# Euroopan unionin C 271/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.271.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 271 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta14. syyskuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.271.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 271

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta14. syyskuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 271/01 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2011/C 271/01

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2011/C 271/02 | Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 4 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta | 6 |
| 2011/C 271/03 | Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 5 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta | 7 |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 271/04 | Euron kurssi | 8 |
| 2011/C 271/05 | Komission päätös, annettu 12 päivänä syyskuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien toimenpiteiden rahoituksesta vuodeksi 2011 | 9 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2011/C 271/06 | Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen luettelo – EUVL:ssä C 316, 28.12.2007, s. 1, EUVL:ssä C 134, 31.5.2008, s. 16; EUVL:ssä C 177, 12.7.2008, s. 9; EUVL:ssä C 200, 6.8.2008, s. 10; EUVL:ssä C 331, 31.12.2008, s. 13; EUVL:ssä C 3, 8.1.2009, s. 10; EUVL:ssä C 37, 14.2.2009, s. 10; EUVL:ssä C 64, 19.3.2009, s. 20; EUVL:ssä C 99, 30.4.2009, s. 7; EUVL:ssä C 229, 23.9.2009, s. 28; EUVL:ssä C 263, 5.11.2009, s. 22; EUVL:ssä C 298, 8.12.2009, s. 17; EUVL:ssä C 74, 24.3.2010, s. 13; EUVL:ssä C 326, 3.12.2010, s. 17; EUVL:ssä C 355, 29.12.2010, s. 34; EUVL:ssä C 22, 22.1.2011, s. 22; EUVL:ssä C 37, 5.2.2011, s. 12; EUVL:ssä C 149, 20.5.2011, s. 8; EUVL:ssä C 190, 30.6.2011, s. 17; EUVL:ssä C 203, 9.7.2011, s. 14; EUVL:ssä C 210, 16.7.2011, s. 30 julkaistun luettelon päivitys | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2011/C 271/02

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 4 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta

6

2011/C 271/03

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 5 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta

7

Euroopan komissio

2011/C 271/04

Euron kurssi

8

2011/C 271/05

Komission päätös, annettu 12 päivänä syyskuuta 2011, asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien toimenpiteiden rahoituksesta vuodeksi 2011

9

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2011/C 271/06

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen luettelo – EUVL:ssä C 316, 28.12.2007, s. 1, EUVL:ssä C 134, 31.5.2008, s. 16; EUVL:ssä C 177, 12.7.2008, s. 9; EUVL:ssä C 200, 6.8.2008, s. 10; EUVL:ssä C 331, 31.12.2008, s. 13; EUVL:ssä C 3, 8.1.2009, s. 10; EUVL:ssä C 37, 14.2.2009, s. 10; EUVL:ssä C 64, 19.3.2009, s. 20; EUVL:ssä C 99, 30.4.2009, s. 7; EUVL:ssä C 229, 23.9.2009, s. 28; EUVL:ssä C 263, 5.11.2009, s. 22; EUVL:ssä C 298, 8.12.2009, s. 17; EUVL:ssä C 74, 24.3.2010, s. 13; EUVL:ssä C 326, 3.12.2010, s. 17; EUVL:ssä C 355, 29.12.2010, s. 34; EUVL:ssä C 22, 22.1.2011, s. 22; EUVL:ssä C 37, 5.2.2011, s. 12; EUVL:ssä C 149, 20.5.2011, s. 8; EUVL:ssä C 190, 30.6.2011, s. 17; EUVL:ssä C 203, 9.7.2011, s. 14; EUVL:ssä C 210, 16.7.2011, s. 30 julkaistun luettelon päivitys

18

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO) |
| 2011/C 271/07 | Ilmoitus avoimista kilpailuista | 19 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 271/08 | Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki MC 12/10 – Sparkasse KölnBonnin divestoinnit Kölnin kaupungille (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) (
  1
  ) | 20 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 271/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 22 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

2011/C 271/07

Ilmoitus avoimista kilpailuista

19

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2011/C 271/08

Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki MC 12/10 – Sparkasse KölnBonnin divestoinnit Kölnin kaupungille (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) (
  1
  )

1

20

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2011/C 271/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/1

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2011/C 271/01

| Päätöksen tekopäivä | 23.2.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 204/10 |
| Jäsenvaltio | Ruotsi |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn |
| Oikeusperusta | Regeringsbeslut 2008-07-03 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Takaisin maksettava avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 120 milj. SEK |
| Tuen intensiteetti | 40 % |
| Kesto | 22.2.2011–31.12.2012 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Riksgäldskontoret |
| Riksgälden |
| SE-103 74 Stockholm |
| SVERIGE |

Päätöksen tekopäivä

23.2.2011

Valtion tuen viitenumero

N 204/10

Jäsenvaltio

Ruotsi

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

FoU-stöd till Volvo Aero för mellanhuset till Trent XWB-motorn

Oikeusperusta

Regeringsbeslut 2008-07-03

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Takaisin maksettava avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 120 milj. SEK

Tuen intensiteetti

40 %

Kesto

22.2.2011–31.12.2012

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Riksgäldskontoret

Riksgälden

SE-103 74 Stockholm

SVERIGE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 4.11.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 312/10 |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych |
| Oikeusperusta | — | artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.), |

Päätöksen tekopäivä

4.11.2010

Valtion tuen viitenumero

N 312/10

Jäsenvaltio

Puola

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Rekompensata kosztów poniesionych na świadczenie usług pocztowych ustawowo zwolnionych od opłat pocztowych

Oikeusperusta

—

artykuł 30 ust. 2 i art. 33 ustawy z dnia 12 czerwca 2003 r. Prawo Pocztowe (Dz. U. z 2008 r. nr 189, poz. 1159 ze zm.),

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 10 marca 2000 r. w sprawie szczegółowych zasad i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 20, poz. 244) – nieobowiązujące,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów z dnia 28 czerwca 2006 r. w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych (Dz. U. nr 113, poz. 777) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:






  — | z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące, |
| --- | --- | --- |

—

rozporządzenie Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczonych usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych:

—

z dnia 21 kwietnia 2004 r. (Dz. U. nr 87, poz. 822 ze zm.) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 22 kwietnia 2005 r. (Dz. U. nr 70, poz. 629) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące, |
| --- | --- |

—

z dnia 28 czerwca 2006 r. (Dz. U. nr 113, poz. 778) – nieobowiązujące,

| — | z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r., |
| --- | --- |

—

z dnia 7 lutego 2007 r. (Dz. U. nr 27, poz. 180) – obowiązujące od dnia 31 grudnia 2010 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r., |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie szczegółowego sposobu i trybu udzielania i rozliczania dotacji przedmiotowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.,

| — | projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r. |
| --- | --- |

—

projekt rozporządzenia Ministra Finansów w sprawie dotacji przedmiotowej do świadczenia usług pocztowych podlegających ustawowemu zwolnieniu z opłat pocztowych – rozporządzenie zacznie obowiązywać dnia 1 stycznia 2011 r.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Sosiaalinen tuki yksittäisille kuluttajille, Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

| | Suunnitellut vuosikustannukset: 2011 – 2,06 milj. PLN
  2012 – 2,14 milj. PLN |
| --- | --- |

Suunnitellut vuosikustannukset: 2011 – 2,06 milj. PLN

2012 – 2,14 milj. PLN

| | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 4,2 milj. PLN |
| --- | --- |

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 4,2 milj. PLN

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.1.2011–31.12.2012

Toimiala

Posti- ja teleliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Właściwy minister lub dyrektor izby skarbowej

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 24.5.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 492/10 |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | Miasto Kraków |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO” |
| Oikeusperusta | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji |

Päätöksen tekopäivä

24.5.2011

Valtion tuen viitenumero

N 492/10

Jäsenvaltio

Puola

Alue

Miasto Kraków

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Pomoc na restrukturyzację Przedsiębiorstwa Geologicznego Budownictwa Wodnego „HYDROGEO”

Oikeusperusta

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji

| 2) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

2)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus

Tuen muoto

Pelastamistukeen liittyvä laina

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 1,26 milj. PLN

Tuen intensiteetti

—

Kesto

15.10.2010–15.4.2011

Toimiala

Palvelut

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 1.8.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.33001 (11/N) B |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions |
| Oikeusperusta | Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010) |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Avustus, takaus |
| Talousarvio | — |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 1.8.2011–31.12.2011 |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Slotholmsgade 12 |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Päätöksen tekopäivä

1.8.2011

Valtion tuen viitenumero

SA.33001 (11/N) B

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Amendment of the Danish winding-up scheme for credit institutions

Oikeusperusta

Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010)

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Avustus, takaus

Talousarvio

—

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.8.2011–31.12.2011

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Slotholmsgade 12

1216 København K

DANMARK

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 4.8.2011 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | SA.33022 (11/N) |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier |
| Oikeusperusta | Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Pk-yritykset |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 75 milj. DKK |
| Tuen intensiteetti | 7 % |
| Kesto | 31.12.2015 saakka |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Vækstfonden |
| Strandevej 104 A |
| 2900 Hellerup |
| DANMARK |

Päätöksen tekopäivä

4.8.2011

Valtion tuen viitenumero

SA.33022 (11/N)

Jäsenvaltio

Tanska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Beregningsmetode for statsstøtteelementet i garantier

Oikeusperusta

Finansloven for 2011, lovbekendtgørelse nr. 549 af 1. juli 2002 om Vækstfonden og bekendtgørelse nr. 1013 af 17. august 2007 om Vækstfondens aktiviteter.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Pk-yritykset

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 75 milj. DKK

Tuen intensiteetti

7 %

Kesto

31.12.2015 saakka

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Vækstfonden

Strandevej 104 A

2900 Hellerup

DANMARK

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/6

---

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 4 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta

2011/C 271/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja erityisesti sen 37 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2011 hyväksyttiin lopullisesti 15 päivänä joulukuuta 2010 (3), |
| --- | --- |

—

Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2011 hyväksyttiin lopullisesti 15 päivänä joulukuuta 2010 (3),

| — | komissio toimitti 17 päivänä kesäkuuta 2011 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 4 varainhoitovuoden 2011 yleiseen talousarvioon, |
| --- | --- |

—

komissio toimitti 17 päivänä kesäkuuta 2011 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 4 varainhoitovuoden 2011 yleiseen talousarvioon,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 4 varainhoitovuodeksi 2011 vahvistettiin 12 päivänä syyskuuta 2011.

Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/

Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sekä sitä koskevat oikaisut EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43 ja EUVL L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUVL L 68, 15.3.2011.

3

---

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/7

---

Esitys Euroopan unionin lisätalousarvioksi N:o 5 varainhoitovuodeksi 2011 – Neuvoston kanta

2011/C 271/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 24 päivänä marraskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2), ja erityisesti sen 37 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2011 hyväksyttiin lopullisesti 15 päivänä joulukuuta 2010 (3). |
| --- | --- |

—

Unionin yleinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2011 hyväksyttiin lopullisesti 15 päivänä joulukuuta 2010 (3).

| — | Komissio antoi 22 päivänä kesäkuuta 2011 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen N:o 5 varainhoitovuoden 2011 yleiseen talousarvioon, |
| --- | --- |

—

Komissio antoi 22 päivänä kesäkuuta 2011 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen N:o 5 varainhoitovuoden 2011 yleiseen talousarvioon,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 5 varainhoitovuodeksi 2011 vahvistettiin 12 päivänä syyskuuta 2011.

Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivustolla osoitteessa http://www.consilium.europa.eu/

Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2011.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sekä sitä koskevat oikaisut EYVL L 25, 30.1.2003, s. 43 ja EUVL L 99, 14.4.2007, s. 18.

1

(2)  EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

2

(3)  EUVL L 68, 15.3.2011.

3

---

Euroopan komissio

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/8

---

Euron kurssi (1)

13. syyskuuta 2011

2011/C 271/04

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3645 |
| JPY | Japanin jeniä | 105,01 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4476 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86315 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1260 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2037 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,7275 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,551 |
| HUF | Unkarin forinttia | 283,59 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3339 |
| RON | Romanian leuta | 4,2803 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,4280 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3214 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3545 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,6476 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6557 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,6973 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 506,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 10,0141 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,7316 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4963 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 881,56 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1842 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,687 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,2463 |
| THB | Thaimaan bahtia | 41,222 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3370 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,5168 |
| INR | Intian rupiaa | 64,9430 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3645

JPY

Japanin jeniä

105,01

DKK

Tanskan kruunua

7,4476

GBP

Englannin puntaa

0,86315

SEK

Ruotsin kruunua

9,1260

CHF

Sveitsin frangia

1,2037

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,7275

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,551

HUF

Unkarin forinttia

283,59

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

4,3339

RON

Romanian leuta

4,2803

TRY

Turkin liiraa

2,4280

AUD

Australian dollaria

1,3214

CAD

Kanadan dollaria

1,3545

HKD

Hongkongin dollaria

10,6476

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6557

SGD

Singaporin dollaria

1,6973

KRW

Etelä-Korean wonia

1 506,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

10,0141

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,7316

HRK

Kroatian kunaa

7,4963

IDR

Indonesian rupiaa

11 881,56

MYR

Malesian ringgitiä

4,1842

PHP

Filippiinien pesoa

58,687

RUB

Venäjän ruplaa

41,2463

THB

Thaimaan bahtia

41,222

BRL

Brasilian realia

2,3370

MXN

Meksikon pesoa

17,5168

INR

Intian rupiaa

64,9430

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä syyskuuta 2011,

asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien toimenpiteiden rahoituksesta vuodeksi 2011

2011/C 271/05

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja erityisesti sen 75 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (2), jäljempänä ‘soveltamissäännöt’, ja erityisesti sen 90 artiklan,

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (3) ja erityisesti sen 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin unionin talousarviosta sitoudutaan menoihin, on tehtävä rahoituspäätös, jossa määritetään rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat ja jonka tekee toimielin tai sen valtuuttamat viranomaiset. |
| --- | --- |

(1)

Varainhoitoasetuksen 75 artiklassa ja soveltamissääntöjen 90 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ennen kuin unionin talousarviosta sitoudutaan menoihin, on tehtävä rahoituspäätös, jossa määritetään rahoitettavia menoja aiheuttavan toiminnan keskeiset osat ja jonka tekee toimielin tai sen valtuuttamat viranomaiset.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistetaan säännöt sellaista virallista valvontaa varten, jolla todetaan, että noudatetaan sääntöjä, joilla pyritään estämään, poistamaan tai vähentämään hyväksyttäville tasoille ihmisiin ja eläimiin kohdistuvia riskejä ja takaamaan oikeudenmukaiset käytännöt rehujen ja elintarvikkeiden kaupassa sekä suojelemaan kuluttajien etuja, myös niitä, jotka koskevat rehujen ja elintarvikkeiden merkitsemistä ja muuta kuluttajille annettavaa tietoa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 882/2004 vahvistetaan säännöt sellaista virallista valvontaa varten, jolla todetaan, että noudatetaan sääntöjä, joilla pyritään estämään, poistamaan tai vähentämään hyväksyttäville tasoille ihmisiin ja eläimiin kohdistuvia riskejä ja takaamaan oikeudenmukaiset käytännöt rehujen ja elintarvikkeiden kaupassa sekä suojelemaan kuluttajien etuja, myös niitä, jotka koskevat rehujen ja elintarvikkeiden merkitsemistä ja muuta kuluttajille annettavaa tietoa.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti varat, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden rahoittamiseen, vahvistetaan vuosittain talousarviomenettelyn yhteydessä. Mainitussa 66 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti selvitysten järjestäminen, tietojen julkaisu sekä kokousten ja konferenssien järjestäminen. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti varat, jotka ovat tarpeen tämän asetuksen soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien muiden toimenpiteiden rahoittamiseen, vahvistetaan vuosittain talousarviomenettelyn yhteydessä. Mainitussa 66 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti selvitysten järjestäminen, tietojen julkaisu sekä kokousten ja konferenssien järjestäminen.

| (4) | Salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (4) mukaan unionin tavoitteet niiden esiintyvyyden vähentämiseksi voidaan määritellä ja jäsenvaltioiden olisi laadittava kansallisia valvontaohjelmia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) antoi 9 päivänä joulukuuta 2009 tieteellisen lausunnon, joka koskee broilerin lihasta ihmisille aiheutuvan kampylobakterioosiriskin kvantitatiivista määrittämistä Euroopan unionissa (5). Lausunnon mukaan kampylobakterioosi on yleisimmin raportoitu elintarvikkeiden kautta tarttuva tulehdus Euroopan unionissa (arviolta 20 miljoonaa kliinistä kampylobakterioositapausta vuodessa). EFSA antoi lisäksi 11 päivänä maaliskuuta 2010 tieteellisen lausunnon, joka koski Salmonella-bakteerien kvantitatiivista mikrobiologista riskinarviointia teuras- ja jalostussioissa (6); lausunnon mukaan noin 10–20 prosenttia kaikista ihmisten salmonellatartunnoista unionissa voi olla peräisin sioista. Asetuksen (EY) N:o 2160/2003 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädetään, että ennen näiden tiettyjen zoonoosien esiintyvyyden vähentämistä koskevan tavoitteen määrittämistä Euroopan unionissa on tehtävä analyysi arvioiduista kustannuksista ja hyödyistä. |
| --- | --- |

(4)

Salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta 17 päivänä marraskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2160/2003 (4) mukaan unionin tavoitteet niiden esiintyvyyden vähentämiseksi voidaan määritellä ja jäsenvaltioiden olisi laadittava kansallisia valvontaohjelmia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) antoi 9 päivänä joulukuuta 2009 tieteellisen lausunnon, joka koskee broilerin lihasta ihmisille aiheutuvan kampylobakterioosiriskin kvantitatiivista määrittämistä Euroopan unionissa (5). Lausunnon mukaan kampylobakterioosi on yleisimmin raportoitu elintarvikkeiden kautta tarttuva tulehdus Euroopan unionissa (arviolta 20 miljoonaa kliinistä kampylobakterioositapausta vuodessa). EFSA antoi lisäksi 11 päivänä maaliskuuta 2010 tieteellisen lausunnon, joka koski Salmonella-bakteerien kvantitatiivista mikrobiologista riskinarviointia teuras- ja jalostussioissa (6); lausunnon mukaan noin 10–20 prosenttia kaikista ihmisten salmonellatartunnoista unionissa voi olla peräisin sioista. Asetuksen (EY) N:o 2160/2003 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädetään, että ennen näiden tiettyjen zoonoosien esiintyvyyden vähentämistä koskevan tavoitteen määrittämistä Euroopan unionissa on tehtävä analyysi arvioiduista kustannuksista ja hyödyistä.

| (5) | Eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (7) 6 artiklan 4 kohdan mukaan sekä kasviperäisiä tuotteita että jalostettuja eläinperäisiä tuotteita sisältäviä elintarvikkeita tuovien elintarvikealan toimijoiden on varmistettava, että tällaisiin elintarvikkeisiin sisältyvät jalostetut eläinperäiset tuotteet täyttävät asetuksen asiaankuuluvat vaatimukset. Lisäksi niiden on virallisen valvonnan aikana pystyttävä osoittamaan, että ne ovat huolehtineet varmistamisesta. Koska näillä säännöillä voi olla suuria vaikutuksia, komission asetuksessa (EY) N:o 1162/2009 (8) vahvistettiin niistä poikkeavia siirtymäjärjestelyjä, jotka ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013, ja lisäksi harkitaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 edellä mainitun säännöksen muuttamista. Mahdollisten uusien sääntöjen vaikutukset toimijoihin ja viralliseen valvontaan siirtymäjärjestelyjen jälkeen olisi arvioitava. |
| --- | --- |

(5)

Eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (7) 6 artiklan 4 kohdan mukaan sekä kasviperäisiä tuotteita että jalostettuja eläinperäisiä tuotteita sisältäviä elintarvikkeita tuovien elintarvikealan toimijoiden on varmistettava, että tällaisiin elintarvikkeisiin sisältyvät jalostetut eläinperäiset tuotteet täyttävät asetuksen asiaankuuluvat vaatimukset. Lisäksi niiden on virallisen valvonnan aikana pystyttävä osoittamaan, että ne ovat huolehtineet varmistamisesta. Koska näillä säännöillä voi olla suuria vaikutuksia, komission asetuksessa (EY) N:o 1162/2009 (8) vahvistettiin niistä poikkeavia siirtymäjärjestelyjä, jotka ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013, ja lisäksi harkitaan asetuksen (EY) N:o 853/2004 edellä mainitun säännöksen muuttamista. Mahdollisten uusien sääntöjen vaikutukset toimijoihin ja viralliseen valvontaan siirtymäjärjestelyjen jälkeen olisi arvioitava.

| (6) | Elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2073/2005 (9) pannaan täytäntöön elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (10) 4 artiklassa tarkoitetut yleiset ja erityiset hygieniavaatimukset. Asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 vahvistetaan virallisen valvonnan yhteydessä käytettävä analyyttinen vertailumenetelmä histamiinin havaitsemiseksi tietyissä kalastustuotteissa. Tämän vertailumenetelmän herkkyys ja spesifisyys verrattuna Codex Alimentarius -standardiin 977.13 (11) olisi arvioitava. Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi toteutettava tämä selvitys. |
| --- | --- |

(6)

Elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista 15 päivänä marraskuuta 2005 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2073/2005 (9) pannaan täytäntöön elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 (10) 4 artiklassa tarkoitetut yleiset ja erityiset hygieniavaatimukset. Asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 vahvistetaan virallisen valvonnan yhteydessä käytettävä analyyttinen vertailumenetelmä histamiinin havaitsemiseksi tietyissä kalastustuotteissa. Tämän vertailumenetelmän herkkyys ja spesifisyys verrattuna Codex Alimentarius -standardiin 977.13 (11) olisi arvioitava. Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) olisi toteutettava tämä selvitys.

| (7) | On tutkittava mahdollisuutta tarkistaa lihantarkastusta koskevia nykyisiä sääntöjä, joista säädetään ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (12). Jotta asiasta voitaisiin keskustella jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, sidosryhmien edustajien sekä kansainvälisten tieteellisten organisaatioiden kanssa, vuonna 2011 olisi järjestettävä sarja konferensseja ja kokouksia, ja näitä olisi täydennettävä selvityksillä, joissa arvioidaan pilottihankkeiden tuloksia. |
| --- | --- |

(7)

On tutkittava mahdollisuutta tarkistaa lihantarkastusta koskevia nykyisiä sääntöjä, joista säädetään ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (12). Jotta asiasta voitaisiin keskustella jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, sidosryhmien edustajien sekä kansainvälisten tieteellisten organisaatioiden kanssa, vuonna 2011 olisi järjestettävä sarja konferensseja ja kokouksia, ja näitä olisi täydennettävä selvityksillä, joissa arvioidaan pilottihankkeiden tuloksia.

| (8) | Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY (13) ja muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (14) vahvistetaan edellytykset muuntogeenisten organismien sekä muuntogeenisiä organismeja sisältävien tai niistä johdettujen tuotteiden markkinoille saattamiselle ja käytölle Euroopan unionissa. Näiden kahden säädöksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi suoritettavan virallisen valvonnan säännöt vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 882/2004. Vuosina 2010–2011 on toteutettu kaksi arviointia, joissa on tarkasteltu, missä määrin näiden säädöspuitteiden avulla on kyetty saavuttamaan niiden tavoite ihmisten ja eläinten terveyden sekä kuluttajien etujen suojaamisen osalta sekä varmistamaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta. Olisi tehtävä selvityksiä aiheista, joita ei tarkasteltu perusteellisesti näissä arvioinnissa; tällaisia aiheita ovat esimerkiksi pakkausmerkinnät, joissa kerrotaan, ettei tuote sisällä muuntogeenisiä organismeja. Olisi myös järjestettävä sarja konferensseja, joissa lisätään tietämystä siitä, miten jäsenvaltiot panevat tällä hetkellä täytäntöön muuntogeenisiä organismeja koskevan oikeudellisen kehyksen, ja varmistetaan muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomisista vaikutuksista 15 päivänä huhtikuuta 2011 annetun komission kertomuksen (15) jatkotoimet; neuvosto vaati joulukuussa 2008 antamissaan päätelmissä, että sosioekonomisten vaikutusten tarkastelua jatkettaisiin. |
| --- | --- |

(8)

Geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY (13) ja muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (14) vahvistetaan edellytykset muuntogeenisten organismien sekä muuntogeenisiä organismeja sisältävien tai niistä johdettujen tuotteiden markkinoille saattamiselle ja käytölle Euroopan unionissa. Näiden kahden säädöksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi suoritettavan virallisen valvonnan säännöt vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 882/2004. Vuosina 2010–2011 on toteutettu kaksi arviointia, joissa on tarkasteltu, missä määrin näiden säädöspuitteiden avulla on kyetty saavuttamaan niiden tavoite ihmisten ja eläinten terveyden sekä kuluttajien etujen suojaamisen osalta sekä varmistamaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta. Olisi tehtävä selvityksiä aiheista, joita ei tarkasteltu perusteellisesti näissä arvioinnissa; tällaisia aiheita ovat esimerkiksi pakkausmerkinnät, joissa kerrotaan, ettei tuote sisällä muuntogeenisiä organismeja. Olisi myös järjestettävä sarja konferensseja, joissa lisätään tietämystä siitä, miten jäsenvaltiot panevat tällä hetkellä täytäntöön muuntogeenisiä organismeja koskevan oikeudellisen kehyksen, ja varmistetaan muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomisista vaikutuksista 15 päivänä huhtikuuta 2011 annetun komission kertomuksen (15) jatkotoimet; neuvosto vaati joulukuussa 2008 antamissaan päätelmissä, että sosioekonomisten vaikutusten tarkastelua jatkettaisiin.

| (9) | Elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 (16) ja elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1334/2008 (17) vahvistetaan lisäaineita ja aromeja koskevia uusia sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta sekä ihmisten terveyden korkeatasoinen suojaaminen ja korkeatasoinen kuluttajansuoja, johon sisältyy kuluttajien etujen suojaaminen. Molempia on sovellettu 20 päivästä tammikuuta 2011. Sidosryhmille ja kuluttajille olisi tiedotettava uudesta säädöskehyksestä, sen säännöistä, sen täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksista sidosryhmiin ja kuluttajiin, jotta nämä olisivat tietoisempia uusista säännöistä ja jotta edistettäisiin näiden uusien sääntöjen täytäntöönpanon varmistamista. |
| --- | --- |

(9)

Elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 (16) ja elintarvikkeissa käytettävistä aromeista ja tietyistä ainesosista, joilla on aromaattisia ominaisuuksia, 16 päivänä joulukuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1334/2008 (17) vahvistetaan lisäaineita ja aromeja koskevia uusia sääntöjä, joilla pyritään varmistamaan sisämarkkinoiden tehokas toiminta sekä ihmisten terveyden korkeatasoinen suojaaminen ja korkeatasoinen kuluttajansuoja, johon sisältyy kuluttajien etujen suojaaminen. Molempia on sovellettu 20 päivästä tammikuuta 2011. Sidosryhmille ja kuluttajille olisi tiedotettava uudesta säädöskehyksestä, sen säännöistä, sen täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksista sidosryhmiin ja kuluttajiin, jotta nämä olisivat tietoisempia uusista säännöistä ja jotta edistettäisiin näiden uusien sääntöjen täytäntöönpanon varmistamista.

| (10) | Tämä rahoituspäätös voi lisäksi varainhoitoasetuksen 83 artiklan ja soveltamissääntöjen 106 artiklan 5 kohdan perusteella kattaa myöhästyneistä maksuista aiheutuvan koron maksamisen. |
| --- | --- |

(10)

Tämä rahoituspäätös voi lisäksi varainhoitoasetuksen 83 artiklan ja soveltamissääntöjen 106 artiklan 5 kohdan perusteella kattaa myöhästyneistä maksuista aiheutuvan koron maksamisen.

| (11) | Soveltamissääntöjen 90 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu käsite ‘olennainen muutos’ on tarpeen määritellä tämän päätöksen soveltamista varten, |
| --- | --- |

(11)

Soveltamissääntöjen 90 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu käsite ‘olennainen muutos’ on tarpeen määritellä tämän päätöksen soveltamista varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetty vuotuinen työohjelma asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan soveltamiseksi.

Työohjelma muodostaa varainhoitoasetuksen 75 artiklassa tarkoitetun rahoituspäätöksen.

2 artikla

Ohjelman täytäntöönpanoon tällä päätöksellä myönnettävän rahoituksen enimmäismäärä on 1 095 000 EUR, ja se rahoitetaan seuraavista vuodeksi 2011 vahvistetun Euroopan unionin yleisen talousarvion budjettikohdista:

| — | budjettikohta nro 17 04 07 01: 1 095 000 EUR. |
| --- | --- |

—

budjettikohta nro 17 04 07 01: 1 095 000 EUR.

Nämä määrärahat voivat kattaa myös maksujen myöhästymisestä aiheutuvan koron.

3 artikla

Työohjelman kattamiin toimiin osoitettujen määrärahojen kumulatiivisia muutoksia, jotka ovat enintään 10 prosenttia tämän päätöksen 2 artiklassa hyväksytystä enimmäisrahoitusosuudesta, ei pidetä asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 90 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla olennaisina edellyttäen, että ne eivät huomattavasti vaikuta työohjelman luonteeseen ja tavoitteisiin.

Tulojen ja menojen hyväksyjä voi tehdä tällaisia muutoksia noudattaen moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteita.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2011.

Komission puolesta

John DALLI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

2

(3)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 325, 12.12.2003, s. 1.

4

(5)  EFSA Journal 2010; 8(1):1437.

5

(6)  EFSA Journal 2010; 8(4):1547.

6

(7)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

7

(8)  EUVL L 314, 1.12.2009, s. 10.

8

(9)  EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1.

9

(10)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

10

(11)  http://www.codexalimentarius.net

11

(12)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206.

12

(13)  EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1.

13

(14)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

14

(15)  KOM(2011) 214.

15

(16)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

16

(17)  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 34.

17

---

LIITE

Asetus (EY) N:o 882/2004 – Työohjelma vuodeksi 2011

1.   Johdanto

Ohjelmaan sisältyy kahdeksan täytäntöönpanotoimenpidettä vuodeksi 2011. Asetuksen (EY) N:o 882/2004 soveltamisen varmistamiseksi tarvittavien toimenpiteiden rahoittamiseen tarvittavaa unionin taloudellista tukea koskevan kyseisen asetuksen 66 artiklan 1 kohdan c alakohdan pohjalta talousarvion jakautuminen ja tärkeimmät toimet ovat seuraavat:

Hankinnat (toteutetaan suoran keskitetyn hallinnoinnin kautta)

| — | Analyysi kustannuksista ja hyödyistä, joita saadaan kampylobakteerin ja Salmonella-bakteerin esiintyvyyden vähentämistä elintarvikeketjun asianomaisissa vaiheissa koskevien tavoitteiden määrittämisestä: 200 000 EUR |
| --- | --- |

—

Analyysi kustannuksista ja hyödyistä, joita saadaan kampylobakteerin ja Salmonella-bakteerin esiintyvyyden vähentämistä elintarvikeketjun asianomaisissa vaiheissa koskevien tavoitteiden määrittämisestä: 200 000 EUR

| — | Vaikutustenarvioinnit, jotka koskevat uusia sääntöjä, joita voidaan antaa elintarvikehygieniaa koskevan säädöspaketin tarkistamisen yhteydessä etenkin sen vuoksi, että eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 853/2004 tietyistä säännöistä poikkeavat siirtymäjärjestelyt päättyvät: 150 000 EUR |
| --- | --- |

—

Vaikutustenarvioinnit, jotka koskevat uusia sääntöjä, joita voidaan antaa elintarvikehygieniaa koskevan säädöspaketin tarkistamisen yhteydessä etenkin sen vuoksi, että eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 853/2004 tietyistä säännöistä poikkeavat siirtymäjärjestelyt päättyvät: 150 000 EUR

| — | Vaikutustenarviointi, joka koskee analyyttistä vertailumenetelmää, jota käytetään elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 säädetyn histamiinia koskevan elintarviketurvallisuuskriteerin soveltamisessa sen osalta, miten testauksen herkkyys ja spesifisyys vastaavat Codex Alimentarius -standardia AOAC 977.13: 55 000 EUR |
| --- | --- |

—

Vaikutustenarviointi, joka koskee analyyttistä vertailumenetelmää, jota käytetään elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 säädetyn histamiinia koskevan elintarviketurvallisuuskriteerin soveltamisessa sen osalta, miten testauksen herkkyys ja spesifisyys vastaavat Codex Alimentarius -standardia AOAC 977.13: 55 000 EUR

| — | Nykyisen lihantarkastusjärjestelmän tarkistamiseen liittyvät selvitykset: analyysi pilottihankkeiden tulosten arvioimiseksi, mukaan luettuina ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 854/2004 17 artiklan 4 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen lihan hygieniaa koskevassa valvonnassa käytettävien uusien lähestymistapojen kustannukset ja hyödyt: 100 000 EUR |
| --- | --- |

—

Nykyisen lihantarkastusjärjestelmän tarkistamiseen liittyvät selvitykset: analyysi pilottihankkeiden tulosten arvioimiseksi, mukaan luettuina ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 854/2004 17 artiklan 4 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettujen lihan hygieniaa koskevassa valvonnassa käytettävien uusien lähestymistapojen kustannukset ja hyödyt: 100 000 EUR

| — | Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, sidosryhmien edustajien sekä kansainvälisten tieteellisten organisaatioiden kanssa käytävät konferenssit ja kokoukset, joissa käsitellään ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädettyjen lihantarkastusta koskevien nykyisten sääntöjen tarkistamista: 100 000 EUR |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, sidosryhmien edustajien sekä kansainvälisten tieteellisten organisaatioiden kanssa käytävät konferenssit ja kokoukset, joissa käsitellään ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädettyjen lihantarkastusta koskevien nykyisten sääntöjen tarkistamista: 100 000 EUR

| — | Muuntogeenisiin organismeihin liittyviä aiheita käsittelevät selvitykset: 300 000 EUR |
| --- | --- |

—

Muuntogeenisiin organismeihin liittyviä aiheita käsittelevät selvitykset: 300 000 EUR

| — | Konferenssisarja, jonka aiheina ovat muuntogeenisiä organismeja koskevan säädöskehyksen täytäntöönpano ja muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomiset vaikutukset: 40 000 EUR |
| --- | --- |

—

Konferenssisarja, jonka aiheina ovat muuntogeenisiä organismeja koskevan säädöskehyksen täytäntöönpano ja muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomiset vaikutukset: 40 000 EUR

| — | Sidosryhmille ja kuluttajille suunnattu tiedotuspaketti lisäaineista ja aromeista (esite, taskuopas, verkkosivusto, lehdistötilaisuus ja/tai lehdistötiedote): 150 000 EUR |
| --- | --- |

—

Sidosryhmille ja kuluttajille suunnattu tiedotuspaketti lisäaineista ja aromeista (esite, taskuopas, verkkosivusto, lehdistötilaisuus ja/tai lehdistötiedote): 150 000 EUR

2.   Työohjelma vuodeksi 2011 – Hankinnat

Hankintasopimuksia varten on varattu määrärahoja yhteensä 1 095 000 EUR vuodeksi 2011.

2.1   Analyysi kustannuksista ja hyödyistä, joita saadaan kampylobakteerin ja Salmonella-bakteerin esiintyvyyden vähentämistä elintarvikeketjun asianomaisissa vaiheissa koskevien tavoitteiden määrittämisestä

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Analyysi kustannuksista ja hyödyistä, joita saadaan kampylobakteerin ja Salmonella-bakteerin esiintyvyyden vähentämistä elintarvikeketjun asianomaisissa vaiheissa koskevien tavoitteiden määrittämisestä salmonellan ja muiden tiettyjen elintarvikkeiden kautta tarttuvien tiettyjen zoonoosien aiheuttajien valvonnasta annetun asetuksen (EY) N:o 2160/2003 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

200 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tekeminen puitesopimuksen SANCO/2008/01/055 nojalla

2.2   Vaikutustenarviointi, joka koskee uusia sääntöjä, joita voidaan antaa elintarvikehygieniaa koskevan säädöspaketin tarkistamisen yhteydessä etenkin sen vuoksi, että eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 853/2004 tietyistä säännöistä poikkeavat siirtymäjärjestelyt päättyvät

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Vaikutustenarviointi, joka koskee uusia sääntöjä, joita voidaan antaa elintarvikehygieniaa koskevan säädöspaketin tarkistamisen yhteydessä etenkin sen vuoksi, että eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 853/2004 tietyistä säännöistä poikkeavat siirtymäjärjestelyt päättyvät

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

150 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tekeminen puitesopimuksen SANCO/2008/01/055 nojalla

2.3   Vaikutustenarviointi, joka koskee analyyttistä vertailumenetelmää, jota käytetään asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 säädetyn histamiinia koskevan elintarviketurvallisuuskriteerin soveltamisessa, sen osalta, miten testauksen herkkyys ja spesifisyys vastaavat Codex Alimentarius -standardia AOAC 977.13

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi hallinnollinen järjestely

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Vaikutustenarviointi, joka koskee analyyttistä vertailumenetelmää, jota käytetään elintarvikkeiden mikrobiologisista vaatimuksista annetussa asetuksessa (EY) N:o 2073/2005 säädetyn histamiinia koskevan elintarviketurvallisuuskriteerin soveltamisessa sen osalta, miten testauksen herkkyys ja spesifisyys vastaavat Codex Alimentarius -standardia AOAC 977.13

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

55 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Hallinnollinen järjestely Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) kanssa

2.4   Nykyisten lihantarkastusta koskevien sääntöjen tarkistamiseen liittyvät selvitykset

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus tai useita sopimuksia

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Kustannushyötyanalyysi ja pilottihankkeet, jotka koskevat ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 854/2004 17 artiklan 4 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuja lihantarkastuksessa käytettäviä uusia lähestymistapoja

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

100 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tai useiden sopimusten tekeminen puitesopimuksen SANCO/2008/01/055 nojalla

2.5   Nykyisten lihantarkastusta koskevien sääntöjen tarkistamiseen liittyvät konferenssit ja kokoukset

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus tai useita sopimuksia

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten, sidosryhmien edustajien sekä kansainvälisten tieteellisten organisaatioiden kanssa käytävät konferenssit ja kokoukset, joissa käsitellään ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä annetussa asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädettyjen lihantarkastusta koskevien nykyisten sääntöjen tarkistamista

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

100 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tai useiden sopimusten tekeminen puitesopimuksen SANCO/2009/A1/005/erä 2 nojalla

2.6   Muuntogeenisiin organismeihin liittyviä aiheita käsittelevät selvitykset

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus tai useita sopimuksia kahden käynnissä olevan arvioinnin tulosten mukaan

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Selvityksiä aiheista, joita ei tarkasteltu perusteellisesti muuntogeenisiä organismeja koskevan EU-säädöskehyksen kahdessa arvioinnissa

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

300 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tai useiden sopimusten tekeminen puitesopimuksen SANCO/2008/01/055 nojalla

2.7   Konferenssisarja, jonka aiheina ovat muuntogeenisiä organismeja koskevan säädöskehyksen täytäntöönpano ja muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomiset vaikutukset

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Yksi sopimus tai useita sopimuksia riippuen järjestelyihin ja logistiikkaan liittyvistä seikoista

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Konferenssisarja, jonka aiheina ovat muuntogeenisiä organismeja koskevan säädöskehyksen täytäntöönpano ja muuntogeenisten organismien viljelyn sosioekonomiset vaikutukset

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

40 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Yhden erityisen palveluhankintasopimuksen tai useiden sopimusten tekeminen puitesopimuksen SANCO/2009/A1/005/erä 2 nojalla

2.8   Lisäaineita ja aromeja koskeva tiedotuspaketti sidosryhmille ja kuluttajille

OIKEUSPERUSTA

Asetuksen (EY) N:o 882/2004 66 artiklan 1 kohdan c alakohta

BUDJETTIKOHTA

Budjettikohta: 17 04 07 01

SOPIMUSTEN ALUSTAVA MÄÄRÄ JA LUONNE

Viisi sopimusta, ellei työtä voida toteuttaa komission sisällä

SOPIMUSTEN ALUSTAVA KOHDE (JOS MAHDOLLISTA)

Sidosryhmille ja kuluttajille suunnattu tiedotuspaketti, jonka aiheina ovat sallittujen lisäaineiden ja aromien uudet luettelot ja käyttöehdot:

| — | esite, jossa on keskeiset tiedot aiheesta sekä kysymyksiä ja vastauksia -osio |
| --- | --- |

—

esite, jossa on keskeiset tiedot aiheesta sekä kysymyksiä ja vastauksia -osio

| — | taskukokoinen opas, jonka avulla kuluttajat voivat tunnistaa lisäaineet ruokaostoksia tehdessään |
| --- | --- |

—

taskukokoinen opas, jonka avulla kuluttajat voivat tunnistaa lisäaineet ruokaostoksia tehdessään

| — | verkkosivusto, jossa on linkkejä tietokantaan |
| --- | --- |

—

verkkosivusto, jossa on linkkejä tietokantaan

| — | video verkkosivuston markkinoimiseksi |
| --- | --- |

—

video verkkosivuston markkinoimiseksi

| — | lehdistötilaisuus ja/tai lehdistötiedote sidosryhmille ja kuluttajille suunnatun paketin julkaisun yhteydessä. |
| --- | --- |

—

lehdistötilaisuus ja/tai lehdistötiedote sidosryhmille ja kuluttajille suunnatun paketin julkaisun yhteydessä.

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Suora keskitetty hallinnointi

ALUSTAVA AIKATAULU HANKINTAMENETTELYN KÄYNNISTÄMISEKSI

Arviolta vuoden 2011 kolmantena tai neljäntenä vuosineljänneksenä

TARJOUSPYYNTÖJEN ALUSTAVA ARVO

150 000 EUR

ERITYISSOPIMUS (SOVELTUVISSA TAPAUKSISSA)

Ei sovelleta

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/18

---

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen luettelo – EUVL:ssä C 316, 28.12.2007, s. 1, EUVL:ssä C 134, 31.5.2008, s. 16; EUVL:ssä C 177, 12.7.2008, s. 9; EUVL:ssä C 200, 6.8.2008, s. 10; EUVL:ssä C 331, 31.12.2008, s. 13; EUVL:ssä C 3, 8.1.2009, s. 10; EUVL:ssä C 37, 14.2.2009, s. 10; EUVL:ssä C 64, 19.3.2009, s. 20; EUVL:ssä C 99, 30.4.2009, s. 7; EUVL:ssä C 229, 23.9.2009, s. 28; EUVL:ssä C 263, 5.11.2009, s. 22; EUVL:ssä C 298, 8.12.2009, s. 17; EUVL:ssä C 74, 24.3.2010, s. 13; EUVL:ssä C 326, 3.12.2010, s. 17; EUVL:ssä C 355, 29.12.2010, s. 34; EUVL:ssä C 22, 22.1.2011, s. 22; EUVL:ssä C 37, 5.2.2011, s. 12; EUVL:ssä C 149, 20.5.2011, s. 8; EUVL:ssä C 190, 30.6.2011, s. 17; EUVL:ssä C 203, 9.7.2011, s. 14; EUVL:ssä C 210, 16.7.2011, s. 30 julkaistun luettelon päivitys

2011/C 271/06

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 562/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettujen rajanylityspaikkojen luettelo julkaistaan niiden tietojen perusteella, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle Schengenin rajasäännöstön 34 artiklan mukaisesti.

Tiedot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sen lisäksi ne päivitetään kuukausittain sisäasioiden pääosaston verkkosivuilla.

VIRO

EUVL:ssä C 316, 28.12.2007, julkaistujen tietojen muuttaminen

Korvataan kohta ”Maarajat” seuraavasti:

Maarajat

| Rajanylityspaikan nimi | Rajatarkastuspaikka |
| --- | --- |
| Koidula | Karisilla–Petseri-moottoritie |
| Koidula (rautatie) | Koidula rautatieasema |
| Luhamaa | Riika–Pihkova-moottoritie |
| Narva-1 | Tallinna–Narva-moottoritie |
| Narva (rautatie) | Narvan rautatieasema |
| Praaga | Praaga, Varan kunta |
| Narva-2 (1) | Narva, keskusta (1) |
| Saatse (1) | Saatse–Petseri-moottoritie (1) |

Rajanylityspaikan nimi

Rajatarkastuspaikka

Koidula

Karisilla–Petseri-moottoritie

Koidula (rautatie)

Koidula rautatieasema

Luhamaa

Riika–Pihkova-moottoritie

Narva-1

Tallinna–Narva-moottoritie

Narva (rautatie)

Narvan rautatieasema

Praaga

Praaga, Varan kunta

Narva-2 (1)

Narva, keskusta (1)

Saatse (1)

Saatse–Petseri-moottoritie (1)

---

(1)  Vain Viron tasavallan ja Venäjän federaation kansalaisille avoimet rajanylityspaikat. Venäjän federaation kanssa neuvotellaan parhaillaan näiden kahden rajanylityspaikan muuttamisesta siten, että ne ne joko varataan vain paikalliselle rajaliikenteelle tai muutetaan kansainvälisiksi rajanylityspaikoiksi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan henkilöstövalintatoimisto (EPSO)

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/19

---

ILMOITUS AVOIMISTA KILPAILUISTA

2011/C 271/07

Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto (EPSO) järjestää avoimet kilpailut seuraavilla aloilla:

| | EPSO/AD/227/11 – Arkistotoimi (AD 6) |
| --- | --- |

EPSO/AD/227/11 – Arkistotoimi (AD 6)

| | EPSO/AD/228/11 – Tieto- Ja viestintätekniikka (TVT) (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/228/11 – Tieto- Ja viestintätekniikka (TVT) (AD 7)

| | EPSO/AD/229/11 – EU:n ulkopuolisille maille annettavaa apua koskeva yhteistyö ja hallinnointi (AD 7) |
| --- | --- |

EPSO/AD/229/11 – EU:n ulkopuolisille maille annettavaa apua koskeva yhteistyö ja hallinnointi (AD 7)

Kilpailuilmoitus julkaistaan
  Euroopan unionin virallisen lehden 14 päivänä syyskuuta 2011 ilmestyvässä numerossa C 271 A 23 kielellä.

Lisätietoja EPSOn verkkosivuilla http://eu-careers.eu

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/20

---

VALTIONTUKI – SAKSA

Valtiontuki MC 12/10 – Sparkasse KölnBonnin divestoinnit Kölnin kaupungille

(Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2011/C 271/08

Komissio antoi Saksalle tiedoksi tukea MC 12/10 koskevan sui generis -päätöksensä 30 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

KIRJEEN TEKSTI

”I   MENETTELY

| (1) | Komissio hyväksyi asiassa C 32/09 29 päivänä syyskuuta 2010 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’pankkia koskeva päätös’ (1), 650 miljoonan EUR suuruisen pääoman korotuksen Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’pankki’, hyväksi. Hyväksyminen edellytti useita Saksan antamia sitoumuksia. Yksi sitoumuksista oli, että pankki myisi omistusosuutensa yhdessätoista kiinteistöalan tytäryhtiössä, jäljempänä ’tytäryhtiöt’, maaliskuun 2011 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi asiassa C 32/09 29 päivänä syyskuuta 2010 antamallaan päätöksellä, jäljempänä ’pankkia koskeva päätös’ (1), 650 miljoonan EUR suuruisen pääoman korotuksen Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’pankki’, hyväksi. Hyväksyminen edellytti useita Saksan antamia sitoumuksia. Yksi sitoumuksista oli, että pankki myisi omistusosuutensa yhdessätoista kiinteistöalan tytäryhtiössä, jäljempänä ’tytäryhtiöt’, maaliskuun 2011 loppuun mennessä.

| (2) | Saksa ilmoitti komissiolle 6 päivänä joulukuuta 2010, ettei tytäryhtiöitä olisi mahdollista divestoida sitoumuksen mukaisessa määräajassa. Saksa pyysi 2 päivänä helmikuuta 2011 divestoinnin määräajan jatkamista 31 päivään lokakuuta 2011. Saksa toimitti 23 päivänä helmikuuta 2011 lisätietoja, jotka osoittivat pankin tehneen kaiken mahdollisen myynnin toteuttamiseksi sitoumuksen mukaisessa määräajassa. |
| --- | --- |

(2)

Saksa ilmoitti komissiolle 6 päivänä joulukuuta 2010, ettei tytäryhtiöitä olisi mahdollista divestoida sitoumuksen mukaisessa määräajassa. Saksa pyysi 2 päivänä helmikuuta 2011 divestoinnin määräajan jatkamista 31 päivään lokakuuta 2011. Saksa toimitti 23 päivänä helmikuuta 2011 lisätietoja, jotka osoittivat pankin tehneen kaiken mahdollisen myynnin toteuttamiseksi sitoumuksen mukaisessa määräajassa.

| (3) | Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2011, että asian kiireellisyyden vuoksi se hyväksyisi poikkeuksellisesti sen, että tämä päätös annetaan englannin kielellä. |
| --- | --- |

(3)

Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä maaliskuuta 2011, että asian kiireellisyyden vuoksi se hyväksyisi poikkeuksellisesti sen, että tämä päätös annetaan englannin kielellä.

II.   TOSISEIKAT

| (4) | Pankkia koskeva päätös hyväksyttiin sillä edellytyksellä, että useita sitoumuksia pantaisiin täytäntöön. Sitoumusten (2) 13 kohdan mukaan Sparkasse KölnBonn myy seuraavat 11 omistusosuutta viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 Kölnin kaupungille, Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle tai kolmannelle osapuolelle:






  — | [...] (3) |
| --- | --- | --- |

(4)

Pankkia koskeva päätös hyväksyttiin sillä edellytyksellä, että useita sitoumuksia pantaisiin täytäntöön. Sitoumusten (2) 13 kohdan mukaan Sparkasse KölnBonn myy seuraavat 11 omistusosuutta viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2011 Kölnin kaupungille, Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle tai kolmannelle osapuolelle:

—

[...] (3)

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Päätöksessä ei säädetä mahdollisuudesta kyseisen määräajan jatkamiseen.

| (5) | Sitoumusten 14 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Kölnin kaupungin kanssa suoritettavat yksittäiset liiketoimet toteutetaan tavanomaisten markkinaedellytysten mukaisesti. Tätä varten riippumaton asiantuntija määrittää myynnin kohteen markkina-arvon siirtohetkellä.” Sitoumusten 15 kohdan mukaan ”tilintarkastusyhtiö tarkastaa ostajan puolesta omaisuuserien arvonmäärityksen ja sopimuksessa sovitut yleiset liiketoimintaa koskevat tiedot”. |
| --- | --- |

(5)

Sitoumusten 14 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Kölnin kaupungin kanssa suoritettavat yksittäiset liiketoimet toteutetaan tavanomaisten markkinaedellytysten mukaisesti. Tätä varten riippumaton asiantuntija määrittää myynnin kohteen markkina-arvon siirtohetkellä.” Sitoumusten 15 kohdan mukaan ”tilintarkastusyhtiö tarkastaa ostajan puolesta omaisuuserien arvonmäärityksen ja sopimuksessa sovitut yleiset liiketoimintaa koskevat tiedot”.

| (6) | Kyseiset omistukset ovat pieniä yhtiöitä (4), jotka toimivat lähinnä infrastruktuuri-, kaupunki- ja aluekehityshankkeissa. Niiden liiketoimintaan kuuluu kiinteistöjen kehittäminen, hallinnointi ja/tai isännöinti. Yksikään yhtiöistä ei toimi rahoituspalveluiden alalla. |
| --- | --- |

(6)

Kyseiset omistukset ovat pieniä yhtiöitä (4), jotka toimivat lähinnä infrastruktuuri-, kaupunki- ja aluekehityshankkeissa. Niiden liiketoimintaan kuuluu kiinteistöjen kehittäminen, hallinnointi ja/tai isännöinti. Yksikään yhtiöistä ei toimi rahoituspalveluiden alalla.

| (7) | Kölnin kaupunki teki 7 päivänä lokakuuta 2010 yleisen päätöksen osuuksien ostamisesta ja valtuutti toimeenpanevat virkamiehensä aloittamaan neuvottelut pankin kanssa. Kölnin kaupunki käynnisti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti yleisen Euroopan laajuisen tarjouskilpailun, jossa on tarkoitus valita osuuksien arvon kaupungin puolesta tarkastava tilintarkastusyhtiö. Tarjouskilpailumenettely on jo käynnissä. Sovellettavien sääntöjen mukaan tarjouskilpailun eri vaiheissa on noudatettava tiettyjä vähimmäismääräaikoja. Näiden sitovien määräaikojen vuoksi tarjouskilpailumenettelyä ja sitä seuraavaa valituksi tulleen tilintarkastajan suorittamaa arvonmäärityksen tarkastamista ei saada päätökseen ennen tavoitteena ollutta siirtopäivää, 31 päivää maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(7)

Kölnin kaupunki teki 7 päivänä lokakuuta 2010 yleisen päätöksen osuuksien ostamisesta ja valtuutti toimeenpanevat virkamiehensä aloittamaan neuvottelut pankin kanssa. Kölnin kaupunki käynnisti julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti yleisen Euroopan laajuisen tarjouskilpailun, jossa on tarkoitus valita osuuksien arvon kaupungin puolesta tarkastava tilintarkastusyhtiö. Tarjouskilpailumenettely on jo käynnissä. Sovellettavien sääntöjen mukaan tarjouskilpailun eri vaiheissa on noudatettava tiettyjä vähimmäismääräaikoja. Näiden sitovien määräaikojen vuoksi tarjouskilpailumenettelyä ja sitä seuraavaa valituksi tulleen tilintarkastajan suorittamaa arvonmäärityksen tarkastamista ei saada päätökseen ennen tavoitteena ollutta siirtopäivää, 31 päivää maaliskuuta 2011.

| (8) | Nykyisen suunnitelman mukaan koko prosessi, mukaan luettuina tarjouskilpailu, arvotuksen tarkastaminen, kaupungin hyväksyntä, allekirjoitukset ja liiketoimen toteutus, on mahdollista toteuttaa 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä. |
| --- | --- |

(8)

Nykyisen suunnitelman mukaan koko prosessi, mukaan luettuina tarjouskilpailu, arvotuksen tarkastaminen, kaupungin hyväksyntä, allekirjoitukset ja liiketoimen toteutus, on mahdollista toteuttaa 31 päivään lokakuuta 2011 mennessä.

| (9) | Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse KölnBonn pidättyy tekemästä strategisia päätöksiä siirrettävistä osuuksista 31 päivästä maaliskuuta 2011 myynnin toteutumiseen saakka ja tekee ainoastaan päätöksiä, jotka koskevat liiketoiminnan jatkamista. |
| --- | --- |

(9)

Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse KölnBonn pidättyy tekemästä strategisia päätöksiä siirrettävistä osuuksista 31 päivästä maaliskuuta 2011 myynnin toteutumiseen saakka ja tekee ainoastaan päätöksiä, jotka koskevat liiketoiminnan jatkamista.

| (10) | Kyseessä olevan divestoinnin määräajan jatkamista koskevasta pyynnöstä huolimatta Saksa väittää pankin tehneen kaiken voitavansa varmistaakseen myynnin tapahtumisen ajallaan. Tämän vahvistaa Sparkasse KölnBonnin tekemiä divestointeja valvova toimitsijamies, johon Saksa on sitoutunut. |
| --- | --- |

(10)

Kyseessä olevan divestoinnin määräajan jatkamista koskevasta pyynnöstä huolimatta Saksa väittää pankin tehneen kaiken voitavansa varmistaakseen myynnin tapahtumisen ajallaan. Tämän vahvistaa Sparkasse KölnBonnin tekemiä divestointeja valvova toimitsijamies, johon Saksa on sitoutunut.

III.   ARVIOINTI

| (11) | Edellä 4 kohdassa esitetty pyyntö, joka koskee divestointien määräajan jatkamista seitsemällä kuukaudella eli 31 päivään lokakuuta 2011 asti, liittyy pankkia koskevassa päätöksessä hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman toteutukseen. |
| --- | --- |

(11)

Edellä 4 kohdassa esitetty pyyntö, joka koskee divestointien määräajan jatkamista seitsemällä kuukaudella eli 31 päivään lokakuuta 2011 asti, liittyy pankkia koskevassa päätöksessä hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman toteutukseen.

| (12) | Komissio voi jatkaa divestointien määräaikaa. Vaikka asiasta ei ole nimenomaista säännöstä asetuksessa (EY) N:o 659/1999, komissio voi harkintansa mukaan jatkaa määräaikaa, kunhan tämä ei estä päätöksen täytäntöönpanoa (5). |
| --- | --- |

(12)

Komissio voi jatkaa divestointien määräaikaa. Vaikka asiasta ei ole nimenomaista säännöstä asetuksessa (EY) N:o 659/1999, komissio voi harkintansa mukaan jatkaa määräaikaa, kunhan tämä ei estä päätöksen täytäntöönpanoa (5).

| (13) | Komissio toteaa, että Sparkasse KölnBonn ja Kölnin kaupunki ovat jo käynnistäneet aktiivisesti asianomaisia osuuksia koskevan myyntimenettelyn. Tältä osin komissio panee merkille sekä Saksan että toimitsijamiehen näkemyksen, jonka mukaan pankki teki kaiken voitavansa myyntiprosessin edistämiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Komissio toteaa, että Sparkasse KölnBonn ja Kölnin kaupunki ovat jo käynnistäneet aktiivisesti asianomaisia osuuksia koskevan myyntimenettelyn. Tältä osin komissio panee merkille sekä Saksan että toimitsijamiehen näkemyksen, jonka mukaan pankki teki kaiken voitavansa myyntiprosessin edistämiseksi.

| (14) | Lisäksi on esitetty vakuuttavat perusteet siitä, että myynti tapahtuu viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2011, koska viivästyminen johtuu yksinomaan menettelyllisistä syistä, joihin pankki ei voi vaikuttaa. Molemmat osapuolet ovat edelleen sitoutuneita myyntiin. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi on esitetty vakuuttavat perusteet siitä, että myynti tapahtuu viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2011, koska viivästyminen johtuu yksinomaan menettelyllisistä syistä, joihin pankki ei voi vaikuttaa. Molemmat osapuolet ovat edelleen sitoutuneita myyntiin.

| (15) | Myynnin määräajan jatkaminen seitsemällä kuukaudelle ei kyseenalaista pankkia koskevassa päätöksessä hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman yleistä toteuttamista, joka kestää vuoteen 2014. Komissio katsoo erityisesti, ettei allekirjoittamisen viivästymisestä aiheudu uutta kilpailun vääristymistä, sillä kyseiset omistukset eivät kuulu rahoituspalvelualan liiketoimintaan ja pankin vaikutusvalta myytäviin yhtiöihin rajoittuu ainoastaan välttämättömään päivittäiseen liikkeenjohtoon. Ajallisesti rajoitetulla määräajan jatkamisella pankille annetaan siis mahdollisuus myydä osuutensa Kölnin kaupungille ennen 31 päivää lokakuuta 2011. Sen avulla pankki pystyy selvittämään edellä kuvatut, lähinnä pankista riippumattomat vaikeudet ja suorittamaan asianomaiset divestoinnit pankkia koskevassa päätöksessä säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(15)

Myynnin määräajan jatkaminen seitsemällä kuukaudelle ei kyseenalaista pankkia koskevassa päätöksessä hyväksytyn rakenneuudistussuunnitelman yleistä toteuttamista, joka kestää vuoteen 2014. Komissio katsoo erityisesti, ettei allekirjoittamisen viivästymisestä aiheudu uutta kilpailun vääristymistä, sillä kyseiset omistukset eivät kuulu rahoituspalvelualan liiketoimintaan ja pankin vaikutusvalta myytäviin yhtiöihin rajoittuu ainoastaan välttämättömään päivittäiseen liikkeenjohtoon. Ajallisesti rajoitetulla määräajan jatkamisella pankille annetaan siis mahdollisuus myydä osuutensa Kölnin kaupungille ennen 31 päivää lokakuuta 2011. Sen avulla pankki pystyy selvittämään edellä kuvatut, lähinnä pankista riippumattomat vaikeudet ja suorittamaan asianomaiset divestoinnit pankkia koskevassa päätöksessä säädetyllä tavalla.

| (16) | Näin ollen komissio katsoo, että pyydetty määräajan suhteellisen lyhyt jatkaminen 31 päivään lokakuuta 2011 on välttämätön ja perusteltu, etenkin kun otetaan huomioon divestoitavien yhtiöiden pieni koko ja niiden liiketoiminnan luonne. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen komissio katsoo, että pyydetty määräajan suhteellisen lyhyt jatkaminen 31 päivään lokakuuta 2011 on välttämätön ja perusteltu, etenkin kun otetaan huomioon divestoitavien yhtiöiden pieni koko ja niiden liiketoiminnan luonne.

IV.   PÄÄTELMÄ

| (17) | Edellä esitettyjen syiden perusteella komissio toteaa, että edellä (4) kohdassa tarkoitettu osuuksien divestoinnin määräajan jatkaminen seitsemällä kuukaudella on välttämätön sen varmistamiseksi, että pankin rakenneuudistussuunnitelma voidaan toteuttaa asianmukaisesti, eikä se estä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista. |
| --- | --- |

(17)

Edellä esitettyjen syiden perusteella komissio toteaa, että edellä (4) kohdassa tarkoitettu osuuksien divestoinnin määräajan jatkaminen seitsemällä kuukaudella on välttämätön sen varmistamiseksi, että pankin rakenneuudistussuunnitelma voidaan toteuttaa asianmukaisesti, eikä se estä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista.

V.   PÄÄTÖS

Komissio jatkaa päätöksen K(2010) 6470 liitteessä I olevassa 13 kohdassa määritettyjen osuuksien myynnin määräaikaa 31 päivään lokakuuta 2011.”

---

(1)  Komission päätös valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen, ei vielä julkaistu.

1

(2)  Ks. pankkia koskevan päätöksen liite I.

2

(3)  Liikesalaisuus.

3

(4)  Kaikkien asianomaisten osuuksien yhteenlasketun markkina-arvon arvioitiin olevan 30 päivänä kesäkuuta 2010 noin [...] miljoonaa euroa.

4

(5)  Ks. asiassa MC 8/09, WestImmo, 21 päivänä joulukuuta 2010 annettu päätös.

5

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 14.9.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 271/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 271/22

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2011/C 271/09

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”CHELČICKO-LHENICKÉ OVOCE”

EY-N:o CZ-PGI-0005-0436-23.11.2004

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Osoite: | Antonína Čermáka 2a |
| 160 68 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Úřad průmyslového vlastnictví

Osoite:

Antonína Čermáka 2a

160 68 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 220383111

Fax

+420 224324718

Sähköposti:

posta@upv.cz

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Unie ovocnářů jižních a západních Čech |
| --- | --- |
| Osoite: | Netolická 534/2 |
| 384 02 Lhenice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Unie ovocnářů jižních a západních Čech

Osoite:

Netolická 534/2

384 02 Lhenice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 388321371

Fax

+420 388321280

Sähköposti:

zemcheba@iol.cz

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.6: | Hedelmät |
| --- | --- |

Luokka 1.6:

Hedelmät

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi:

”Chelčicko-Lhenické ovoce”

4.2   Kuvaus:

Lauhkean ilmaston hedelmät, jotka on tarkoitettu syötäviksi sellaisenaan tai säilyketeollisuuden käyttöön. Säilykkeistä ei käytetä nimeä Chelčicko-Lhenické ovoce. Kyseessä ovat pääasiassa siemenkodalliset, kivelliset ja pienet hedelmät. Paikallisten hedelmien maku on täyteläinen, hapokas ja monipuolisen hedelmäinen ja pitkään suussa säilyvä. Sekä aromiin että makuun vaikuttavat hedelmien erityisominaisuudet (raikkaus, elinvoimaisuus ja kiinteys) johtuvat pääasiassa paikallisista ympäristöolosuhteista (esimerkiksi päivä- ja yölämpötilan erot kypsymisvaiheessa, aamuinen sumu kasvualueella). Chelčickon ja Lhenickon alueelta peräisin olevat hedelmät erottuvat muiden alueiden hedelmistä johtuen niiden erityisominaisuudesta, luonnollisesti tasapainoisesta sokerin ja happojen suhteesta. Niin sanotut puhtaat hedelmämaut syntyvät tästä ihanteellisesta suhteesta. Yleisvaikutelma on raikkaus, mieto maku ja hieno, runsas ja pitkäaikainen jälkimaku. Kyse on ominaisuudesta, joka on yhteistä kaikille Chelčicko-Lhenické ovoce -nimellä kutsuttaville hedelmille ja se on erityinen juuri tälle alueelle.

Kyse on pääasiassa seuraavista hedelmistä: omenat, kirsikat, hapankirsikat, luumut ja punaherukat. Nykyisin kasvatettavia lajikkeita ovat Julia, Angold, Šampion, Rubín – Bohemia, Rubinola, Topaz, Jonagold – Jonagored, Jonaprince, Golden Delicious, Idared, Merlose, Spartan (omenat); Burlat, Karešova, Vanda, Sam, Těchlovan, Kordia ja Napoleonova (kirsikat); Morellenfeuer, Érdi Bötermö, Fanal, varjomorelli (hapankirsikat); Čačanska rana, Čačanska lepotica, Čačanska najbolja, Stanley, Domácí velkoplodá (luumut); Holandský červený, Heinemannův pozdní, Losan, Rubigo, Rondon (punaherukat); sekä Otelo ja Öjebyn (mustaherukat).

4.3   Maantieteellinen alue:

Hedelmätarhat sijaitsevat Bavorovin syvängöllä Chelčickon alueella ja Blanský Lesin rinteillä Lhenickon alueella. Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä viljellään ainoastaan tällä alueella (Tšekissä Etelä-Böömissä Strakonicen ja Prachaticen alueilla). Alueilla ovat seuraavat kunnat: Chelčice, Truskovice, Libějovice, Vodňany, Krtely, Malovice, Bavorov ja Tourov (Chelčickon alue) sekä Lhenice, Vadkov, Mičovice, Jáma, Hoříkovice, Třebanice, Hrbov, Vodice, Třešňový Újezdec, Horni Chrášťany, Dolní Chrášťany ja Ratiborova Lhota (Lhenickon alue).

4.4   Alkuperätodisteet:

Merkintöihin sisältyvät viljelyalueet, varastot, säilytyslaatikot, erät ja pakkauspäivät. Asiakkaista pidetään tarkkaa luetteloa. Näin ollen kukin toimitus on jäljitettävissä ja yksittäisiä toimituksia ei ole mahdollista sekoittaa keskenään. Hedelmät lajitellaan, varastoidaan ja pakataan rajatulla maantieteellisellä alueella ja siksi niiden sekoittuminen muualla kasvatettuihin hedelmiin on mahdotonta.

Tuotantoon sovelletaan pääasiassa integroidun hedelmänviljelyn järjestelmistä ja menetelmistä annettuja ohjeita (SISPO). Eritelmän noudattamista koskevia tarkastuksia tehdään sisäisesti, minkä lisäksi niitä tekevät ulkopuoliset laboratoriot, ylempi tarkastuslaitos eli Tšekin maatalous- ja elintarviketarkastuslaitos (Státní zemědělská a potravinářská inspekce, SZPI) ja SISPO-järjestelmän valvontakomitea (paikan päällä tehtävät tarkastukset).

Kaikkien alueella poimittujen hedelmien varustaminen merkinnöillä jo hedelmätarhassa ja tarkat sadonkorjuutiedot takaavat sen, etteivät hedelmät pääse sekoittumaan muilta alueilta peräisin olevien hedelmien kanssa.

Varastoissa käsitellään ennakkoon merkittyjä hedelmiä ja käsittelyt merkitään luetteloon, jossa on tiedot hedelmien liikkumisesta ja markkinointiprosessista. Asiakkaille toimitettavien hedelmien on oltava peräisin kyseisiltä viljelyalueilta, ja tämä käy ilmi niiden merkinnöistä.

Oma laboratorio valvoo tuotteiden laatua. Käytössä on järjestelmä kemiallisia ja mikrobiologisia tarkastuksia ja tuotteiden arviointia varten. Lisäksi on otettu käyttöön HACCP-järjestelmä. Tarkastuksia tekee myös valvova tarkastuslaitos (ks. kohta 4.7) tarkastussuunnitelman mukaisesti.

Lisäksi tehdään integroidun hedelmänviljelyn periaatteiden soveltamista koskevia tarkastuksia:

Hedelmätarhojen ja ympäristön tilaa valvotaan. Hedelmätarhoihin on asennettu merkinantolaitteet. SISPO-valvontakomitea suorittaa tarkastuksia viljelijöiden toimitiloissa tavallisesti kerran vuodessa. Tarkastusten pääasiallisia kohteita ovat maaperän saastuminen, lannoitteet ja kasteluvesi, ja lisäksi valvotaan raskasmetalleja hedelmissä, bioottisia ja abioottisia tekijöitä, lannoitteiden ja torjunta-aineiden käyttöä, kastelua ja istutusta. Tarkastuksista määrätään integroidun hedelmänviljelyn järjestelmistä ja menetelmistä annetuissa ohjeissa, jotka Tšekin maatalousministeriö on hyväksynyt.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Kaikki hedelmät viljellään integroidun hedelmänviljelyn järjestelmistä annettujen ohjeiden (SISPO) mukaisesti, joiden laatimiseen on osallistunut myös paikallisia hedelmänviljelijöitä. SISPO:n määräämät integroidun tuotannon osatekijät ja menetelmät ovat seuraavat:

| — | Istutus: Hedelmien säilyvyyden ja kuluttajien laatuvaatimusten välinen kompromissi. Lajikkeiden valinta lämpötilan, sademäärän, kypsymiskauden ja sadonkorjuun perusteella. Perusrungon valinta maaperän, istutustavan ja -tiheyden perusteella. |
| --- | --- |

—

Istutus: Hedelmien säilyvyyden ja kuluttajien laatuvaatimusten välinen kompromissi. Lajikkeiden valinta lämpötilan, sademäärän, kypsymiskauden ja sadonkorjuun perusteella. Perusrungon valinta maaperän, istutustavan ja -tiheyden perusteella.

| — | Tautien ja tuholaisten torjunta: Luonnollisen ja kemiallisen torjunnan yhdistelmä. Biologinen torjunta. Hyönteisiä syövien lintujen ylläpitäminen. Luonnollisten petoeläinten levittäminen. Sopivat fyysiset, biotekniset ja maatalousteknologiset suojausmenetelmät alueella (maaperänhoito, lannoitus, leikkaaminen, karsiminen). Kasvitasapaino, tautien ja tuholaisten vähentäminen. Kemiallisen torjunnan vähentäminen. Lievästi myrkyllisten kemiallisten valmisteiden, testattujen ja hyväksyttyjen torjunta-aineiden, eläin- ja sienitorjunta-aineiden käyttö tarvittaessa. Valikoiva kemiallinen torjunta (vain tuholaisia hävittävien ja hyödyllisille eläimille vaarattomien torjunta-aineiden käyttö). Tuholaisansat. Tautien ja tuholaisten esiintymistä koskevat ennusteet. Tarkastuksia ja käyttöä koskeva kirjanpito. |
| --- | --- |

—

Tautien ja tuholaisten torjunta: Luonnollisen ja kemiallisen torjunnan yhdistelmä. Biologinen torjunta. Hyönteisiä syövien lintujen ylläpitäminen. Luonnollisten petoeläinten levittäminen. Sopivat fyysiset, biotekniset ja maatalousteknologiset suojausmenetelmät alueella (maaperänhoito, lannoitus, leikkaaminen, karsiminen). Kasvitasapaino, tautien ja tuholaisten vähentäminen. Kemiallisen torjunnan vähentäminen. Lievästi myrkyllisten kemiallisten valmisteiden, testattujen ja hyväksyttyjen torjunta-aineiden, eläin- ja sienitorjunta-aineiden käyttö tarvittaessa. Valikoiva kemiallinen torjunta (vain tuholaisia hävittävien ja hyödyllisille eläimille vaarattomien torjunta-aineiden käyttö). Tuholaisansat. Tautien ja tuholaisten esiintymistä koskevat ennusteet. Tarkastuksia ja käyttöä koskeva kirjanpito.

| — | Maaperänhoidon järjestelmä: Hedelmätarhat ovat ruohopeitteisiä (60–70 prosenttia alueesta) ja eri ruoholajeja yhdistellään. Ruohikot niitetään, erityisesti ennen sadonkorjuuta. Ruoho jätetään usein paikan päälle ja kerätään maakaistaleille. Kun sademäärä on alhainen (pääsääntöisesti alle 600 mm vuodessa), maata muokataan pinnalta (enintään 4 cm:n syvyyteen asti). |
| --- | --- |

—

Maaperänhoidon järjestelmä: Hedelmätarhat ovat ruohopeitteisiä (60–70 prosenttia alueesta) ja eri ruoholajeja yhdistellään. Ruohikot niitetään, erityisesti ennen sadonkorjuuta. Ruoho jätetään usein paikan päälle ja kerätään maakaistaleille. Kun sademäärä on alhainen (pääsääntöisesti alle 600 mm vuodessa), maata muokataan pinnalta (enintään 4 cm:n syvyyteen asti).

| — | Rikkaruohojen poisto: Rikkaruohojen määrän pitäminen harmittomana. Hyväksyttyjen kasvintorjunta-aineiden käyttö vain sopivina ajanjaksoina korkeintaan kerran vuodessa ja viimeistään 80 päivää ennen siemenkodallisten hedelmien keräämistä ja 50 päivää ennen kivellisten hedelmien keräämistä. Maaperänhoito sopivalla maalla. Rikkakasvien poltto. Runkojen ympärillä olevien maakaistaleiden kattaminen eli maanpinnan peittäminen orgaanisella materiaalilla tai värillisillä peitteillä. |
| --- | --- |

—

Rikkaruohojen poisto: Rikkaruohojen määrän pitäminen harmittomana. Hyväksyttyjen kasvintorjunta-aineiden käyttö vain sopivina ajanjaksoina korkeintaan kerran vuodessa ja viimeistään 80 päivää ennen siemenkodallisten hedelmien keräämistä ja 50 päivää ennen kivellisten hedelmien keräämistä. Maaperänhoito sopivalla maalla. Rikkakasvien poltto. Runkojen ympärillä olevien maakaistaleiden kattaminen eli maanpinnan peittäminen orgaanisella materiaalilla tai värillisillä peitteillä.

| — | Hedelmätarhojen kastelu: Kasteluun käytetään vettä, jolla ei ole kielteisiä vaikutuksia alueen ihmisten ja eläinten terveyteen, maaperään, pinta- ja pohjaveden laatuun eikä muihin ympäristön osiin. Kasteluveden tarkastus suoritetaan ainakin kerran kuukaudessa. |
| --- | --- |

—

Hedelmätarhojen kastelu: Kasteluun käytetään vettä, jolla ei ole kielteisiä vaikutuksia alueen ihmisten ja eläinten terveyteen, maaperään, pinta- ja pohjaveden laatuun eikä muihin ympäristön osiin. Kasteluveden tarkastus suoritetaan ainakin kerran kuukaudessa.

| — | Hedelmätarhojen lannoittaminen: Maaperän sisältämien ainesosien ja yhdisteiden suhteen on oltava tasapainossa hedelmälajien ja -lajikkeiden viljelyn helpottamiseksi. Tämä suhde vaikuttaa puiden kuntoon sekä hedelmien laatuun ja määrään. Lannoitus tapahtuu kunkin hedelmälajin ja -lajikkeen osalta maaperän ainesosien ja yhdisteiden suositeltujen ja mitattujen arvojen väliseen eroon perustuen. Lannoitusta ei tehdä tiettynä ajanjaksona ennen sadonkorjuuta ja sen jälkeen. Lannoitusta ja satoa koskevat tiedot merkitään muistiin. |
| --- | --- |

—

Hedelmätarhojen lannoittaminen: Maaperän sisältämien ainesosien ja yhdisteiden suhteen on oltava tasapainossa hedelmälajien ja -lajikkeiden viljelyn helpottamiseksi. Tämä suhde vaikuttaa puiden kuntoon sekä hedelmien laatuun ja määrään. Lannoitus tapahtuu kunkin hedelmälajin ja -lajikkeen osalta maaperän ainesosien ja yhdisteiden suositeltujen ja mitattujen arvojen väliseen eroon perustuen. Lannoitusta ei tehdä tiettynä ajanjaksona ennen sadonkorjuuta ja sen jälkeen. Lannoitusta ja satoa koskevat tiedot merkitään muistiin.

| — | Saastumisen valvonta: Erityisesti valvotaan raskasmetalleja maaperässä, kasteluvedessä, lannoitteissa ja hedelmissä. Hedelmien saastumisarvot mitataan käyttäen riittävän kattavia näytteitä. |
| --- | --- |

—

Saastumisen valvonta: Erityisesti valvotaan raskasmetalleja maaperässä, kasteluvedessä, lannoitteissa ja hedelmissä. Hedelmien saastumisarvot mitataan käyttäen riittävän kattavia näytteitä.

| — | Hedelmäpuiden fysiologinen tila ja tasapaino: Maataloustekniset toimet (leikkaus, maaperän käsittely, lannoitus, kasvavien hedelmien lukumäärän valvonta jne.) mukautetaan määrän, ajankohdan ja keston mukaan. Hedelmätarhojen tasapainoa ei horjuteta. Fysiologista tasapainoa arvioidaan maaperäanalyyseillä ja hedelmien tarkastuksilla. Subjektiivinen tarkastus tehdään yleensä viisi viikkoa ennen sadonkorjuuta. Tarkastuksissa arvioidaan hedelmien versomista, vartta, kokoa, valonsaantia ja ulkonäköä. Tavoitteena on saada hyvin kehittyneitä hedelmiä, jotka sisältävät tasapainoisesti arvokkaita ainesosia (sokeria, happoja, vitamiineja, mineraaleja ja aromaattisia aineita). |
| --- | --- |

—

Hedelmäpuiden fysiologinen tila ja tasapaino: Maataloustekniset toimet (leikkaus, maaperän käsittely, lannoitus, kasvavien hedelmien lukumäärän valvonta jne.) mukautetaan määrän, ajankohdan ja keston mukaan. Hedelmätarhojen tasapainoa ei horjuteta. Fysiologista tasapainoa arvioidaan maaperäanalyyseillä ja hedelmien tarkastuksilla. Subjektiivinen tarkastus tehdään yleensä viisi viikkoa ennen sadonkorjuuta. Tarkastuksissa arvioidaan hedelmien versomista, vartta, kokoa, valonsaantia ja ulkonäköä. Tavoitteena on saada hyvin kehittyneitä hedelmiä, jotka sisältävät tasapainoisesti arvokkaita ainesosia (sokeria, happoja, vitamiineja, mineraaleja ja aromaattisia aineita).

| — | Hedelmäpuiden tuottoisuuden ja hedelmien laadunvalvonta: Hedelmäpuita karsitaan säännöllisesti, jotta hedelmiä saataisiin ihanteellinen määrä. Hedelmiä vähennetään joko poimien tai käyttämällä sallittuja määriä jotakin hyväksyttyä kemiallista ainetta. |
| --- | --- |

—

Hedelmäpuiden tuottoisuuden ja hedelmien laadunvalvonta: Hedelmäpuita karsitaan säännöllisesti, jotta hedelmiä saataisiin ihanteellinen määrä. Hedelmiä vähennetään joko poimien tai käyttämällä sallittuja määriä jotakin hyväksyttyä kemiallista ainetta.

| — | Hedelmäpuiden leikkaamisen ja karsimisen periaatteet: Siemenkodallisten hedelmien puita viljellään yhden rivin järjestelmässä, jotta voidaan käyttää koneita. Karsiminen suoritetaan suositeltuina ajankohtina ja hyväksytyillä menetelmillä. Molemmat näistä riippuvat hedelmälajista ja -lajikkeesta. |
| --- | --- |

—

Hedelmäpuiden leikkaamisen ja karsimisen periaatteet: Siemenkodallisten hedelmien puita viljellään yhden rivin järjestelmässä, jotta voidaan käyttää koneita. Karsiminen suoritetaan suositeltuina ajankohtina ja hyväksytyillä menetelmillä. Molemmat näistä riippuvat hedelmälajista ja -lajikkeesta.

| — | Integroidun hedelmänviljelyn periaatteiden soveltamista koskevien tarkastusten osalta ks. kohta 4.4. |
| --- | --- |

—

Integroidun hedelmänviljelyn periaatteiden soveltamista koskevien tarkastusten osalta ks. kohta 4.4.

Kaikkia hedelmäpuulajeja karsitaan kahdesti vuoden aikana ja käsitellään kemiallisesti kasvukauden aikana riippuen tautien ja tuholaisten esiintymisestä kussakin hedelmätarhassa tiettynä vuonna. Kemialliset käsittelyt perustuvat kielteisten ilmiöiden mittauksiin ja valvontaan. Toimiin ryhdytään vasta kun taloudellisia haittoja on havaittavissa. Kaikki hedelmätarhat ovat ruohopeitteisiä ja ruohoa niitetään säännöllisesti. Runkojen ympärillä olevat maakaistaleet pidetään paljaina kasveista kasvintorjunta-aineilla. Vain jotkin kirsikkapuuistutukset ovat täysin ruohopeitteisiä.

Chelčickon ja Lhenickon alueiden ominaispiirre on lisäksi se, että yleisiä SISPO-menettelyjä sovelletaan ja tuotteita kehitetään (esimerkiksi tuholaisten torjunta) aluekohtaisesti kyseisellä alueella.

Puiden hoito kunkin hedelmäpuulajin osalta:

Omenapuut

Omenapuita viljellään avoimissa ja kuivissa paikoissa, joissa ei esiinny hallaa. Omenapuiden perusrungoiksi valitut puut ovat jonkin verran voimakkaammin kasvavia, koska viljelyalueen korkeudella maaperässä ei ole tarpeeksi vapaita ravinteita ja puiden on saatava itse jossakin määrin ravintoaineita. Aiemmin käytettiin M1-, M4-, ja A2-tyyppisiä perusrunkoja, kun taas nykyään M9-perusrunko on yleisin. Pieniin puihin kiinnitetään erillinen tukikeppi tai verkkoaita, johon puut sidotaan. Useat tekijät vaikuttavat omenapuiden istutusetäisyyteen ja siksi alueella on käytössä useita vaihtoehtoja. Istutusetäisyys riippuu pääasiassa viljelijän teknisistä laitteista, paikasta, perusrungon tyypistä ja kasvumallista. Aiemmin viljeltiin pääasiassa rivi-istutettuja vapaasti kasvavia kääpiökasvuisia puita, mutta nykyään on siirrytty tiheämpään sukkulamaisten puiden istutukseen. Koska alueen ilmasto ja alue yleensä on kostea, jotkin viljelijät kastelevat viljelyksiä vain harvoin. Sadonkorjuu tapahtuu tehokkaasti; poimitut omenat kerätään suuriin laatikoihin, jotka merkitään paikan päällä ja kuljetetaan nopeasti ilmastoituun varastoon.

Kirsikkapuut

Kirsikkapuita viljellään tavallisesti kuivilla ja valoisilla paikoilla, joilla on alhainen pohjaveden taso. Aiemmin perusrunkoina käytettiin vapaasti kasvavia pitkä- tai lyhytrunkoisia linnunkirsikkapuita riittävällä etäisyydellä toisistaan, jotta kirsikat voitiin poimia tikkailta puun kaikilta puolilta. Nykyään puut istutetaan tiheämmälle istutusetäisyydelle ja perusrunkoina ovat PHL ja Gizela. Puun latvoja hoidetaan leikkaamalla ne tasaisiksi ja mataliksi. Kirsikat poimitaan tehokkaasti kuljetus- tai myyntipakkauksiin, ja hedelmätarhassa tehtävän merkinnän jälkeen ne kuljetetaan nopeasti varastoon jäähdyttämistä, markkinakäsittelyä ja kuluttajille toimittamista varten.

Hapankirsikkapuut

Hapankirsikkapuita viljellään paikoissa, joissa on luonnostaan alhainen ravinnepitoisuus ja kuiva maaperä. Puita kasvatetaan rivi-istutuksissa ja niiden istutusetäisyys helpottaa mekaanista poimintaa. Hapankirsikkapuiden perusrungot ovat useimmiten Mahaleb-tyyppiä, ja puiden muoto soveltuu mekaanisten sadonkorjuulaitteiden käyttöön. Hapankirsikat kerätään kuljetusastioihin, ja hedelmätarhassa tapahtuvan merkinnän jälkeen ne kuljetetaan nopeasti varastoon jäähdyttämistä varten tai säilyketehtaaseen jatkokäsittelyä varten. Varastosta toimitetaan valmiita lähetyksiä myös muuhun jatkokäsittelyyn. Vain osa hapankirsikoista poimitaan käsin ja nautitaan tuoreina. Tässä tapauksessa menettelytapa on sama kuin kirsikoiden osalta.

Luumupuut

Luumupuita viljellään useimmiten lyhytrunkoisten puiden rivi-istutuksina paikoissa, joissa on riittävästi vesivarantoja ja paksu savipitoinen maakerros. Luumupuiden viljelyssä käytetään useita eri perusrunkotyyppejä, joista yleisin on Myrobalan. Puiden latvat ovat useimmiten vapaasti kasvavia, mikä helpottaa hedelmien mekaanista poimintaa. Noin puolet sadosta poimitaan käytettäväksi sellaisenaan ja puolet säilyketeollisuutta varten. Näin ollen puiden hoidossa otetaan huomioon mekaaninen sadonkorjuu. Luumut kerätään useimmiten kuljetusastioihin, jotka kuljetetaan hedelmätarhassa tapahtuvan merkinnän jälkeen varastoon jäähdyttämistä ja markkinakäsittelyä varten. Teollisuuden jatkokäsittelyä varten poimittavat hedelmät viedään varastoon jäähdyttämistä ja toimitusten valmistelua varten tai suoraan säilyketehtaaseen jatkokäsittelyä varten.

Puna- ja mustaherukka

Herukoita viljellään erittäin kosteassa, ravinnepitoisessa ja syvässä maaperässä, useimmiten alavilla mailla mutta ei kuitenkaan paikoissa, joissa esiintyy hallaa, vaikka ne kestävätkin alueella viljeltävistä hedelmistä parhaiten kylmää. Laajat herukkaviljelmät ovat juuripistokkaista saatujen kasvien rivi-istutuksia. Istutusetäisyys määräytyy viljely- ja poimintalaitteiden ja -teknologian mukaisesti. Nykyään on enää vain joitain herukkapensaita, jotka soveltuvat ainoastaan käsinpoimintaan. Sadonkorjuu tapahtuu lähes yksinomaan mekaanisesti, ja marjat käsitellään säilyketeollisuudessa. Vain osa marjoista poimitaan käsin kuluttajille syötäviksi sellaisenaan ja ruuanlaitossa käytettäviksi. Mekaaninen sadonkorjuu tapahtuu automaattisen poimijan avulla. Marjat kerätään kuljetusastioihin, jotka merkitään täysinä paikan päällä ja kuljetetaan mahdollisimman nopeasti varastoon jäähdyttämistä ja kuluttajille toimittamista varten.

Varastointi ja pakkaaminen:

Varastointi ja pakkaaminen suoritetaan rajatulla alueella. Tällä estetään poimittujen hedelmien – jotka kuljetetaan suoraan viljelmiltä varastoon – mahdollinen vahingoittuminen. Tällä varmistetaan myös, etteivät hedelmät sekoitu muualla viljeltyjen hedelmien kanssa. Kun hedelmät viljellään, varastoidaan ja pakataan tietyssä paikassa yhdenmukaisella tavalla, ne eivät pääse pilaantumaan.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Chelčickon ja Lhenickon alue ja siellä viljeltävät hedelmät erottuvat ominaisuuksiltaan Tšekissä ja koko Euroopassa. Tästä ovat osoituksena ennen muuta maine, Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien erityisominaisuuksiin vaikuttavat tekijät ja muut erityiset seikat sekä Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien ominaisuuksien kytkös alueen viljelyedellytyksiin kunkin hedelmälajin osalta.

4.6.1   Maine

Hedelmänviljelyllä on Chelčickon ja Lhenickon alueella 700-vuotiset perinteet. Pitkän perinteen ja paikallisten hedelmien laadun vuoksi alue on saanut lisänimen ”Etelä-Böömin puutarha”. Hedelmäaihe esiintyy niin Chelčicen kuin Lhenicenkin kunnan vaakunassa. Alueen hedelmänviljelyn historiasta ja maineesta kertoo teos Lhenice, zahrada Jižních Čech (Lhenice, Etelä-Böömin puutarha), tekijänä Václav Starý et al.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien maineesta ovat osoituksena myös jokavuotiset kukka- ja hedelmäfestivaalit, jotka järjestetään yhteistyössä Etelä- ja Länsi-Böömin hedelmänkasvattajien yhdistyksen kanssa. Kukkafestivaali on matkailu- ja pyöräilyturismitapahtuma, joka järjestetään kasvukauden alussa, kun hedelmäpuut heräävät taas eloon ja alkavat versoa ja kukkia. Hedelmäfestivaali on maineikas monipäiväinen tapahtuma, joka kuuluu lajissaan Tšekin tunnetuimpiin. Se muodostuu hedelmänäyttelystä ja siihen liittyvästä arviointitapahtumasta, hedelmämarkkinoista sekä kulttuuri- ja urheiluohjelmasta.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien poikkeuksellisesta laadusta ovat osoituksena niille valtakunnallisissa näyttelyissä (mm. Zahrada Čech – Litoměřice) myönnetyt useat tunnustukset. Mainitun näyttelyn lisäksi viljelijät ovat osallistuneet menestyksekkäästi myös muihin valtakunnallisiin näyttelyihin, joita ovat Hortikomplex – Olomouc, Země živitelka – České Budějovice sekä Zemědělec – Lysá nad Labem.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien viljelijät kuuluvat Etelä- ja Länsi-Böömin hedelmänkasvattajien yhdistykseen, joka harjoittaa muun muassa koulutus- ja valistustoimintaa, edistää hedelmien käyttöä, järjestää näyttelyitä ja harjoittaa julkaisu-, laatu- ja ympäristötoimintaa. Lisäksi alueella toimii paikallinen toimintaryhmä Rozkvět zahrady jižních Čech.

Chelčickon ja Lhenickon alueen viljelijät ovat yhteistyössä useiden johtavien tutkimus- ja koulutuslaitosten kanssa (mm. Etelä-Böömin yliopiston (České Budějovice) maataloustieteellinen tiedekunta, maa- ja metsätalouden alan Mendel-yliopiston (Brno) Lednicessä toimiva puutarhanhoidon tiedekunta, hedelmänviljelyn ja -tutkimuksen laitos Holovousy s.r.o., SEMPRA, Maatalousteknologian tutkimuslaitos (Praha), Maatalousekonomian tutkimuslaitos (Praha), Kasvinviljelytutkimuslaitos, Elintarviketutkimuslaitos (Praha), Tšekin tiedeakatemian orgaanisen kemian ja biokemian laitos, Biola-biologialaboratorio). Yhteistyön tulokset näkyvät yhtäältä uusien viljelymenetelmien kehittämisessä ja toisaalta niiden käytössä hedelmänviljelyssä Chelčickon ja Lhenickon alueella. Myös tällä on osansa Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien valtakunnallisessa maineessa.

Tuotanto

Vuosituotanto tonneina (2008): omena – 7 409, kirsikka – 115, hapankirsikka – 338, luumu – 416, herukka – 399.

Markkinointi

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä markkinoidaan menestyksekkäästi Tšekissä ja ulkomailla.

Kotimaanmyynti

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä toimitetaan Tšekissä noin 500 kaupalliselle yhteisölle.

Merkittäviä kaupallisia yhteisöjä, joille Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä toimitetaan: Terno, Ahold, Coops, Nova Fruit, CZ Fruit, Čeroz.

Vienti

Viennin prosentuaaliset osuudet sadosta: kirsikka – 38 %, hapankirsikka – 40 %, luumu – 50 %, herukka – 70 %.

Maat, joihin Chelčicko-Lhenické ovoce –hedelmiä viedään: Saksa, Alankomaat, Belgia, Itävalta, Suomi, Yhdistynyt kuningaskunta.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä viedään ulkomaille noin kymmenelle kaupalliselle yhteisölle.

Merkittäviä kaupallisia yhteisöjä, joille Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmiä viedään: Dinter, Phanner.

4.6.2   Chelčicko-Lhenické ovoce –hedelmien erityisominaisuuksiin vaikuttavat tekijät ja muut erityiset seikat

Chelčickon ja Lhenickon alueella (ks 4.2) viljeltäviin hedelmiin vaikuttavat olennaisella tavalla Šumava-vuorten ympäristölle luonteenomaiset ilmasto-olosuhteet Bavorovin syvängön ja Blanský Lesin alarinteiden välissä.

Chelčickon ja Lhenickon alueella on lampien, jokien ja purojen muodostama vesistöjärjestelmä. Juuri tämäntyyppinen maanmuodostus luo otolliset ilmasto-olosuhteet hedelmänviljelylle (esim. sademäärä, maaperän kosteus, päivä- ja yölämpötilojen vaihtelu ja yleiset aamusumut).

Chelčickon ja Lhenickon alueen ominaispiirteet:

| — | melko suuri korkeus merenpinnasta, koska alue sijaitsee Šumava-vuoriston ympäristössä |
| --- | --- |

—

melko suuri korkeus merenpinnasta, koska alue sijaitsee Šumava-vuoriston ympäristössä

| — | ilman puhtaus, joka johtuu varsinkin alueen runsaasta metsäpeitteestä ja siitä, ettei alueella ole ympäristöä pilaannuttavaa teollisuutta |
| --- | --- |

—

ilman puhtaus, joka johtuu varsinkin alueen runsaasta metsäpeitteestä ja siitä, ettei alueella ole ympäristöä pilaannuttavaa teollisuutta

| — | vuosikeskilämpötila 8,7 °C |
| --- | --- |

—

vuosikeskilämpötila 8,7 °C

| — | vuotuinen keskisademäärä 607 mm |
| --- | --- |

—

vuotuinen keskisademäärä 607 mm

| — | ilman keskimääräinen kuukausittainen suhteellinen kosteus 75,8 % – tämä arvo on hyvin korkea ja merkitsee sitä, että puut saavat kesällä kosteutta ja peittyvät talvella huurteeseen, mikä vähentää jäätymistä |
| --- | --- |

—

ilman keskimääräinen kuukausittainen suhteellinen kosteus 75,8 % – tämä arvo on hyvin korkea ja merkitsee sitä, että puut saavat kesällä kosteutta ja peittyvät talvella huurteeseen, mikä vähentää jäätymistä

| — | huomattavat erot päivä- ja yölämpötilojen välillä erityisesti sadonkorjuuaikaan |
| --- | --- |

—

huomattavat erot päivä- ja yölämpötilojen välillä erityisesti sadonkorjuuaikaan

| — | aamusumun yleinen esiintyminen, mikä johtuu lammista ja toisaalta myös vuorten osittain rajoittaman alueen allasmaisuudesta |
| --- | --- |

—

aamusumun yleinen esiintyminen, mikä johtuu lammista ja toisaalta myös vuorten osittain rajoittaman alueen allasmaisuudesta

| — | riittävä maaperän kosteus, johon ovat syynä sademäärän lisäksi myös tiheä lampien, jokien ja purojen verkosto |
| --- | --- |

—

riittävä maaperän kosteus, johon ovat syynä sademäärän lisäksi myös tiheä lampien, jokien ja purojen verkosto

| — | myöhäisempi kevääntulo ja sadon myöhäisempi kypsyminen, mikä johtuu alueen sijainnista vuorten kupeessa |
| --- | --- |

—

myöhäisempi kevääntulo ja sadon myöhäisempi kypsyminen, mikä johtuu alueen sijainnista vuorten kupeessa

| — | maaperän hyvä koostumus erityisesti mineraalien suhteen. |
| --- | --- |

—

maaperän hyvä koostumus erityisesti mineraalien suhteen.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien tärkein erityisominaisuus (sokerien ja happojen tasapainoinen suhde) johtuu ennen muuta paikallisesta ilmastosta (vaihtelevat lämpötilat, myöhäinen kevät, hedelmien myöhäinen kypsyminen) ja maaperästä (pH-arvojen tasapaino, yksittäiset mineraalit ja mineraalien keskinäinen suhde). Tehty laboratorioanalyysien mukaan hedelmien keskihappamuus saavuttaa optimaaliset arvot. Samoin maaperäanalyysit ovat vahvistaneet positiiviset tulokset, jotka eivät ole itsestään selviä kaikilla hedelmänviljelyalueilla.

Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien muut ominaisuudet (aromi, maku, raikkaus, pitkä säilyvyys, ainutlaatuiset värisävyt) johtuvat pääasiassa erityisestä mikroilmastosta, joka määräytyy edellä mainittujen olosuhteiden mukaan (metsät, lammet, korkea sijainti, kosteus, sumut jne.).

Eräs Chelčicko-Lhenické ovoce -hedelmien laatuun vaikuttava keskeinen tekijä on raskasmetallien hyvin alhainen pitoisuus ympäristössä ja näin ollen hedelmien vähäinen kontaminaatio, joka on selvästi raja-arvojen alapuolella. Tähän vaikuttaa myös hedelmäpuiden biologinen suojelu. Chelčickon ja Lhenickon alueella hedelmäpuiden suojeluun käytetään pääasiassa biologisia keinoja. Keinot ovat ekologisia, ja niillä on kiistattomia etuja verrattuna kemiallisiin menetelmiin. Alue on yksi biologisten kasvin- ja puunsuojelumenetelmien kehittämiskeskuksista Tšekissä.

Chelčickon ja Lhenickon alueen erityispiirre on myös tuotannon moninaisuus verrattuna muihin hedelmänviljelyalueisiin.

Alueen hedelmänviljelyn merkittävä piirre on myös integroitu SISPO-järjestelmä (ks. kohta 4.5 ”Tuotantomenetelmä”). Järjestelmän kehittämiseen ovat osallistuneet myös Chelčickon ja Lhenickon alueen hedelmänviljelijät. Järjestelmä vaikuttaa merkittävästi hedelmien luontaiseen korkeaan laatuun ja näin ollen siihen, että vaativienkin kuluttajien vaatimukset voidaan täyttää. Järjestelmään kuuluvat ohjeet optimaalista hedelmänviljelyä varten alueella, ja näitä ohjeita sovelletaan.

Rajatulla maantieteellisellä alueella vuosisatojen jatkuneen hedelmänviljelyperinteen aikana viljelijöille on jatkuvasti kertynyt parempaa tietämystä ja kokemusta siitä, mitä lajikkeita voidaan parhaiten kasvattaa ja missä ja miten. Tämä prosessi jatkuu edelleen.

Chelčicko-Lhenické ovoce -alkuperämerkintä on ollut suojeltuna Tšekissä (nro 194) 20 päivänä marraskuuta 2002 lähtien.

4.6.3   Chelčicko-Lhenické ovoce –hedelmien ominaisuuksien kytkös alueen viljelyedellytyksiin kunkin hedelmälajin osalta

Omenat

Omenille on ominaista niiden ainutlaatuinen arominen maku ja pitkään säilyvä jälkimaku, joka johtuu suhteellisen suuren ilmankosteuden vaikutuksesta, korkeiden lämpötilojen puuttumisesta kesäaikana sekä päivä- ja yölämpötilojen merkittävästä vaihtelusta, joka on seurausta vesi- ja metsäpinta-alan laajuudesta ja rajatun maatieteellisen alueen maisemaprofiilista. Tämä erityinen mikroilmasto myötävaikuttaa siihen, että maaperässä muodostuu ennen sadon kypsymistä juuri se sokerien, happojen ja aromaattisten aineiden suhde, josta omenien erityinen aromaattinen maku johtuu. Omenille on myös ominaista kaikissa viljellyissä lajikkeissa – kesälajikkeista aina niihin, joita varastoidaan valvotussa tilassa kevätkuukausiin asti – että ne säilyvät pitkän aikaa optimaalisen kypsinä nautittavaksi ilman, että maku ja aromi heikkenevät. Niille on tyypillistä myös laadultaan hyvän kuoren muodostuminen, joka on tulosta ennen muuta alueen suhteellisen korkeasta sijainnista sekä helteiden puuttumisesta kesäisin, mikä johtuu usein esiintyvien sumujen vaikutuksesta sekä raskaan kasteen esiintymisestä yhdessä auringonpaisteen kanssa. Tähän liittyvä ominaisuus on myös Chelčickon ja Lhenickon alueella viljeltäville yksittäisille omenalajikkeille tyypillinen väri.

Kirsikat

Kirsikoille on ominaista täyteläinen ja rikkaan aromaattinen maku ja tuore hedelmäliha sekä suuri sokeri- ja happosisältö ja näiden optimaalinen suhde. Eräiden lajikkeiden (Napoleon, Kordia, Van) tapauksessa hedelmien laatu- ja makuero verrattuna muilla alueilla viljeltäviin kirsikoihin on niin olennainen, että niitä on jopa pyritty rekisteröimään näiden lajikkeiden alueellisina mutaatioina. Ominaisuudet johtuvat maantieteellisesti rajatun alueen erityisistä maaperäolosuhteista ja epätasaisesta maisemaprofiilista. Laaksojen ja tasankojen maaperä on erityypistä kuin kukkuloilla. Rinteiden maaperä on kuivempaa ja vähemmän ravinteikasta, mutta siinä on tarpeeksi mineraaliravinteita ja ennen kaikkea hyvässä ja ainutlaatuisessa suhteessa. Merkittävä rooli on maaperän läpäisevyydellä. Juuri näitä rinteitä oli jo muinoin käytetty kirsikkatarhojen ja -puurivien istutukseen. Puut kasvavat niillä hyvin elinvoimaisesti riippumatta käytetyistä juurakoista, mikä johtuu terveestä juurisysteemistä, jolle paikallinen maaperä on kaikilta osin sovelias. Alueella ei ole vettynyttä tai hallanherkkää maaperää, joka voisi vahingoittaa puiden juuria ja runkoja tai aiheuttaa stressiä, jonka vaikutuksesta hedelmien makuominaisuudet jäisivät alle laatutason.

Hapankirsikat

Hapankirsikoille on ominaista vähäinen matoisuus ja hedelmän luontaisista ominaisuuksista johtuva hyvä säilyvyys. Nämä ominaisuudet johtuvat pääasiassa siitä, että maantieteellisesti rajatulla alueella sadonkorjuukypsyys saavutetaan maaperän korkean sijainnin ja viljeltävien lajikkeiden vuoksi myöhemmin kuin muilla alueilla. Tämä on sikäli edullista, että se poistaa tarpeen suojella hapankirsikoita madoilta ennen sadonkorjuuta ja kasvinsuojeluaineet eivät näin ollen voi vaikuttaa hedelmän luontaiseen laatuun. Hapankirsikalle on lisäksi tyypillistä voimakas maku ja aromi, jotka vaikuttavat myös siitä valmistettujen juomien ja muiden tuotteiden laatuun. Maku ja aromi johtuvat siitä, että Chelčickon ja Lhenickon alueella maaperän raskasmetallipitoisuudet ovat hyvin matalia ja teollisuuden ja liikenteen päästöt vähäisiä, millä on myönteinen vaikutus hedelmän laatuun.

Luumut

Luumuille on ominaista suuri sokeripitoisuus ja täyteläinen aromi, jotka johtuvat lämpötilojen vaihtelusta, usein esiintyvistä sumuista sekä myöhemmistä miedoista pakkasista. Ominaisuuksilla on suuri merkitys luumujen prosessoinnissa säilykkeiksi ja alkoholiksi. Aromaattisten aineiden sisältö on niin ikään suuriarvoinen, ja tämä hedelmä on kysytty valmistajien keskuudessa niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Paikallisen viileän ilmaston vuoksi virustaudit, jotka vaikuttavat haitallisesti hedelmien laatuun, ovat paljon vähemmän levinneitä. Tämä mahdollistaa myös alkuperäisten lajikkeiden viljelyn, joita ei ole jalostettu vastustuskykyisiksi virustaudeille (Prunus domestica). Hedelmien laatuun vaikuttavat kuitenkin ennen kaikkea alueen erityiset luonnonolosuhteet. Suhteellisen suuri ilmankosteus ja sademäärä mahdollistavat hedelmätarhojen ruohottamisen, mikä estää hedelmien liiallisen kuumentumisen ja assimilaation häiriintymisen. Maan kattaminen ruohoalueilla lisää maaperän pintakerroksen hiilidioksidipitoisuutta, mikä vaikuttaa myönteisesti hedelmien sokeri-happosuhteeseen kypsymisaikana. Lisäksi kalkkimaiden puuttuminen alueelta merkitsee sitä, etteivät puut kärsi raudan puutteesta, joka heikentäisi hedelmien laatua.

Puna- ja mustaherukat

Herukoille luonteenomainen aromi ja ihanteellinen sokeri-happosuhde johtuvat pääasiassa maaperä- ja ilmasto-olosuhteista, jotka ovat tämän hedelmien erikoislaadun kannalta ratkaisevia.

Koska Chelčickon ja Lhenickon alueella on maaperää, jonka pH on lievästi hapan, olosuhteet ovat ihanteelliset herukoiden viljelylle. Herukoiden laatu liittyy myös hedelmän suureen kokoon ja säilyvyyteen, joihin vaikuttaa maaperän luonnollinen korkeahko kaliumpitoisuus. Tämä on hyvin ratkaiseva tekijä, koska herukoissa kaliumin puute ilmenee pian muun muassa hedelmän koon pienenemisenä ja säilyvyyden heikentymisenä. Herukka on hedelmätyyppi, joka on hyvin vaativa maaperän humuspitoisuuden suhteen. Chelčickon ja Lhenickon alueella voidaan kasvukauden suhteellisen suuren ilmankosteuden ja sademäärän ansiosta pitää herukkaviljelmät jatkuvasti ruohotettuina. Säännöllinen maan kattaminen ruohoalueilla ja harventamisesta jääneiden poisleikattujen osien pilkkominen muodostaa pian humuskerroksen, jolla on olennainen vaikutus pensaston kasvuun ja elinvoimaisuuteen ja tuotannon laatuun. Kun alueella lisäksi vaikuttaa sille tyypillinen korkeiden päivälämpötilojen ja matalien yölämpötilojen vaihtelu ennen sadonkorjuuta, hedelmät kypsyvät hyvin aromaattisiksi ja sokeri-happosuhteeltaan ihanteellisiksi. Tämä näkyy myös alueella tuotetuista raaka-aineista valmistettujen tuotteiden laadussa.

4.7   Tarkastuslaitos:

| Nimi: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Osoite: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Nimi:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Táboře

Osoite:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tfn

+420 381200011

Fax

+420 381257000

Sähköposti:

tabor@szpi.gov.cz

4.8   Merkinnät:

Chelčickon ja Lhenickon alueelta peräisin olevat hedelmät pakataan erilaisiin Chelčicko-Lhenické ovoce -merkinnällä varustettuihin, yleensä vihreän, keltaisen ja punaisen värisiin pakkauksiin, joissa on viljelyspaikkakunnan logo ja nimi. Pakkauksien teksteiltä ei edellytetä tiettyä ulkomuotoa.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---