne naloge v smernicah niso
  zastavile dovolj zavezujočih ciljev za socialno, politično in kulturno udeležbo vseh, ki živijo v Evropski uniji, ter za trajnostno gospodarstvo
  in da bi
  morale biti prednostne naloge
  med seboj bolj povezane.
  Konec koncev ni bilo mogoče doseči osnovnih ciljev strategije, ker države članice niso prevzele teh smernic za svoje.

Sprememba 6

Predlog odločbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5 a) | Poleg novih zakonodajnih pobud EU s poudarkom na sociali mora Evropska unija občutno izboljšati svoje obstoječe politike in njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(5 a)

Poleg novih zakonodajnih pobud EU s poudarkom na sociali mora Evropska unija občutno izboljšati svoje obstoječe politike in njihovo izvajanje.

Sprememba 7

Predlog odločbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Finančna in gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, je povzročila izgube znatnega števila delovnih mest in padec potencialnih rezultatov ter izrazito poslabšanje javnih financ. Tudi Evropski načrt za oživitev gospodarstva

  7

  je pomagal državam članicam pri spopadanju s krizo, deloma z usklajeno fiskalno spodbudo,
  saj je bil euro temelj makroekonomske stabilnosti.
  Kriza je torej
  pokazala
  , da lahko boljša in učinkovito izvedena usklajenost politik na ravni Unije prinese znatne rezultate. V krizi se
  je
  tudi
  povečala
  medsebojna povezanost med gospodarstvi držav članic in trgi dela. |
| --- | --- |

(6)

Finančna in gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, je povzročila izgube znatnega števila delovnih mest in padec potencialnih rezultatov ter izrazito poslabšanje javnih financ. Tudi Evropski načrt za oživitev gospodarstva

  7

  je pomagal državam članicam pri spopadanju s krizo, deloma z usklajeno fiskalno spodbudo,
  saj je bil euro temelj makroekonomske stabilnosti.
  Kriza je torej
  pokazala
  , da lahko boljša in učinkovito izvedena usklajenost politik na ravni Unije prinese znatne rezultate. V krizi se
  je
  tudi
  povečala
  medsebojna povezanost med gospodarstvi držav članic in trgi dela.

| (6) | Finančna in gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, je povzročila izgube znatnega števila delovnih mest in padec potencialnih rezultatov ter izrazito poslabšanje javnih financ. Tudi Evropski načrt za oživitev gospodarstva7 je pomagal državam članicam pri spopadanju s krizo, deloma z usklajeno fiskalno spodbudo. Kriza
  , ki se še vedno razvija, je opozorila na pomanjkanje učinkovitih sredstev za zgodnji odziv na znake krize in
  zato pokazala, da lahko boljša in učinkovito izvedena usklajenost politik na ravni Unije prinese znatne rezultate
  , ob upoštevanju načela subsidiarnosti.
  V krizi se tudi
  povečuje
  medsebojna povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic,
  zaradi česar je eden od glavnih načinov povečanja evropske konkurenčnosti izkoristek potenciala notranjega trga v celoti, in prav tako se povečuje potreba po izvedbi obsežnejšega pregleda mehanizmov, katerih temeljni cilji bodo še naprej izpolnjevanje zadanih nalog na področju zaposlovanja in socialnih vprašanj. |
| --- | --- |

(6)

Finančna in gospodarska kriza, ki se je začela leta 2008, je povzročila izgube znatnega števila delovnih mest in padec potencialnih rezultatov ter izrazito poslabšanje javnih financ. Tudi Evropski načrt za oživitev gospodarstva7 je pomagal državam članicam pri spopadanju s krizo, deloma z usklajeno fiskalno spodbudo. Kriza
  , ki se še vedno razvija, je opozorila na pomanjkanje učinkovitih sredstev za zgodnji odziv na znake krize in
  zato pokazala, da lahko boljša in učinkovito izvedena usklajenost politik na ravni Unije prinese znatne rezultate
  , ob upoštevanju načela subsidiarnosti.
  V krizi se tudi
  povečuje
  medsebojna povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic,
  zaradi česar je eden od glavnih načinov povečanja evropske konkurenčnosti izkoristek potenciala notranjega trga v celoti, in prav tako se povečuje potreba po izvedbi obsežnejšega pregleda mehanizmov, katerih temeljni cilji bodo še naprej izpolnjevanje zadanih nalog na področju zaposlovanja in socialnih vprašanj.

Sprememba 8

Predlog odločbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Komisija je predlagala, da se za naslednje desetletje oblikuje nova strategija – strategija Evropa 2020, ki bo EU omogočala, da bo po krizi še močnejša ter da bo svoje gospodarstvo usmerila v
  pametno
  , trajnostno in vključujočo rast.
  Pet krovnih
  ciljev, naštetih v okviru zadevnih smernic, pomeni skupne cilje, na katerih temelji ukrepanje držav članic in Unije. Države članice bi
  si
  morale
  kar najbolj prizadevati za dosego nacionalnih ciljev in odpravo ovir, ki omejujejo rast
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija je predlagala, da se za naslednje desetletje oblikuje nova strategija – strategija Evropa 2020, ki bo EU omogočala, da bo po krizi še močnejša ter da bo svoje gospodarstvo usmerila v
  pametno
  , trajnostno in vključujočo rast.
  Pet krovnih
  ciljev, naštetih v okviru zadevnih smernic, pomeni skupne cilje, na katerih temelji ukrepanje držav članic in Unije. Države članice bi
  si
  morale
  kar najbolj prizadevati za dosego nacionalnih ciljev in odpravo ovir, ki omejujejo rast
  .

| (7) | Komisija je predlagala, da se za naslednje desetletje oblikuje nova strategija – strategija Evropa 2020, ki bo EU omogočala, da bo po krizi še močnejša,
  da bo bolje obvladala prihodnje pretrese in krize
  ter da bo svoje gospodarstvo usmerila v
  ekološko in ekonomsko
  trajnostno in
  vključujoče gospodarsko upravljanje, ki bo pripravljeno na prihodnost in ga bo zaznamovala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Krovni
  cilji, našteti v okviru zadevnih smernic, pomenijo skupne cilje, na katerih temelji ukrepanje držav članic in Unije. Države članice bi
  se
  morale
  zavezati, da bodo dosegle nacionalne cilje. Osredotočiti bi se morale na povečanje zaposlenosti in odpraviti ovire za rast, ki izhajajo iz zakonodaje, birokracije in napačne porazdelitve sredstev na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je predlagala, da se za naslednje desetletje oblikuje nova strategija – strategija Evropa 2020, ki bo EU omogočala, da bo po krizi še močnejša,
  da bo bolje obvladala prihodnje pretrese in krize
  ter da bo svoje gospodarstvo usmerila v
  ekološko in ekonomsko
  trajnostno in
  vključujoče gospodarsko upravljanje, ki bo pripravljeno na prihodnost in ga bo zaznamovala visoka stopnja zaposlenosti, produktivnosti in socialne kohezije. Krovni
  cilji, našteti v okviru zadevnih smernic, pomenijo skupne cilje, na katerih temelji ukrepanje držav članic in Unije. Države članice bi
  se
  morale
  zavezati, da bodo dosegle nacionalne cilje. Osredotočiti bi se morale na povečanje zaposlenosti in odpraviti ovire za rast, ki izhajajo iz zakonodaje, birokracije in napačne porazdelitve sredstev na nacionalni ravni.

Sprememba 9

Predlog odločbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Kot del obsežnih „strategij izhoda“ iz gospodarske krize
  bi morale
  države članice izvesti
  ambiciozne
  reforme,
  s katerimi bi zagotovile makroekonomsko stabilnost in dolgoročno vzdržnost javnih financ, izboljšale konkurenčnost, zmanjšale makroekonomska neravnovesja ter povečale učinkovitost trga dela. Ukinjanje fiskalnih spodbud bi bilo treba izvajati in usklajevati v okviru Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(8)

Kot del obsežnih „strategij izhoda“ iz gospodarske krize
  bi morale
  države članice izvesti
  ambiciozne
  reforme,
  s katerimi bi zagotovile makroekonomsko stabilnost in dolgoročno vzdržnost javnih financ, izboljšale konkurenčnost, zmanjšale makroekonomska neravnovesja ter povečale učinkovitost trga dela. Ukinjanje fiskalnih spodbud bi bilo treba izvajati in usklajevati v okviru Pakta za stabilnost in rast.

| (8) | Kot del obsežnih „strategij“ izhoda iz gospodarske krize
  in obsežnih strategij za zagotovitev pogojev za rast morajo
  države članice izvesti
  in ohraniti strukturne
  reforme,
  usmerjene v zagotavljanje

  makroekonomske stabilnosti, spodbujanje več ter boljših delovnih mest
  in dolgoročno vzdržnost javnih financ, izboljšanje konkurenčnosti in produktivnosti
  , zmanjšanje makroekonomskih neravnovesij

  , okrepitev socialne kohezije, odpravo revščine
  ter povečanje učinkovitosti trga dela.
  Postopno
  ukinjanje fiskalnih spodbud,
  ki bo sledilo takoj, ko bo zagotovljena trajna oživitev gospodarske rasti,
  bi bilo
  med drugim
  treba izvajati in usklajevati v okviru Pakta za stabilnost in rast.
  Za doseganje ciljev trajnostne ekonomske in socialne kohezije v praksi je treba premagati glavna makroekonomska neravnovesja in razlike med državami članicami. |
| --- | --- |

(8)

Kot del obsežnih „strategij“ izhoda iz gospodarske krize
  in obsežnih strategij za zagotovitev pogojev za rast morajo
  države članice izvesti
  in ohraniti strukturne
  reforme,
  usmerjene v zagotavljanje

  makroekonomske stabilnosti, spodbujanje več ter boljših delovnih mest
  in dolgoročno vzdržnost javnih financ, izboljšanje konkurenčnosti in produktivnosti
  , zmanjšanje makroekonomskih neravnovesij

  , okrepitev socialne kohezije, odpravo revščine
  ter povečanje učinkovitosti trga dela.
  Postopno
  ukinjanje fiskalnih spodbud,
  ki bo sledilo takoj, ko bo zagotovljena trajna oživitev gospodarske rasti,
  bi bilo
  med drugim
  treba izvajati in usklajevati v okviru Pakta za stabilnost in rast.
  Za doseganje ciljev trajnostne ekonomske in socialne kohezije v praksi je treba premagati glavna makroekonomska neravnovesja in razlike med državami članicami.

Sprememba 10

Predlog odločbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Strategija Evropa 2020 bi morala biti strategija, ki bi na prvo mesto postavila ljudi in varstvo okolja, izhod iz gospodarske krize, preprečevanje nadaljnjega gospodarskega in socialnega zloma, ki bi se tesno usklajevala s strukturno in kohezijsko politiko, srednjeročno in dolgoročno spodbudila rast gospodarstev ter reševala izzive trga dela, povezane s staranjem prebivalstva. |
| --- | --- |

(8a)

Strategija Evropa 2020 bi morala biti strategija, ki bi na prvo mesto postavila ljudi in varstvo okolja, izhod iz gospodarske krize, preprečevanje nadaljnjega gospodarskega in socialnega zloma, ki bi se tesno usklajevala s strukturno in kohezijsko politiko, srednjeročno in dolgoročno spodbudila rast gospodarstev ter reševala izzive trga dela, povezane s staranjem prebivalstva.

Sprememba 11

Predlog odločbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Države članice bi morale v okviru strategije Evropa 2020 izvajati reforme, namenjene „pametni rasti“, tj. rasti, ki temelji na znanju in inovacijah. Reforme naj bi izboljšale kakovost izobraževanja, zagotavljale priložnosti za vse ter okrepile raziskovalne dejavnosti in povečale poslovne rezultate, da se spodbudijo inovacije in prenos znanja po vsej
  EU.
  Pospeševale naj bi podjetništvo in pomagale pretvoriti inovativne zamisli v proizvode, storitve in postopke, ki lahko ustvarijo rast, kakovostna delovna mesta, teritorialno ekonomsko in socialno kohezijo, ter pomagale pri učinkovitejšem reševanju evropskih in svetovnih družbenih izzivov. V tem okviru je bistveno čim bolje izkoristiti informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale v okviru strategije Evropa 2020 izvajati reforme, namenjene „pametni rasti“, tj. rasti, ki temelji na znanju in inovacijah. Reforme naj bi izboljšale kakovost izobraževanja, zagotavljale priložnosti za vse ter okrepile raziskovalne dejavnosti in povečale poslovne rezultate, da se spodbudijo inovacije in prenos znanja po vsej
  EU.
  Pospeševale naj bi podjetništvo in pomagale pretvoriti inovativne zamisli v proizvode, storitve in postopke, ki lahko ustvarijo rast, kakovostna delovna mesta, teritorialno ekonomsko in socialno kohezijo, ter pomagale pri učinkovitejšem reševanju evropskih in svetovnih družbenih izzivov. V tem okviru je bistveno čim bolje izkoristiti informacijske in komunikacijske tehnologije.

| (9) | Države članice bi morale v okviru strategije Evropa 2020 izvajati reforme, namenjene „pametni rasti“, tj. rasti, ki temelji na znanju in inovacijah. Reforme naj bi izboljšale kakovost izobraževanja, zagotavljale priložnosti za vse
  , znižale osip pri izobraževanju ali usposabljanju ter s potrditvijo pravice posameznika do vseživljenjskega učenja omogočile razvoj, priznanje in potrditev spretnosti in znanj
  ter okrepile raziskovalne dejavnosti in povečale poslovne rezultate, da se spodbudijo inovacije in prenos znanja po vsej
  Evropski uniji, da se pospeši odprava regionalnih neravnovesij in prepreči beg možganov
  . Pospeševale naj bi podjetništvo in
  razvoj malih
  in
  srednjih podjetij ter
  pomagale pretvoriti inovativne zamisli v proizvode,
  inovativne in družbeno koristne
  storitve in postopke, ki lahko ustvarijo rast, kakovostna
  in trajnostna
  delovna mesta, teritorialno ekonomsko in socialno kohezijo, ter pomagale pri učinkovitejšem reševanju evropskih in svetovnih družbenih izzivov. V tem okviru je bistveno čim bolje izkoristiti informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale v okviru strategije Evropa 2020 izvajati reforme, namenjene „pametni rasti“, tj. rasti, ki temelji na znanju in inovacijah. Reforme naj bi izboljšale kakovost izobraževanja, zagotavljale priložnosti za vse
  , znižale osip pri izobraževanju ali usposabljanju ter s potrditvijo pravice posameznika do vseživljenjskega učenja omogočile razvoj, priznanje in potrditev spretnosti in znanj
  ter okrepile raziskovalne dejavnosti in povečale poslovne rezultate, da se spodbudijo inovacije in prenos znanja po vsej
  Evropski uniji, da se pospeši odprava regionalnih neravnovesij in prepreči beg možganov
  . Pospeševale naj bi podjetništvo in
  razvoj malih
  in
  srednjih podjetij ter
  pomagale pretvoriti inovativne zamisli v proizvode,
  inovativne in družbeno koristne
  storitve in postopke, ki lahko ustvarijo rast, kakovostna
  in trajnostna
  delovna mesta, teritorialno ekonomsko in socialno kohezijo, ter pomagale pri učinkovitejšem reševanju evropskih in svetovnih družbenih izzivov. V tem okviru je bistveno čim bolje izkoristiti informacijske in komunikacijske tehnologije.

Sprememba 12

Predlog odločbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Da bi države članice spodbudile gospodarsko rast, se morajo spopasti z ukrepi, ki jo upočasnjujejo, na primer administrativne obremenitve, preobsežni predpisi in standardi, visoki davki in protekcionistična nagnjenja. |
| --- | --- |

(9a)

Da bi države članice spodbudile gospodarsko rast, se morajo spopasti z ukrepi, ki jo upočasnjujejo, na primer administrativne obremenitve, preobsežni predpisi in standardi, visoki davki in protekcionistična nagnjenja.

Sprememba 13

Predlog odločbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

| (9b) | Doseganje razvitega in učinkovitega notranjega trga je ključni element za zagotavljanje splošne makroekonomske uspešnosti v EU; posebej pomembno je, da trdnost ekonomske in monetarne unije prinese ekonomske koristi, obnovi rast in ustvari nove priložnosti za zaposlovanje. |
| --- | --- |

(9b)

Doseganje razvitega in učinkovitega notranjega trga je ključni element za zagotavljanje splošne makroekonomske uspešnosti v EU; posebej pomembno je, da trdnost ekonomske in monetarne unije prinese ekonomske koristi, obnovi rast in ustvari nove priložnosti za zaposlovanje.

Sprememba 60

Predlog odločbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

| (9c) | Države članice bi morale ob upoštevanju smernic iz Priloge pri oblikovanju in izvajanju svojih nacionalnih programov reform zagotoviti učinkovito vodenje politik zaposlovanja in socialnih politik. Interesne skupine, skupaj s tistimi na regionalni in lokalni ravni in tistimi, ki jih zadevajo različni vidiki strategije EU 2020, parlamentarna telesa in socialni partnerji bi morali biti tesno vključeni v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje teh programov, vključno z opredeljevanjem ciljev in kazalcev. Države članice bi morale tesno spremljati zaposlovanje in družbeni vpliv reform, ki se izvajajo v skladu z njihovimi nacionalnimi programi reform. |
| --- | --- |

(9c)

Države članice bi morale ob upoštevanju smernic iz Priloge pri oblikovanju in izvajanju svojih nacionalnih programov reform zagotoviti učinkovito vodenje politik zaposlovanja in socialnih politik. Interesne skupine, skupaj s tistimi na regionalni in lokalni ravni in tistimi, ki jih zadevajo različni vidiki strategije EU 2020, parlamentarna telesa in socialni partnerji bi morali biti tesno vključeni v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje teh programov, vključno z opredeljevanjem ciljev in kazalcev. Države članice bi morale tesno spremljati zaposlovanje in družbeni vpliv reform, ki se izvajajo v skladu z njihovimi nacionalnimi programi reform.

Sprememba 14

Predlog odločbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Države članice bi se morale s svojimi programi reform prav tako usmeriti k „trajnostni rasti“. Trajnostna rast pomeni izgradnjo trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki svoje vire gospodarno izkorišča, pravično porazdelitev stroškov in koristi ter se opira na vodilni položaj Evrope v tekmi za razvoj novih procesov in tehnologij,
  vključno z zelenimi tehnologijami. Države članice bi morale z izvajanjem potrebnih reform zmanjšati emisije toplogrednih plinov in učinkovito uporabljati vire. Poleg tega bi morale izboljšati poslovno okolje, spodbujati ustvarjanje „
  zelenih
  delovnih mest“
  in
  posodobiti svojo industrijsko osnovo. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi se morale s svojimi programi reform prav tako usmeriti k „trajnostni rasti“. Trajnostna rast pomeni izgradnjo trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki svoje vire gospodarno izkorišča, pravično porazdelitev stroškov in koristi ter se opira na vodilni položaj Evrope v tekmi za razvoj novih procesov in tehnologij,
  vključno z zelenimi tehnologijami. Države članice bi morale z izvajanjem potrebnih reform zmanjšati emisije toplogrednih plinov in učinkovito uporabljati vire. Poleg tega bi morale izboljšati poslovno okolje, spodbujati ustvarjanje „
  zelenih
  delovnih mest“
  in
  posodobiti svojo industrijsko osnovo.

| (10) | Države članice bi se morale s svojimi programi reform
  in zagotavljanjem dostojnih delovnih mest
  prav tako usmeriti k „trajnostni rasti“. Trajnostna rast pomeni izgradnjo trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki svoje vire gospodarno izkorišča, pravično porazdelitev stroškov in koristi
  , z zadostnimi finančnimi sredstvi na voljo za prestrukturiranje,
  ter se opira na vodilni položaj Evrope v tekmi za razvoj novih procesov in tehnologij,
  ki vključujejo zlasti

  zelene tehnologije, ki ustvarjajo več delovnih mest
  .
  Te tehnologije bi morale biti v čim večji meri dostopne vsem podjetjem, tudi mikropodjetjem ter malim in srednjim podjetjem.
  Države članice bi morale z izvajanjem potrebnih reform zmanjšati emisije toplogrednih plinov in učinkovito uporabljati vire. Poleg tega bi morale izboljšati poslovno okolje, spodbujati ustvarjanje trajnostnih delovnih mest
  v novem in starem gospodarstvu, vključno z zagotavljanjem usposabljanj in znanj, potrebnih za takšna delovna mesta ter
  posodobiti svojo industrijsko osnovo
  , zlasti na področju preoblikovanja. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi se morale s svojimi programi reform
  in zagotavljanjem dostojnih delovnih mest
  prav tako usmeriti k „trajnostni rasti“. Trajnostna rast pomeni izgradnjo trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva, ki svoje vire gospodarno izkorišča, pravično porazdelitev stroškov in koristi
  , z zadostnimi finančnimi sredstvi na voljo za prestrukturiranje,
  ter se opira na vodilni položaj Evrope v tekmi za razvoj novih procesov in tehnologij,
  ki vključujejo zlasti

  zelene tehnologije, ki ustvarjajo več delovnih mest
  .
  Te tehnologije bi morale biti v čim večji meri dostopne vsem podjetjem, tudi mikropodjetjem ter malim in srednjim podjetjem.
  Države članice bi morale z izvajanjem potrebnih reform zmanjšati emisije toplogrednih plinov in učinkovito uporabljati vire. Poleg tega bi morale izboljšati poslovno okolje, spodbujati ustvarjanje trajnostnih delovnih mest
  v novem in starem gospodarstvu, vključno z zagotavljanjem usposabljanj in znanj, potrebnih za takšna delovna mesta ter
  posodobiti svojo industrijsko osnovo
  , zlasti na področju preoblikovanja.

Sprememba 15

Predlog odločbe

Uvodna izjava 11

| (11) | Programe reform držav članic bi bilo treba usmeriti tudi k „vključujoči rasti“. Vključujoča rast pomeni ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje znali predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi tako dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Z reformami bi morale države članice torej zagotoviti, da bi imeli vsi ljudje dostop in priložnosti v vsem življenjskem ciklu, ter tako z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade,
  invalide in
  zakonite priseljence, zmanjšati revščino in socialno izključenost. Poskrbeti bi morale
  tudi, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. Zato bi morale države članice s programi reform zagotoviti predvsem učinkovito delovanje trgov dela z vlaganjem v uspešen prehod,
  razvijati ustrezna
  znanja in spretnosti, izboljšati kakovost delovnih mest
  ter
  reševati probleme segmentacije, strukturne brezposelnosti in nedejavnosti, obenem pa zagotoviti ustrezno, trajnostno socialno varstvo in dejavno vključevanje, da bi zmanjšale revščino. |
| --- | --- |

(11)

Programe reform držav članic bi bilo treba usmeriti tudi k „vključujoči rasti“. Vključujoča rast pomeni ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje znali predvidevati spremembe in jih obvladovati ter bi tako dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Z reformami bi morale države članice torej zagotoviti, da bi imeli vsi ljudje dostop in priložnosti v vsem življenjskem ciklu, ter tako z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade,
  invalide in
  zakonite priseljence, zmanjšati revščino in socialno izključenost. Poskrbeti bi morale
  tudi, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. Zato bi morale države članice s programi reform zagotoviti predvsem učinkovito delovanje trgov dela z vlaganjem v uspešen prehod,
  razvijati ustrezna
  znanja in spretnosti, izboljšati kakovost delovnih mest
  ter
  reševati probleme segmentacije, strukturne brezposelnosti in nedejavnosti, obenem pa zagotoviti ustrezno, trajnostno socialno varstvo in dejavno vključevanje, da bi zmanjšale revščino.

| (11) | Programe reform držav članic bi bilo treba usmeriti tudi k „vključujoči rasti“. Vključujoča rast pomeni ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje znali predvidevati spremembe,
  zlasti tiste, ki jih prinesejo nove tehnologije, avtomatizacija in računalniška revolucija,
  in jih obvladovati ter bi tako dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Z reformami bi morale države članice torej zagotoviti, da bi imeli vsi ljudje dostop in priložnosti v vsem življenjskem ciklu, ter tako z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade,
  skrbnike, invalidne osebe, nekvalificirane delavce, manjšine – zlasti Rome
  – zakonite priseljence
  in za tiste, ki ne morejo sodelovati na trgu dela,
  zmanjšati revščino in socialno izključenost.
  Z uvedbo ustreznih instrumentov bi morale države članice poskrbeti tudi, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. Zato bi morale države članice s programi reform zagotoviti predvsem učinkovito delovanje trgov dela z vlaganjem v uspešen prehod,
  sistemi usposabljanj in razvojem znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam trga dela
  , izboljšati kakovost delovnih mest
  in enakost spolov,
  reševati probleme segmentacije
  z zagotavljanjem varstva zaposlenih pri vseh oblikah zaposlitve,
  diskriminacije, strukturne brezposelnosti
  , zlasti brezposelnosti mladih,
  in nedejavnosti, obenem pa zagotoviti ustrezno, trajnostno socialno varstvo in dejavno vključevanje, da bi zmanjšale revščino. |
| --- | --- |

(11)

Programe reform držav članic bi bilo treba usmeriti tudi k „vključujoči rasti“. Vključujoča rast pomeni ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje znali predvidevati spremembe,
  zlasti tiste, ki jih prinesejo nove tehnologije, avtomatizacija in računalniška revolucija,
  in jih obvladovati ter bi tako dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Z reformami bi morale države članice torej zagotoviti, da bi imeli vsi ljudje dostop in priložnosti v vsem življenjskem ciklu, ter tako z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela, zlasti za ženske, starejše delavce, mlade,
  skrbnike, invalidne osebe, nekvalificirane delavce, manjšine – zlasti Rome
  – zakonite priseljence
  in za tiste, ki ne morejo sodelovati na trgu dela,
  zmanjšati revščino in socialno izključenost.
  Z uvedbo ustreznih instrumentov bi morale države članice poskrbeti tudi, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. Zato bi morale države članice s programi reform zagotoviti predvsem učinkovito delovanje trgov dela z vlaganjem v uspešen prehod,
  sistemi usposabljanj in razvojem znanj in spretnosti, ki ustrezajo potrebam trga dela
  , izboljšati kakovost delovnih mest
  in enakost spolov,
  reševati probleme segmentacije
  z zagotavljanjem varstva zaposlenih pri vseh oblikah zaposlitve,
  diskriminacije, strukturne brezposelnosti
  , zlasti brezposelnosti mladih,
  in nedejavnosti, obenem pa zagotoviti ustrezno, trajnostno socialno varstvo in dejavno vključevanje, da bi zmanjšale revščino.

Sprememba 16

Predlog odločbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | V okviru cilja vključujoče rasti bi morale države članice na pobudo Komisije določiti ustrezen zakonodajni okvir za nove oblike dela. Ta okvir bi moral nameniti pozornost zagotavljanju prožnih oblik zaposlitve, pri tem pa preprečiti segmentacijo trga dela in zagotoviti celovito zaščito individualnih in kolektivnih delavskih pravic, vključno z združljivostjo družinskih in delovnih obveznosti, pa tudi ustrezno socialno varnost za delavce. |
| --- | --- |

(11a)

V okviru cilja vključujoče rasti bi morale države članice na pobudo Komisije določiti ustrezen zakonodajni okvir za nove oblike dela. Ta okvir bi moral nameniti pozornost zagotavljanju prožnih oblik zaposlitve, pri tem pa preprečiti segmentacijo trga dela in zagotoviti celovito zaščito individualnih in kolektivnih delavskih pravic, vključno z združljivostjo družinskih in delovnih obveznosti, pa tudi ustrezno socialno varnost za delavce.

Sprememba 61

Predlog odločbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| (11b) | Reformni programi držav članic bi morali biti namenjeni pospeševanju rasti zaposlovanja na podlagi dostojnega dela, ki ga spodbuja Mednarodna organizacija dela, in kakovostnega dela, ki bi morala kot vodilni načeli vplivati na ustvarjanje delovnih mest in vključevanje na trg dela. Pri tem bi bilo treba zagotoviti in okrepiti enako obravnavo in enako plačilo za enako delo na istem delovnem mestu, kot je določeno v členih 18 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi zmanjševanju revščine med vse večjim številom revnih zaposlenih in boju proti revščini otrok. |
| --- | --- |

(11b)

Reformni programi držav članic bi morali biti namenjeni pospeševanju rasti zaposlovanja na podlagi dostojnega dela, ki ga spodbuja Mednarodna organizacija dela, in kakovostnega dela, ki bi morala kot vodilni načeli vplivati na ustvarjanje delovnih mest in vključevanje na trg dela. Pri tem bi bilo treba zagotoviti in okrepiti enako obravnavo in enako plačilo za enako delo na istem delovnem mestu, kot je določeno v členih 18 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi zmanjševanju revščine med vse večjim številom revnih zaposlenih in boju proti revščini otrok.

Sprememba 17

Predlog odločbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Strukturne reforme EU in držav članic lahko učinkovito prispevajo
  k
  rasti in delovnim mestom, če spodbujajo konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu, prinesejo nove priložnosti za evropske izvoznike ter zagotovijo konkurenčen dostop do pomembnih uvozov. Zato je treba upoštevati zunanji vpliv reform na področju konkurenčnosti ter tako spodbujati
  evropsko
  rast in udeležbo na odprtih in poštenih trgih po vsem svetu. |
| --- | --- |

(12)

Strukturne reforme EU in držav članic lahko učinkovito prispevajo
  k
  rasti in delovnim mestom, če spodbujajo konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu, prinesejo nove priložnosti za evropske izvoznike ter zagotovijo konkurenčen dostop do pomembnih uvozov. Zato je treba upoštevati zunanji vpliv reform na področju konkurenčnosti ter tako spodbujati
  evropsko
  rast in udeležbo na odprtih in poštenih trgih po vsem svetu.

| (12) | Strukturne reforme EU in držav članic lahko učinkovito prispevajo
  h kakovostni
  rasti in
  trajnostnim ter kakovostnim
  delovnim mestom, če
  se ustrezno odzivajo na še vedno trajajočo gospodarsko in finančno krizo in s tem
  spodbujajo konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu, prinesejo nove priložnosti za evropske izvoznike ter zagotovijo konkurenčen dostop do pomembnih uvozov. Zato je treba upoštevati zunanji vpliv reform na področju konkurenčnosti ter tako spodbujati rast
  v Evropski uniji
  in udeležbo na odprtih in poštenih trgih po vsem svetu,
  pri čemer si EU prizadeva za strog globalni nadzor nad akterji, ki pomembno vplivajo na zaposlovanje, mobilnost delavcev in socialne finančne proizvode, kot so na primer pokojnine. |
| --- | --- |

(12)

Strukturne reforme EU in držav članic lahko učinkovito prispevajo
  h kakovostni
  rasti in
  trajnostnim ter kakovostnim
  delovnim mestom, če
  se ustrezno odzivajo na še vedno trajajočo gospodarsko in finančno krizo in s tem
  spodbujajo konkurenčnost EU v svetovnem gospodarstvu, prinesejo nove priložnosti za evropske izvoznike ter zagotovijo konkurenčen dostop do pomembnih uvozov. Zato je treba upoštevati zunanji vpliv reform na področju konkurenčnosti ter tako spodbujati rast
  v Evropski uniji
  in udeležbo na odprtih in poštenih trgih po vsem svetu,
  pri čemer si EU prizadeva za strog globalni nadzor nad akterji, ki pomembno vplivajo na zaposlovanje, mobilnost delavcev in socialne finančne proizvode, kot so na primer pokojnine.

Sprememba 18

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Strategijo Evropa 2020 je treba podpreti z integriranim naborom politik, ki jih morajo države članice
  v celoti in enako hitro
  izvajati, da se dosežejo pozitivni posredni učinki usklajenih strukturnih reform. |
| --- | --- |

(13)

Strategijo Evropa 2020 je treba podpreti z integriranim naborom politik, ki jih morajo države članice
  v celoti in enako hitro
  izvajati, da se dosežejo pozitivni posredni učinki usklajenih strukturnih reform.

| (13) | Strategijo Evropa 2020 je treba podpreti z integriranim naborom politik, ki jih morajo države članice
  učinkovito – glede na njihove domače razmere in njihove posebne težave
  – izvajati, da se dosežejo pozitivni posredni učinki usklajenih strukturnih reform.
  Treba je zagotoviti skladnost ukrepov držav članic na gospodarskem in socialnem področju ter področju zaposlovanja. |
| --- | --- |

(13)

Strategijo Evropa 2020 je treba podpreti z integriranim naborom politik, ki jih morajo države članice
  učinkovito – glede na njihove domače razmere in njihove posebne težave
  – izvajati, da se dosežejo pozitivni posredni učinki usklajenih strukturnih reform.
  Treba je zagotoviti skladnost ukrepov držav članic na gospodarskem in socialnem področju ter področju zaposlovanja.

Sprememba 19

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Ustvarjanje pogojev za vključevanje žensk in deklet v sektorje, kje so ženske izrazito premalo zastopane, in boj proti stereotipom, ki še vedno prevladujejo v teh poklicih, sta bistvena za enakost spolov in ponudbo na trgu dela. Vse politike in ukrepi v okviru strategije Evropa 2020 bi zato morale močno spodbujati enake možnosti in enakost med spoloma ter bi morale vključevati načelo enakosti med spoloma. To zajema pobude, katerih cilj je krepitev pravic žensk in boj proti diskriminaciji žensk. Pregledati bi bilo treba sisteme socialnega varstva, da se v njih odpravijo prvine, ki ustvarjajo razlike med spoloma. Delovne pogoje v sektorjih, kjer je največ žensk, pa izboljšati. Posvetiti se je treba vprašanju neprostovoljnega zaposlovanja za krajši delovni čas. Krepiti bi bilo treba enakost med spoloma pri usposabljanju in izobraževanju. Do leta 2020 bi bilo treba zmanjšati razliko med spoloma v plačah na 0–5 %. Pomemben način omogočanja in spodbujanja premika k enakosti med spoloma je boljše zagotavljanje razpoložljivih, cenovno dostopnih, prilagodljivih in visokokakovostnih storitev za vse, zlasti dostopa do otroškega varstva. |
| --- | --- |

(13a)

Ustvarjanje pogojev za vključevanje žensk in deklet v sektorje, kje so ženske izrazito premalo zastopane, in boj proti stereotipom, ki še vedno prevladujejo v teh poklicih, sta bistvena za enakost spolov in ponudbo na trgu dela. Vse politike in ukrepi v okviru strategije Evropa 2020 bi zato morale močno spodbujati enake možnosti in enakost med spoloma ter bi morale vključevati načelo enakosti med spoloma. To zajema pobude, katerih cilj je krepitev pravic žensk in boj proti diskriminaciji žensk. Pregledati bi bilo treba sisteme socialnega varstva, da se v njih odpravijo prvine, ki ustvarjajo razlike med spoloma. Delovne pogoje v sektorjih, kjer je največ žensk, pa izboljšati. Posvetiti se je treba vprašanju neprostovoljnega zaposlovanja za krajši delovni čas. Krepiti bi bilo treba enakost med spoloma pri usposabljanju in izobraževanju. Do leta 2020 bi bilo treba zmanjšati razliko med spoloma v plačah na 0–5 %. Pomemben način omogočanja in spodbujanja premika k enakosti med spoloma je boljše zagotavljanje razpoložljivih, cenovno dostopnih, prilagodljivih in visokokakovostnih storitev za vse, zlasti dostopa do otroškega varstva.

Sprememba 20

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Države članice morajo pri načrtovanju in izvajanju financiranja EU upoštevati strategijo Evropa 2020, zlasti njene zaposlovalne in socialne vidike, skupaj s financiranjem iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Poudarjeno je boljše izkoriščanje sinergije in dopolnjevanja različnih razpoložljivih finančnih instrumentov, da bi dosegli obsežne cilje strategije EU 2020 za pametno, vključujočo in zeleno rast ter učinkoviteje podprli najmanj razvite mikroregije in najšibkejše skupine, ki se spopadajo z zapletenimi večdimenzionalnimi ovirami. Z uporabo sredstev evropskega financiranja je treba zmanjšati število birokratskih ovir in olajšati dolgoročne ukrepe. |
| --- | --- |

(13b)

Države članice morajo pri načrtovanju in izvajanju financiranja EU upoštevati strategijo Evropa 2020, zlasti njene zaposlovalne in socialne vidike, skupaj s financiranjem iz Evropskega socialnega sklada, Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada. Poudarjeno je boljše izkoriščanje sinergije in dopolnjevanja različnih razpoložljivih finančnih instrumentov, da bi dosegli obsežne cilje strategije EU 2020 za pametno, vključujočo in zeleno rast ter učinkoviteje podprli najmanj razvite mikroregije in najšibkejše skupine, ki se spopadajo z zapletenimi večdimenzionalnimi ovirami. Z uporabo sredstev evropskega financiranja je treba zmanjšati število birokratskih ovir in olajšati dolgoročne ukrepe.

Sprememba 62

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13 c (novo)

| (13c) | Države članice bi morale ob upoštevanju pomembne vloge kohezijske politike pri spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja, podpiranju regij pri premagovanju družbeno-gospodarskih težav in zmanjševanju razlik ter upoštevanju regionalnih posebnosti delovati skupaj, da bi pripravile, dopolnile, uskladile in prilagodile nacionalne cilje v svoji državi in med seboj tako, da bi zmanjšale neravnovesja v gospodarskem razvoju med regijami. |
| --- | --- |

(13c)

Države članice bi morale ob upoštevanju pomembne vloge kohezijske politike pri spodbujanju zaposlovanja in socialnega vključevanja, podpiranju regij pri premagovanju družbeno-gospodarskih težav in zmanjševanju razlik ter upoštevanju regionalnih posebnosti delovati skupaj, da bi pripravile, dopolnile, uskladile in prilagodile nacionalne cilje v svoji državi in med seboj tako, da bi zmanjšale neravnovesja v gospodarskem razvoju med regijami.

Sprememba 21

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Čeprav so te smernice naslovljene na države članice, pa bi bilo treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe, ki prispevajo k pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter k splošnemu obveščanju o strategiji. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav so te smernice naslovljene na države članice, pa bi bilo treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe, ki prispevajo k pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter k splošnemu obveščanju o strategiji.

| (14) | Čeprav so te smernice naslovljene na države članice, pa bi bilo treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe, ki prispevajo k pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter k splošnemu obveščanju o strategiji,
  saj morajo socialne politike ustrezati lokalnim okoliščinam in preferencam. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav so te smernice naslovljene na države članice, pa bi bilo treba strategijo Evropa 2020 izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti, socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe, ki prispevajo k pripravi in izvajanju nacionalnih programov reform ter k splošnemu obveščanju o strategiji,
  saj morajo socialne politike ustrezati lokalnim okoliščinam in preferencam.

Sprememba 22

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Da se v državah članicah zagotovi izvajanje smernic politike zaposlovanja, bi bilo treba izboljšati odprto metodo usklajevanja, saj ima v državah članicah prešibak vpliv. |
| --- | --- |

(14a)

Da se v državah članicah zagotovi izvajanje smernic politike zaposlovanja, bi bilo treba izboljšati odprto metodo usklajevanja, saj ima v državah članicah prešibak vpliv.

Sprememba 23

Predlog odločbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Strategija Evropa 2020 je podprta z
  manjšim
  sklopom smernic, ki nadomešča prejšnji sklop 24 smernic ter skladno obravnava vprašanje zaposlovanja in širša vprašanja ekonomskih politik. Smernice za politike zaposlovanja držav članic, priložene temu sklepu, so neločljivo povezane s smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, priloženimi Priporočilu Sveta [...] z dne [...]. Skupaj pa tvorijo „integrirane smernice strategije Evropa 2020“. |
| --- | --- |

(15)

Strategija Evropa 2020 je podprta z
  manjšim
  sklopom smernic, ki nadomešča prejšnji sklop 24 smernic ter skladno obravnava vprašanje zaposlovanja in širša vprašanja ekonomskih politik. Smernice za politike zaposlovanja držav članic, priložene temu sklepu, so neločljivo povezane s smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, priloženimi Priporočilu Sveta [...] z dne [...]. Skupaj pa tvorijo „integrirane smernice strategije Evropa 2020“.

| (15) | Strategija Evropa 2020 je podprta z sklopom smernic, ki nadomešča prejšnji sklop 24 smernic ter skladno obravnava vprašanje zaposlovanja,
  konsolidacijo socialne kohezije
  in širša vprašanja ekonomskih politik. Smernice za politike zaposlovanja držav članic, priložene temu sklepu, so neločljivo povezane s smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, priloženimi Priporočilu Sveta [...] z dne [...]. Skupaj pa tvorijo „integrirane smernice strategije Evropa 2020“. |
| --- | --- |

(15)

Strategija Evropa 2020 je podprta z sklopom smernic, ki nadomešča prejšnji sklop 24 smernic ter skladno obravnava vprašanje zaposlovanja,
  konsolidacijo socialne kohezije
  in širša vprašanja ekonomskih politik. Smernice za politike zaposlovanja držav članic, priložene temu sklepu, so neločljivo povezane s smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, priloženimi Priporočilu Sveta [...] z dne [...]. Skupaj pa tvorijo „integrirane smernice strategije Evropa 2020“.

Sprememba 24

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16

| (16) | V teh novih integriranih smernicah se upoštevajo sklepne ugotovitve Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s paktom stabilnosti in rasti. So podlaga za vsako priporočilo, pripravljeno glede na posamezno državo, ki ga lahko Svet naslovi na države članice. So tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu. |
| --- | --- |

(16)

V teh novih integriranih smernicah se upoštevajo sklepne ugotovitve Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s paktom stabilnosti in rasti. So podlaga za vsako priporočilo, pripravljeno glede na posamezno državo, ki ga lahko Svet naslovi na države članice. So tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu.

| (16) | V teh novih integriranih smernicah se upoštevajo sklepne ugotovitve Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s paktom stabilnosti in rasti. So podlaga za vsako priporočilo, pripravljeno glede na posamezno državo, ki ga lahko Svet naslovi na države članice,
  pri čemer upošteva njihova različna izhodišča
  . So tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu. |
| --- | --- |

(16)

V teh novih integriranih smernicah se upoštevajo sklepne ugotovitve Evropskega sveta. Smernice dajejo natančna navodila državam članicam za oblikovanje nacionalnih programov reform in izvajanje reform, pri čemer upoštevajo njihovo medsebojno povezanost ter skladnost s paktom stabilnosti in rasti. So podlaga za vsako priporočilo, pripravljeno glede na posamezno državo, ki ga lahko Svet naslovi na države članice,
  pri čemer upošteva njihova različna izhodišča
  . So tudi podlaga za pripravo skupnega poročila o zaposlovanju, ki ga Svet in Komisija vsako leto pošljeta Evropskemu svetu.

Sprememba 63

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Države članice bi se morale pri določanju svojih nacionalnih ciljev in delnih ciljev opirati na krovne cilje, navedene v ustreznih smernicah, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti povečanju zaposlenosti in zmanjšanju brezposelnosti najranljivejših skupin, tudi mladih, povečanju ravni izobrazbe, zmanjšanju stopenj osipa ter reševanju ljudi iz revščine. Pri uresničevanju ciljev in delnih ciljev bi bilo treba podrobno spremljati in ocenjevati dosežen napredek glede na cilje strategije Evropa 2020 ter jih pri reviziji smernic o zaposlovanju po potrebi spremeniti ali pa dodati nove. |
| --- | --- |

(16a)

Države članice bi se morale pri določanju svojih nacionalnih ciljev in delnih ciljev opirati na krovne cilje, navedene v ustreznih smernicah, pri čemer bi morale posebno pozornost nameniti povečanju zaposlenosti in zmanjšanju brezposelnosti najranljivejših skupin, tudi mladih, povečanju ravni izobrazbe, zmanjšanju stopenj osipa ter reševanju ljudi iz revščine. Pri uresničevanju ciljev in delnih ciljev bi bilo treba podrobno spremljati in ocenjevati dosežen napredek glede na cilje strategije Evropa 2020 ter jih pri reviziji smernic o zaposlovanju po potrebi spremeniti ali pa dodati nove.

Sprememba 25

Predlog odločbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Čeprav je treba
  te smernice
  pripraviti vsako leto
  , bi se morale do leta
  2014
  čim manj spreminjati, da bi
  se osredotočili na njihovo izvajanje
  – |
| --- | --- |

(17)

Čeprav je treba
  te smernice
  pripraviti vsako leto
  , bi se morale do leta
  2014
  čim manj spreminjati, da bi
  se osredotočili na njihovo izvajanje
  –

| (17) | Te smernice bi se morale do leta
  2020
  čim manj spreminjati, da bi
  lahko ustrezno preverjali, če so doseženi zastavljeni cilji. Dosežene cilje bi bilo treba ovrednotiti vsaka tri leta. |
| --- | --- |

(17)

Te smernice bi se morale do leta
  2020
  čim manj spreminjati, da bi
  lahko ustrezno preverjali, če so doseženi zastavljeni cilji. Dosežene cilje bi bilo treba ovrednotiti vsaka tri leta.

Sprememba 26

Predlog odločbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| (17a) | Medtem bi bilo treba sprejete ukrepe in njihove rezultate znanstveno oceniti in kritično pregledati. |
| --- | --- |

(17a)

Medtem bi bilo treba sprejete ukrepe in njihove rezultate znanstveno oceniti in kritično pregledati.

Sprememba 27

Predlog odločbe

Člen 2

Smernice v Prilogi se
  upoštevajo
  pri politikah zaposlovanja držav članic
  , o čemer se poroča v nacionalnih programih reform. Države članice morajo oblikovati programe reform
  , skladne s cilji
  iz „integriranih smernic strategije Evropa 2020“.

Smernice v Prilogi
  in nacionalni programi reform
  se
  izvedejo
  pri politikah zaposlovanja držav članic.
  Zaposlitveni in socialni učinek nacionalnih programov reform, ki morajo biti skladni s cilji
  v smernicah, je treba skrbno spremljati.

Sprememba 28

Predlog odločbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Države članice ob upoštevanju smernic iz Priloge pri oblikovanju in izvajanju svojih nacionalnih programov reform zagotovijo učinkovito vodenje politik zaposlovanja in socialnih politik. Interesne skupine, skupaj s tistimi na regionalni in lokalni ravni in tistimi, ki jih zadevajo različni vidiki strategije EU2020, parlamentarna telesa in socialni partnerji so tesno vključeni v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje teh programov, vključno z opredeljevanjem ciljev in kazalcev.

Krovne cilje EU, kot so določeni v Prilogi, spremljajo ustrezni delni cilji in kazalci, skupaj s kazalci učinka in rezultata, ter nacionalni cilji, kazalci in poročila o stanju. Države članice upoštevajo te cilje in kazalce, skupaj s smernicami in z vsemi priporočili za posamezno državo, ki jih nanje naslovi Svet.

Države članice tesno spremljajo zaposlovanje in družbeni vpliv reform, ki se izvajajo v skladu z njihovimi nacionalnimi programi reform.

Pri poročanju o uporabi smernic iz Priloge države članice sledijo strukturi, o kateri se je treba dogovoriti na ravni Unije, in ki mora vključevati enake prvine, da se zagotovi jasnost, preglednost in primerljivost med državami članicami.

Sprememba 29

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – naslov

Sprememba 30

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek -1 (novo)

Države članice si bodo zastavile nacionalne cilje, da do leta 2020 zvišajo stopnjo zaposlenosti žensk in moških na 75 %, z namenom doseganja polne zaposlenosti, zlasti z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev, nizkokvalificiranih delavcev, invalidov, manjšin, zlasti Romov, na trgu dela ter z boljšim vključevanjem zakonitih priseljencev. Nadalje bodo države članice svoje nacionalne cilje določile tako, da se bo delež žensk in moških, starih od 15 do 24 let, ki se izobražujejo, usposabljajo ali so zaposleni, zvišal na 90 %.

Države članice bodo do leta 2014 zvišale stopnjo zaposlenosti za 10 %, pri čemer se bodo osredotočile na določene skupine:

| — | mlade, stare od 15 do 25 let, |
| --- | --- |

—

mlade, stare od 15 do 25 let,

| — | starejše delavce, stare od 50 do 64 let, |
| --- | --- |

—

starejše delavce, stare od 50 do 64 let,

| — | ženske, |
| --- | --- |

—

ženske,

| — | nekvalificirane delavce, |
| --- | --- |

—

nekvalificirane delavce,

| — | invalide, |
| --- | --- |

—

invalide,

| — | osebe priseljenskega porekla, |
| --- | --- |

—

osebe priseljenskega porekla,

Delež dolgotrajno brezposelnih bi bilo treba zmanjšati za 10 %.

Sprememba 31

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 1

Države članice bi morale
  v svoje politike trga dela vključiti načela prožne varnosti, ki jih je potrdil Evropski svet, in jih uporabljati ter pri tem v celoti izkoristiti pomoč Evropskega socialnega sklada zaradi povečanja udeležbe na trgu dela, reševanja problema segmentacije in nedejavnosti, boja proti neenakosti spolov in hkrati zmanjšanja strukturne brezposelnosti. Ukrepi za povečanje prožnosti in varnosti bi morali biti ne le uravnoteženi, ampak bi se morali tudi vzajemno krepiti.
  Države članice bi morale
  zato uvesti prožne in zanesljive pogodbe o zaposlitvi, dejavne politike trga dela, učinkovite sisteme vseživljenjskega učenja, ukrepe za spodbujanje mobilnosti delavcev ter ustrezne sisteme socialne varnosti, da bi se omogočili varni poklicni prehodi, urejeni z jasnimi pravicami in odgovornostmi za nezaposlene pri dejavnem iskanju zaposlitve.

Države članice bi morale
  spodbujati rast in s tem ustvarjati nova delovna mesta, povečati inovativni potencial gospodarstva, zlasti malih in srednjih podjetij, ter razbremeniti industrijo upravnih in netarifnih ovir.
  Države članice bi morale
  v ta namen tudi razviti regulativne in podporne instrumente, ki upoštevajo raznolikost pravic podjetij in delavcev, tako da bi imele vse oblike podjetij pri konkurenci in spodbujanju enake pogoje
  .
  Da bi imeli ženske in mladi boljši dostop do trga dela, ob upoštevanju demografskih izzivov, je treba ustvariti pogoje za ustrezne storitve varstva otrok, tako da se vsakemu otroku predšolske starosti zagotovi varstvo zunaj družine in vsaki mladi osebi zagotovi dejansko delo, usposabljanje ali nadaljnje izobraževanje v štirih mesecih po zaključku šolanja, ob tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji. Dolgotrajno brezposelne osebe bi morale dobiti ponudbe za zaposlitvene ukrepe, za katere je treba določiti kvantitativne cilje, da bi okrepili preventivne politike trga dela. Zato bi moralo vsaj 25 % vseh dolgotrajno brezposelnih sodelovati pri aktivnih ukrepih trga dela v obliki dodatnega usposabljanja, izobraževanja in/ali poklicne premestitve.

Sprememba 32

Predlog odločbe

Priloga - smernica 7 – odstavek 2

Države članice bi morale
  pospešiti socialni dialog in reševati probleme segmentacije
  trga dela
  z ukrepi, ki obravnavajo začasno in negotovo zaposlovanje, podzaposlenost in neprijavljeno delo. Poklicno mobilnost bi bilo treba nagrajevati. Posvetiti bi se bilo treba vprašanju kakovosti
  delovnih mest
  in pogojev zaposlovanja, tako da bi se borili proti nizkim plačam ter zagotovili ustrezno socialno varnost tudi osebam s pogodbami za določen čas in samozaposlenim. Zavode za zaposlovanje bi bilo treba okrepiti in jih odpreti za vse, tudi za mlade in ljudi, ki jim grozi brezposelnost, osebam, ki so najbolj oddaljene od trga dela, pa ponuditi storitve, prilagojene posebej zanje.

Države članice bi morale
  v sodelovanju s socialnimi partnerji z ukrepi aktiviranja povečati stopnjo zaposlenosti, zlasti mladih, nizkokvalificiranih delavcev in tistih, ki potrebujejo posebno zaščito in/ali podporo, s svetovalnimi storitvami, z izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem, prilagojenim potrebam
  trga dela
  . Države članice bi morale zagotoviti in okrepiti enako obravnavo in enako plačilo za enako delo na istem delovnem mestu, kot določeno v členu 18 in 57 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Prav tako bi bilo treba reševati kakovost delovnih mest z zmanjšanjem števila oseb, ki delajo v slabih delovnih pogojih. Nadalje bi morale države članice z ustreznimi programi povečati zaposljivost zakonitih priseljencev. Potrebni so tudi nenehna prizadevanja in inovativni programi, da bi invalidne osebe ponovno vključili na trg dela, med drugim s pomočjo subvencioniranih delovnih mest. Države članice bi morale odpraviti ovire, ki ljudem otežujejo prvi dostop do trga dela, podpirati ustvarjanje delovnih mest, spodbujati družbene inovacije ter povečati kakovost in učinkovitost agencij za posredovanje zaposlitve, vključno z javnimi zavodi za zaposlovanje. Zavodi za zaposlovanje morajo iskalcem zaposlitve, zlasti starejšim osebam, zakonitim priseljencem, etničnim manjšinam in invalidom, omogočiti programe za usposabljanje in mentorstvo, zlasti na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter dostop do hitre internetne povezave, da bi jim čim bolj olajšali iskanje zaposlitve. V tem okviru bi bilo treba podpirati posamezne in kolektivne oblike samozaposlovanja v podjetjih tipa socialnega gospodarstva. Za odpravo prevlade žensk na slabo plačanih delovnih mestih bi bilo treba sprejeti posebne ukrepe in bolj učinkovito spodbujati zaposlovanje žensk na vodstvenih delovnih mestih, da bi preprečili segmentacijo trga dela po spolu. Zlasti bi bilo treba prilagoditi pravila o delovnem času, da bi omogočili delovni proces, skladen z zahtevami po združljivosti družinskega in poklicnega življenja, pa tudi prožnejši prehod iz delovnega obdobja v upokojitev. Države članice bi morale sprejeti ukrepe, s katerimi bi spodbujale sodelovanje očetov pri varstvu otrok, in preoblikovati svoje davčne sisteme tako, da bodo ti ugodnejši za zaposlovanje. V okviru aktivnih politik trga dela in ustreznih sistemov socialne varnosti, ki so na voljo delavcem, ne glede na obliko zaposlitve, je treba bolje uporabiti strategije na področju zunanje in notranje prožne varnosti, da bi se povečala prožnost za učinkovitejše odzivanje na proizvodne cikle, tako da menjavanje delovnih mest ne bi povzročalo nesorazmernih finančnih stroškov. Treba je poudariti, da prožnost brez socialne varnosti ni trajna pot za povečanje zaposlovanja. K temu je treba dodati še jasno zavezanost aktivnemu spodbujanju iskanja dela. Nove oblike organizacije dela, kot so netipična začasna zaposlitev, delo s krajšim delovnim časom in delo na daljavo, ali mobilnost delavcev ne pomenijo nujno zmanjšanja individualnih ali kolektivnih delavskih pravic ter socialne varnosti za udeležene ljudi. Zagotoviti bi bilo treba, da ustvarjanje novih oblik zaposlitve ne bi ogrožalo rednih (s polnim delovnim časom, stalnih) pogodb. Prav tako bi se bilo treba z učinkovitimi sredstvi za spremljanje in izvajanje delavskih pravic boriti proti neprijavljenemu delu. Dostojno delo, ki ga spodbuja Mednarodna organizacija dela, in dobro delo, morata kot vodilni načeli vplivati na ustvarjanje delovnih mest in vključevanje na trg dela. Pri krepitvi delovanja in učinkovitosti trga dela bi morale države članice spodbujati socialno partnerstvo in dejavno vključiti socialne partnerje v oblikovanje nacionalnih politik ter v celoti upoštevati njihovo pravico – v skladu z nacionalnimi zakoni in praksami –, da sklenejo in uveljavljajo skupne sporazume.

Sprememba 33

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 2 a (novo)

Najpomembneje je ustvariti visokokakovostna delovna mesta, ki bodo potrebna tudi na dolgi rok in bodo imela visoko dodano vrednost. Bistveno je tudi, da izobraževalna in zaposlovalna politika podpirata spremembe v gospodarski strukturi. Med krizo izgubljena delovna mesta se načeloma ne bodo ponovno odprla v enakem številu in v istih sektorjih kot prej. Zato se mora izobraževalni sistem prožno odzvati na zahteve trga dela, ki spremljajo novo gospodarsko strukturo. Politika zaposlovanja mora zagotoviti, da bodo delavci čim bolj gladko prehajali tako med gospodarskimi sektorji kot med različnimi oblikami na trgu dela. Zato je bolj kot kdajkoli prej potrebno, da se za izhodišče vzamejo dolgoročni cilji in da se osredotočimo na usklajene ukrepe v podjetniški, izobraževalni in zaposlovalni politiki.

Sprememba 34

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 3

V skladu s smernico 2 ekonomskih politik bi morale države članice pregledati svoje davčne sisteme in sisteme socialne pomoči ter zmogljivost javnih služb za zagotavljanje potrebne podpore, da bi se povečala konkurenčnost in dvignila raven udeležbe na trgu dela, zlasti med nizkokvalificiranimi delavci. Z ukrepi za spodbujanje aktivnega staranja, enakosti spolov in enakega plačila ter vključevanjem mladih, invalidov, zakonitih priseljencev in drugih ranljivih skupin na trg dela bi morale povečati udeležbo delovne sile na trgu dela. Ukrepi za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja bi morali biti skupaj s ponudbo cenovno dostopnih storitev varstva in oskrbe otrok ter inovacijami pri organizaciji dela usmerjeni k dvigovanju stopenj zaposlenosti, zlasti med mladimi, starejšimi delavci in ženskami, predvsem da se obdržijo visokokvalificirane zaposlene ženske na znanstvenih in tehničnih področjih. Poleg tega
  bi morale države članice
  odstraniti ovire za vstop na trg dela za novince, podpirati samozaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest, vključno s področji „zelenih delovnih mest“ in storitvami varstva in oskrbe, ter spodbujati družbene inovacije.

Pri tem je treba v celoti uporabiti sredstva Evropskega socialnega sklada, da se poveča zaposljivost in kakovost delovnih mest, skupaj z ukrepi za razvoj osebnega znanja in spretnosti, ter da se izpolnijo zahteve po kakovosti delovnih mest ključnega pomena. Za spodbujanje poklicne mobilnosti je pomembno, da države članice z zagotavljanjem spodbud povečajo odprtost ljudi za mobilnost znotraj Evropske unije. Da bi to dosegli, bi bilo treba preučiti in po potrebi poenostaviti pravila za pridobitev subvencij Evropskega socialnega sklada. Nacionalni proračuni in splošni proračun EU, vključno z Evropskim socialnim skladom in Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji, bi morali biti usklajeni in usmerjeni k pripravi delovne sile za trajnostno gospodarstvo. Zato
  bi morale države članice
  sprejeti ukrepe za objavo informacij o namenu teh sredstev in pogojih njihove uporabe
  .

Sprememba 35

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 3 a (novo)

Države članice spodbujajo mikrofinančni instrument EU kot zgled združitve gospodarskih in socialnih ukrepov, da bi okrepile gospodarsko rast in rast zaposlovanja.

Nacionalne in mikrofinančne instrumente EU morajo spremljati posebni programi za usposabljanje in mentorstvo ter sistemi socialnega varstva, ki zagotavljajo minimalni dohodek v prvem letu po ustanovitvi podjetja, da bi bilo podjetništvo realna možnost.

Sprememba 36

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 3 b (novo)

Države članice bi morale tudi spodbujati in vlagati v socialne storitve splošnega interesa, kot so storitve na področju zaposlovanja ter zdravstvene in stanovanjske storitve, ki jih je treba ustrezno financirati.

Sprememba 37

Predlog odločbe

Priloga – smernica 7 – odstavek 4

Krovni cilj EU, na podlagi katerega bodo države članice določile svoje nacionalne cilje, je do leta 2020 povečati stopnjo zaposlenosti prebivalstva med 20. in 64. letom na 75 %, zlasti z večjo udeležbo mladih, starejših delavcev in nizkokvalificiranih delavcev na trgu dela ter boljšim vključevanjem zakonitih priseljencev.

črtano

Sprememba 38

Predlog odločbe

Priloga – smernica 8 – naslov

Sprememba 39

Predlog odločbe

Priloga – smernica 8 – odstavek -1 (novo)

Države članice si bodo zastavile nacionalne cilje, da do leta 2020 zmanjšajo stopnjo osipa pod 10 %, obenem pa povečajo delež prebivalstva med 30. in 34. letom, ki je končalo terciarno ali enakovredno izobraževanje, vsaj na 40 %.

Sprememba 40

Predlog odločbe

Priloga – smernica 8 – odstavek 1

Države članice bi morale spodbujati produktivnost in zaposljivost s ponudbo ustreznega
  znanja in spretnosti
  , da bi zadostile sedanjim in prihodnjim
  potrebam na trgu dela.
  Kakovostno začetno izobraževanje in privlačno poklicno izobraževanje je treba dopolniti
  z učinkovitimi spodbudami za vseživljenjsko učenje
  in šolami druge priložnosti, ki dajejo vsakemu odraslemu možnost, da nadgradi svojo raven izobrazbe, pa tudi z usmerjeno migracijo in politikami vključevanja
  . Države članice bi morale razviti sisteme za priznavanje pridobljenih znanj,
  odstraniti ovire za poklicno in geografsko mobilnost delavcev, spodbujati pridobivanje transverzalnih
  kompetenc
  in ustvarjalnost ter svoja prizadevanja usmeriti predvsem na podpiranje nizkokvalificiranih delavcev in povečanje zaposljivosti starejših delavcev, obenem pa spodbujati usposabljanje, znanje in spretnosti ter izkušnje visokokvalificiranih delavcev, vključno z raziskovalci
  .

Zagotavljanje visokokakovostnega začetnega šolskega izobraževanja in privlačnega poklicnega usposabljanja, ki delavcem pomaga prilagoditi
  znanja in spretnosti potrebam na trgu dela,
  so pomembne prednostne naloge za države članice
  .
  Te je treba dopolniti s šolami druge priložnosti za mlade, zlasti tiste med 25. in 35. letom starosti, kar vključuje tudi obvezno ponudbo izobraževanja in poklicnega usposabljanja in
  z učinkovitimi spodbudami za vseživljenjsko učenje
  , pri čemer se poziva socialne partnerje, naj omogočijo čas in tudi finančno podprejo poklicno usposabljanje
  . Države članice bi morale
  zlasti zmanjšati stopnjo osipa na manj kot 10 % in dopolniti politike
  priseljevanja in vključevanja
  z zmogljivostmi za učenje jezikov in socialnih študij.
  Razviti
  bi morale tudi
  sisteme za priznavanje pridobljenih
  znanj in spretnosti ter
  kompetenc.

Sprememba 41

Predlog odločbe

Priloga – smernica 8 – odstavek 2

Države članice bi morale v sodelovanju s socialni partnerji in podjetji izboljšati dostop do usposabljanja, okrepiti storitve izobraževanja in poklicnega usmerjanja ter zagotavljati sistematične informacije
  o novih delovnih mestih in priložnostih,
  pospeševati
  podjetništvo ter bolje predvideti
  potrebe po znanju in spretnostih
  . S skupnimi finančnimi prispevki
  vlad, posameznikov in delodajalcev bi bilo treba spodbujati vlaganje v razvoj človeških virov, dodatno izobraževanje in sodelovanje v shemah vseživljenjskega učenja
  .
  Da bi podprle mlade, zlasti tiste, ki niso zaposleni, ne obiskujejo izobraževalnih ustanov in se ne usposabljajo, bi morale države članice v sodelovanju s socialnimi partnerji vzpostaviti sheme, s katerimi bi mladim, ki so nedavno diplomirali, pomagale najti prvo zaposlitev ali jim omogočile nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, vključno s pripravništvom, ter se hitro odzvati, če bi mladi postali brezposelni. Redno spremljanje rezultatov dodatnega izobraževanja in politike predvidevanja bi morali prispevati k določitvi področij, na katerih je potrebno izboljšanje, ter povečati odzivnost izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja glede na potrebe na trgu dela. Za podpiranje teh ciljev bi morale države članice v celoti sprostiti sredstva iz skladov EU.

Države članice bi morale v sodelovanju s socialnimi partnerji in podjetji izboljšati dostop do usposabljanja,
  tudi poklicnega,
  okrepiti storitve izobraževanja in poklicnega usmerjanja ter zagotavljati sistematične informacije
  in z ustreznimi ukrepi spodbujati nova delovna mesta in priložnosti, podjetništvo
  , razvoj malih in srednjih podjetij
  ter bolje predvideti
  zahteve glede kakovosti
  .
  Razvoj človeških virov, višjih kvalifikacij in usposabljanja je treba financirati
  s skupnimi finančnimi prispevki
  delodajalcev in vlad
  .
  Dostop do visokokakovostnega splošnega in poklicnega usposabljanja ter ponovna vključitev v izobraževalni sistem tistih, ki so prezgodaj prekinili izobraževanje, morata biti vedno omogočena vsakomur. Države članice bi morale naložbe usmeriti v izobraževalni sistem, da bi se med aktivnim prebivalstvom zvišala stopnja znanja in spretnosti, pri čemer bi morale upoštevati tudi priložnostno in neformalno učenje
  .
  Pri tem bi morale biti še zlasti reforme, povezane z zaposljivostjo, usmerjene v zagotavljanje, z usposabljanjem ali znanjem na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij, bistvenega znanja in spretnosti, ki ga vsak zaposleni v gospodarstvu, ki temelji na znanju, potrebuje za svoj uspeh. Sprejeti bi bilo treba ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bi mobilnost mladih in učiteljev na področju izobraževanja postala pravilo. Države članice bi morale izboljšati odprtost ter pomen splošnih in poklicnih izobraževalnih sistemov ter nepoklicnih usposabljanj za vse starostne skupine, zlasti z izvajanjem nacionalnih okvirov kvalifikacij, ki omogočajo prilagodljive učne poti, in z razvojem partnerstva med splošnimi in poklicnimi izobraževalnimi ustanovami ter delom, vključno s plačano prakso, da bi se bistveno povečalo razmerje med visokošolsko in poklicno stopnjo
  .

Sprememba 42

Predlog odločbe

Priloga – smernica 8 – odstavek 2 a (novo)

Redno spremljanje uspešnosti dodatnega izobraževanja in politike predvidevanja bi morali prispevati k določitvi področij, ki jih je treba izboljšati, ter povečati odzivnost izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanj potrebam trga dela. Za podpiranje teh ciljev bi morale države članice v celoti sprostiti sredstva iz skladov EU.

Sprememba 43

Predlog odločbe

Priloga - smernica 8 a (novo)

Smernica 8a:
     
  krepitev politike socialne in ekonomske kohezije za podporo zaposlovanja

Države članice se zavezujejo, da bodo pripravile, dopolnile, uskladile in prilagodile svoje nacionalne cilje na nacionalnem nivoju in med seboj na način, da bodo zmanjšale neravnovesja v gospodarskem razvoju med regijami.

Države članice se zavedajo, da je kohezijska politika učinkovit instrument, ki smernice podpira, vendar se jim ne podreja, tako da upošteva regionalne posebnosti, pomaga regijam premagovati družbene in gospodarske težave ter zmanjšuje razlike.

Celosten pristop, vodenje na več ravneh in načela partnerstva bi morali biti temelj upravljanja in zagotavljanja strategije, pri čemer morata imeti regionalna in lokalna raven osrednjo vlogo pri obveščanju številnih ekonomskih in socialnih akterjev, ki obstajajo in proizvajajo v Uniji, zlasti malih in srednjih podjetij, še posebej tisti, ki predstavljajo socialno gospodarstvo.

Zato kohezijska politika ni zgolj vir stabilnih finančnih sredstev, temveč tudi močan instrument za gospodarski razvoj in s tem instrument zaposlovanja za vse regije v Uniji.

Države članice bi morale več vlagati v prometno, energetsko in telekomunikacijsko infrastrukturo ter infrastrukturo informacijske tehnologije in v celoti izkoristiti evropske strukturne sklade.

S poenostavitvijo sistemov dobave bi morali spodbujati udeležbo potencialnih upravičenk v programih, pri katerih je Unija soustanoviteljica.

Da bi to dosegli, morajo države članice vzpostaviti sinergijo med svojimi kohezijskimi politikami in drugimi obstoječimi sektorskimi politikami v skladu s celostnim pristopom, saj kohezija ne pomeni zgolj stroškov, temveč daje moč, črpa neizkoriščen potencial, zmanjšuje strukturne razlike med državami in regijami, povečuje rast in konkurenčnost regij Unije v globaliziranem svetu, uravnoveša vplive svetovne gospodarske krize in ustvarja socialni kapital Unije.

Sprememba 44

Predlog odločbe

Priloga – smernica 9 – naslov in odstavek 1

Smernica 9:
     
  izboljšanje uspešnosti izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja na vseh ravneh ter spodbujanje vključevanja v terciarno izobraževanje

Da bi se vsem ljudem omogočil dostop do kakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter da bi se izboljšali izidi izobraževanja, bi morale države članice učinkovito vlagati v izobraževalne sisteme in sisteme usposabljanja, zlasti da bi dvignile raven usposobljenosti delovne sile EU, s čimer bi ji omogočile, da zadovolji hitro spreminjajoče se potrebe na sodobnih trgih dela. Ukrepi bi morali zajemati vsa področja (od vzgoje in izobraževanja v zgodnjem otroštvu prek poklicnega izobraževanja in usposabljanja do visokošolskega izobraževanja, pa tudi usposabljanje odraslih) ter upoštevati tudi učenje v priložnostnih in neformalnih okvirih. Cilj reform bi moralo biti pridobivanje ključnih znanj in spretnosti, ki jih potrebuje vsak posameznik za uspeh v gospodarstvu, ki temelji na znanju, zlasti v smislu zaposljivosti, nadaljnjega učenja ter znanj in spretnosti s področja informacijske in komunikacijske tehnologije. Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da bi učna mobilnost mladih in učiteljev postala pravilo. Države članice bi morale izboljšati odprtost in namensko usmeritev izobraževalnih sistemov in sistemov usposabljanja, predvsem z izvajanjem nacionalnih okvirov kvalifikacij, ki omogočajo prilagodljive učne poti, ter z razvijanjem partnerstev med področji izobraževanja/usposabljanja in dela. Poskrbeti bi bilo treba, da bi bil poklic učitelja privlačnejši. Visokošolsko izobraževanje bi moralo postati bolj odprto za netradicionalne udeležence izobraževanja, povečati pa je treba tudi terciarno ali enakovredno izobraževanje. Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečile zgodnje opuščanje šolanja, da bi zmanjšale število mladih, ki niso zaposleni, ne obiskujejo izobraževalnih ustanov in se ne usposabljajo.

črtano

Sprememba 45

Predlog odločbe

Priloga – smernica 9 – odstavek 2

Krovni cilj EU, na podlagi katerega bodo države članice določile svoje nacionalne cilje, je do leta 2020 zmanjšati stopnjo osipa na 10 %, obenem pa na vsaj 40 % povečati delež prebivalstva med 30. in 34. letom, ki je končalo terciarno ali enakovredno izobraževanje.

črtano

Sprememba 46

Predlog odločbe

Priloga – smernica 10 – naslov

Sprememba 47

Predlog odločbe

Priloga – smernica 10 – odstavek - 1 (novo)

Države članice bodo za svoje nacionalne cilje določile 25 % zmanjšanje števila Evropejcev, ki živijo pod nacionalno mejo revščine, s čimer bi iz revščine rešile več kot 20 milijonov ljudi, zlasti z ukrepi na področju politike zaposlovanja in izobraževanja.

Sprememba 48

Predlog odločbe

Priloga – smernica 10 – odstavek 1

Prizadevanja držav članic
  za zmanjšanje revščine
  bi bilo treba usmeriti k polni udeležbi
  v družbi in gospodarstvu ter
  povečanju zaposlitvenih možnosti, pri tem pa v celoti izkoristiti
  Evropski socialni sklad.
  Poleg tega bi jih bilo treba osredotočiti na
  enake priložnosti,
  tudi z dostopom
  do cenovno dostopnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev in javnih storitev (vključno s spletnimi storitvami v skladu s smernico 4) ter predvsem na
  področju zdravstvenega varstva
  . Države članice bi morale
  uvesti učinkovite protidiskriminacijske ukrepe
  .
  Prav tako bi bilo treba
  zaradi boja proti socialni izključenosti,
  krepitve vloge ljudi
  in povečanja udeležbe na trgu dela
  spodbujati
  sisteme socialnega varstva,
  vseživljenjsko učenje
  in politike dejavnega vključevanja, da se
  za ljudi ustvarijo
  priložnosti na različnih stopnjah njihovega življenja in
  da
  se
  zaščitijo
  pred tveganjem izključitve.
  Sisteme
  socialne varnosti in pokojninske sisteme
  je treba posodobiti
  , da se lahko v celoti uporabijo
  , s čimer se zagotovijo ustrezna dohodkovna podpora
  in dostop do zdravstvenega varstva
  kot tudi socialna kohezija, hkrati
  pa je treba
  tudi ohranjati njihovo
  finančno vzdržnost. Sistemi socialne pomoči bi morali
  pozornost nameniti zagotavljanju dohodkovne varnosti
  med prehodi in
  zmanjšanju revščine
  , zlasti med skupinami, ki so najbolj izpostavljene socialni izključenosti, kot so enostarševske družine, manjšine, invalidne osebe, otroci in mladi, starejše ženske in moški, zakoniti priseljenci in brezdomci. Države članice bi morale tudi dejavno spodbujati socialno ekonomijo in družbene inovacije
  v podporo
  najbolj ranljivim.

Osrednji izziv je še vedno boj proti revščini in izključenosti. Da bi ta cilj uresničili, je treba za vse družbene skupine, ne glede na kraj ali stopnjo izobrazbe, ustvariti priložnosti za udeležbo na trgu dela ali vrnitev nanj. Bistveno je doseči ravnotežje med tem, da se ljudem omogoči zadosten občutek varnosti, ter ohranjanjem njihove motiviranosti za delo in ustvarjanje zaslužka. Da bi dosegle ta cilj, si morajo države članice prizadevati
  za zmanjšanje revščine,
  tudi revščine zaposlenih, spodbujati polno udeležbo, po lastni izbiri ljudi,
  v
  politiki,
  družbi
  , umetnosti
  in gospodarstvu ter
  povečati zaposlitvene možnosti, v povezavi s tem pa naj se uporabi
  Evropski socialni sklad.
  Posebno pozornost bi morale države članice tu namenjati vse večji skupini revnih zaposlenih. Da bi opredelili posebne cilje za boj proti revščini, mora biti jasno, kako naj se revščina meri. Standardno opredelitev, da 60 % mediane dohodka pomeni revščino, je treba kvalitativno opredeliti. Revščine ni mogoče opredeliti s takšnim enostranskim kazalnikom. Treba je zagotoviti, da se ohranijo
  enake priložnosti,
  pa tudi dostop
  do cenovno dostopnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev in javnih storitev (vključno s spletnimi storitvami v skladu s smernico 4), predvsem na
  področjih sociale, zaposlovanja, zdravstva in stanovanj
  ,
  pri čemer je treba to zagotoviti tudi ranljivim in šibkejšim skupinam prebivalstva.
  Države članice bi morale
  tudi poskrbeti, da bi bile ustne ali pisne informacije javnih storitev jasne in popolne, ter da bi bili ob zavrnitvi pravice navedeni razlogi zanjo in možnosti zadevne osebe za vložitev pritožbe. Načelo, da pri enaki izobrazbi in enaki vrsti zaposlitve ne sme biti diskriminacije med moškimi in ženskami, bi moralo biti v državah članicah pravno zavezujoče za vse vrste delovnih razmerij.
  Zaradi boja proti socialni izključenosti,
  zagotavljanja aktivne vloge ljudem v družbi
  in povečanja udeležbe na trgu dela
  je treba še bolj okrepiti
  sisteme socialnega varstva in politike dejavnega vključevanja, da se
  ljudem zagotovi
  priložnosti
  in možnosti zaposlitve, ob upoštevanju različnih potreb in odgovornosti,
  na različnih stopnjah njihovega življenja in se jih zaščiti pred tveganjem izključitve
  ter zagotovi podpora za kakovostno delo, zlasti za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela
  .
  Zato je treba v okviru aktivne politike trga dela za usposabljanje in ustvarjanje delovnih mest oblikovati učinkovite pristope za tiste, ki so izključeni iz trga dela zaradi nezadostne usposobljenosti. Hkrati je treba posodobiti
  sisteme socialne varnosti in pokojninske sisteme, da se lahko v celoti uporabijo
  za zagotovitev dohodka nad pragom revščine, udeležbe v družbenem življenju
  in dostop do zdravstvenega varstva,
  pri tem
  pa je treba
  ohraniti
  finančno vzdržnost
  teh sistemov
  . Sistemi socialne pomoči bi morali
  zagotoviti dohodkovno varnost
  med prehodi in
  zmanjšati revščino
  , zlasti med skupinami, ki so najbolj izpostavljene socialni izključenosti, kot so enostarševske družine, manjšine, invalidne osebe, otroci in mladi, starejše ženske in moški, zakoniti priseljenci in brezdomci.
  Države članice bi se morale z ustreznimi ukrepi še zlasti zavezati obravnavanju problema revščine otrok, tako da ne bo omejen njihov osebni razvoj in da zaradi z revščino povezanih motečih dejavnikov ne bodo prikrajšani pri njihovem svobodnem razvoju, ko vstopajo v poklicno življenje. Še posebej pomembno je zagotoviti enakovreden dostop in enake možnosti za otroke iz prikrajšanih družin, da bi preprečili njihovo socialno izključenost, ko bodo odrasli. Države članice bi morale za okrepitev dohodkovne varnosti na različnih stopnjah življenja zagotoviti ustrezne minimalne dohodke, ki bi morali biti najmanj višji od praga revščine, ter pri tem upoštevati različne prakse, kolektivne pogodbe in zakonodajo držav članic.
  Države članice bi morale tudi dejavno spodbujati socialno ekonomijo in socialne inovacije
  , namenjene reševanju različnih socialnih tveganj, ki se pojavijo v toku življenja, zlasti pri
  najbolj ranljivih

  , ter učinkovito izvajati sprejete protidiskriminacijske ukrepe
  .
  Pri krepitvi vzdržnosti javnih financ bi morale posebno pozornost nameniti pozitivnim učinkom izboljšanja socialne kohezije za nacionalne proračune. Manj revščine in večja udeležba vodita v zmanjšanje socialnih odhodkov in večje davčne prihodke. Države članice bi morale zagotoviti visoke minimalne standarde za kakovost delovnih mest, da bi odpravile revščino med zaposlenimi.

Sprememba 49

Predlog odločbe

Priloga – smernica 10 – odstavek 1 a (novo)

Okrepiti in posodobiti bi bilo treba sisteme socialnega varstva, vključno s pokojninami in zdravstvenim varstvom, da bi bili socialno ustrezni, finančno vzdržni in zmožni odzivanja na spreminjajoče se potrebe, hkrati pa bi moral biti vsak posameznik v Evropski uniji ustrezno zaščiten pred socialnimi negotovostmi, kot so zdravstvene težave, brezposelnost in revščina.

Države članice bi morale izboljšati socialno varstvo v primeru kratkoročnih pogodb, ki zlasti zadeva ženske, najbolj pa nosečnice.

Sprememba 50

Predlog odločbe

Priloga – smernica 10 – odstavek 2

Krovni cilj EU, na podlagi katerega bodo države članice določile svoje nacionalne cilje, je za 25 % zmanjšati število Evropejcev, ki živijo pod nacionalno mejo revščine, s čimer bi iz revščine rešili več kot 20 milijonov ljudi.

črtano

---