# Eiropas Savienības C 285E/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2011.285.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 285E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 29. septembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2011.285.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 285E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 29. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2011/C 285E/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 9/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi Pieņemta Padomē 2011. gada 19. jūlijā | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2011/C 285E/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 9/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi Pieņemta Padomē 2011. gada 19. jūlijā

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 29.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 9/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu, ar ko izveido Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi

Pieņemta Padomē 2011. gada 19. jūlijā

2011/C 285 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir vērsts uz aizvien ciešāku Eiropas tautu savienību un uztic Savienībai uzdevumu inter alia veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus izceļot kopīgo kultūras mantojumu. Šajā ziņā Savienība vajadzības gadījumā atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, lai uzlabotu zināšanas par Eiropas tautu kultūru un vēsturi un tās popularizētu. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir vērsts uz aizvien ciešāku Eiropas tautu savienību un uztic Savienībai uzdevumu inter alia veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus izceļot kopīgo kultūras mantojumu. Šajā ziņā Savienība vajadzības gadījumā atbalsta un papildina dalībvalstu rīcību, lai uzlabotu zināšanas par Eiropas tautu kultūru un vēsturi un tās popularizētu.

| (2) | Labākas zināšanas un izpratne, īpaši jauniešu vidū, par kopīgo, tomēr dažādo mantojumu palīdzētu stiprināt viņu piederības izjūtu Savienībai un izvērstu kultūru dialogu. Tādēļ ir svarīgi veicināt plašāku kultūras mantojuma pieejamību un uzsvērt tā eiropeisko dimensiju. |
| --- | --- |

(2)

Labākas zināšanas un izpratne, īpaši jauniešu vidū, par kopīgo, tomēr dažādo mantojumu palīdzētu stiprināt viņu piederības izjūtu Savienībai un izvērstu kultūru dialogu. Tādēļ ir svarīgi veicināt plašāku kultūras mantojuma pieejamību un uzsvērt tā eiropeisko dimensiju.

| (3) | Ar LESD ir izveidota arī Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgo dalībvalstu pilsonību un ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa saglabāšanā un stiprināšanā. Lai iedzīvotāji pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāks uzsvars būtu jāliek uz viņu kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem viņu līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, kultūru un valodu daudzveidības, iecietības un solidaritātes principiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar LESD ir izveidota arī Savienības pilsonība, kas papildina attiecīgo dalībvalstu pilsonību un ir būtisks elements Eiropas integrācijas procesa saglabāšanā un stiprināšanā. Lai iedzīvotāji pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju, lielāks uzsvars būtu jāliek uz viņu kopīgajām vērtībām, vēsturi un kultūru kā galvenajiem faktoriem viņu līdzdalībai tādā sabiedrībā, kas dibināta uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību ievērošanas, kultūru un valodu daudzveidības, iecietības un solidaritātes principiem.

| (4) | 2006. gada 28. aprīlī Granādā (Spānijā) uzsāka valdību iniciatīvu “Eiropas mantojuma zīme” (“valdību iniciatīva”). |
| --- | --- |

(4)

2006. gada 28. aprīlī Granādā (Spānijā) uzsāka valdību iniciatīvu “Eiropas mantojuma zīme” (“valdību iniciatīva”).

| (5) | Padome 2008. gada 20. novembrī pieņēma secinājumus (3) ar mērķi valdību iniciatīvu pārveidot par Savienības rīcību (“rīcība”), uzaicinot Komisiju iesniegt atbilstīgu priekšlikumu Savienības Eiropas mantojuma zīmes (“zīme”) izveidei un precizēt projekta īstenošanas praktiskās procedūras. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2008. gada 20. novembrī pieņēma secinājumus (3) ar mērķi valdību iniciatīvu pārveidot par Savienības rīcību (“rīcība”), uzaicinot Komisiju iesniegt atbilstīgu priekšlikumu Savienības Eiropas mantojuma zīmes (“zīme”) izveidei un precizēt projekta īstenošanas praktiskās procedūras.

| (6) | Komisijas veiktā sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējums apstiprināja, ka valdību iniciatīva ir noderīga, taču tika norādīts, ka tā ir jāpilnveido, lai tā pilnībā īstenotu savu potenciālu, un ka Savienības iesaistīšanās radītu tai uzskatāmu papildu vērtību un palīdzētu uzlabot tās kvalitāti. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas veiktā sabiedriskā apspriešana un ietekmes novērtējums apstiprināja, ka valdību iniciatīva ir noderīga, taču tika norādīts, ka tā ir jāpilnveido, lai tā pilnībā īstenotu savu potenciālu, un ka Savienības iesaistīšanās radītu tai uzskatāmu papildu vērtību un palīdzētu uzlabot tās kvalitāti.

| (7) | Zīmei būtu jāizmanto pieredze, kas gūta saistībā ar valdību iniciatīvu. |
| --- | --- |

(7)

Zīmei būtu jāizmanto pieredze, kas gūta saistībā ar valdību iniciatīvu.

| (8) | Zīmei būtu jātiecas veidot papildu vērtību un papildināmību attiecībā uz citām iniciatīvām, piemēram, UNESCO“Pasaules mantojuma sarakstu”, UNESCO“Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvo sarakstu” un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem”. Tās papildu vērtības pamatā vajadzētu būt ieguldījumam, ko atlasītie objekti devuši Eiropas vēsturē un kultūrā, tostarp Savienības veidošanā, kā arī uzskatāmai izglītojošai dimensijai, kas būtu vērsta uz iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, un sadarbības tīkliem starp šiem objektiem, lai dalītos pieredzē un paraugpraksē. Rīcībā galvenā uzmanība būtu jāpievērš objektu popularizēšanai un to pieejamībai, kā arī sniegtās informācijas un piedāvāto pasākumu kvalitātei, nevis objektu saglabāšanai, kas būtu jānodrošina ar jau esošiem aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(8)

Zīmei būtu jātiecas veidot papildu vērtību un papildināmību attiecībā uz citām iniciatīvām, piemēram, UNESCO“Pasaules mantojuma sarakstu”, UNESCO“Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvo sarakstu” un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem”. Tās papildu vērtības pamatā vajadzētu būt ieguldījumam, ko atlasītie objekti devuši Eiropas vēsturē un kultūrā, tostarp Savienības veidošanā, kā arī uzskatāmai izglītojošai dimensijai, kas būtu vērsta uz iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, un sadarbības tīkliem starp šiem objektiem, lai dalītos pieredzē un paraugpraksē. Rīcībā galvenā uzmanība būtu jāpievērš objektu popularizēšanai un to pieejamībai, kā arī sniegtās informācijas un piedāvāto pasākumu kvalitātei, nevis objektu saglabāšanai, kas būtu jānodrošina ar jau esošiem aizsardzības pasākumiem.

| (9) | Papildus tam, lai stiprinātu Eiropas iedzīvotāju piederības izjūtu Savienībai un veicinātu kultūru dialogu, rīcība varētu arī sniegt ieguldījumu, lai celtu kultūras mantojuma vērtību un savdabību, palielinātu mantojuma nozīmi reģionu ekonomiskajā un ilgtspējīgā attīstībā, jo īpaši ar kultūras tūrisma starpniecību, lai veidotu sinerģijas starp kultūras mantojumu un mūsdienu jaunradi un radošumu, un, plašākā kontekstā, lai atbalstītu demokrātijas vērtības un cilvēktiesības, kas ir Eiropas integrācijas pamatā. |
| --- | --- |

(9)

Papildus tam, lai stiprinātu Eiropas iedzīvotāju piederības izjūtu Savienībai un veicinātu kultūru dialogu, rīcība varētu arī sniegt ieguldījumu, lai celtu kultūras mantojuma vērtību un savdabību, palielinātu mantojuma nozīmi reģionu ekonomiskajā un ilgtspējīgā attīstībā, jo īpaši ar kultūras tūrisma starpniecību, lai veidotu sinerģijas starp kultūras mantojumu un mūsdienu jaunradi un radošumu, un, plašākā kontekstā, lai atbalstītu demokrātijas vērtības un cilvēktiesības, kas ir Eiropas integrācijas pamatā.

| (10) | Minētie mērķi pilnībā atbilst mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā “Eiropas darba kārtība kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”, kas ietver kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu, ka arī kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšanu. |
| --- | --- |

(10)

Minētie mērķi pilnībā atbilst mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā “Eiropas darba kārtība kultūrai augošas globalizācijas apstākļos”, kas ietver kultūras daudzveidības un kultūru dialoga sekmēšanu, ka arī kultūras kā jaunrades katalizatora veicināšanu.

| (11) | Ļoti svarīgi, lai zīmi piešķirtu, pamatojoties uz kopīgiem, skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un procedūrām, tostarp pirmajos divos atlases gados, kad būtu jāpiemēro pārejas laika noteikumi. |
| --- | --- |

(11)

Ļoti svarīgi, lai zīmi piešķirtu, pamatojoties uz kopīgiem, skaidriem un pārredzamiem kritērijiem un procedūrām, tostarp pirmajos divos atlases gados, kad būtu jāpiemēro pārejas laika noteikumi.

| (12) | Objektu atlases procedūra saskaņā ar šo rīcību būtu jāveic divos posmos. Objekti būtu vispirms sākotnēji jāatlasa valstu līmenī. Atbilstīgos gadījumos dalībvalstis varētu iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes. Pēc tam būtu jāveic atlase Savienības līmenī. Katrs objekts, kam piešķirta zīme, būtu jāpārrauga, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilsmi kritērijiem, kā tie noteikti zīmei. |
| --- | --- |

(12)

Objektu atlases procedūra saskaņā ar šo rīcību būtu jāveic divos posmos. Objekti būtu vispirms sākotnēji jāatlasa valstu līmenī. Atbilstīgos gadījumos dalībvalstis varētu iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes. Pēc tam būtu jāveic atlase Savienības līmenī. Katrs objekts, kam piešķirta zīme, būtu jāpārrauga, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilsmi kritērijiem, kā tie noteikti zīmei.

| (13) | Veicot šīs rīcības pirmo novērtējumu, būtu jāizskata iespēja paplašināt tās ģeogrāfisko darbības jomu. |
| --- | --- |

(13)

Veicot šīs rīcības pirmo novērtējumu, būtu jāizskata iespēja paplašināt tās ģeogrāfisko darbības jomu.

| (14) | Ja starp vairākiem objektiem, kas atrodas vienā dalībvalstī, pastāv skaidra tematiska saikne, šai rīcībai būtu jāatļauj iesniegt kopīgus pieteikumus. Šādiem kopīgajiem pieteikumiem vajadzētu ietvert pamatotu skaitu iesaistīto objektu, un tiem vajadzētu apliecināt Eiropas mēroga papildu vērtību salīdzinājumā ar to pašu objektu individuāliem pieteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ja starp vairākiem objektiem, kas atrodas vienā dalībvalstī, pastāv skaidra tematiska saikne, šai rīcībai būtu jāatļauj iesniegt kopīgus pieteikumus. Šādiem kopīgajiem pieteikumiem vajadzētu ietvert pamatotu skaitu iesaistīto objektu, un tiem vajadzētu apliecināt Eiropas mēroga papildu vērtību salīdzinājumā ar to pašu objektu individuāliem pieteikumiem.

| (15) | Līdzīgi, konkrētu objektu starptautiskās dimensijas dēļ šai rīcībai būtu jāatļauj iesniegt kopīgus pieteikumus gan par objektiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un kas attiecas uz vienu konkrētu tematu, gan par objektiem, kas atrodas vismaz divu dalībvalstu teritorijā. |
| --- | --- |

(15)

Līdzīgi, konkrētu objektu starptautiskās dimensijas dēļ šai rīcībai būtu jāatļauj iesniegt kopīgus pieteikumus gan par objektiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un kas attiecas uz vienu konkrētu tematu, gan par objektiem, kas atrodas vismaz divu dalībvalstu teritorijā.

| (16) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai un jo īpaši noteikumus par objektu izraudzīšanu zīmes piešķiršanai, zīmes atsaukšanu un oficiālo kārtību, kādā no zīmes var atteikties, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai un jo īpaši noteikumus par objektu izraudzīšanu zīmes piešķiršanai, zīmes atsaukšanu un oficiālo kārtību, kādā no zīmes var atteikties, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras.

| (17) | Zīmes administratīvajai pārvaldībai vajadzētu būt neapgrūtinošai un elastīgai, ievērojot subsidiaritātes principu. |
| --- | --- |

(17)

Zīmes administratīvajai pārvaldībai vajadzētu būt neapgrūtinošai un elastīgai, ievērojot subsidiaritātes principu.

| (18) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo Eiropas mantojuma zīmei jo īpaši vajadzīgi jauni, kopīgi, skaidri un pārredzami kritēriji un procedūras, kā arī labāka koordinācija starp dalībvalstīm, un to, ka tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo Eiropas mantojuma zīmei jo īpaši vajadzīgi jauni, kopīgi, skaidri un pārredzami kritēriji un procedūras, kā arī labāka koordinācija starp dalībvalstīm, un to, ka tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Rīcības izveide

Ar šo lēmumu izveido Eiropas Savienības rīcību (“rīcība”) “Eiropas mantojuma zīme” (“zīme”).

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “objekti” ir pieminekļi, dabas, zemūdens, arheoloģiski, rūpnieciski vai pilsētvides objekti, kultūras ainavas, piemiņas vietas, kultūras preces un priekšmeti un nemateriāls mantojums, kas saistīts ar kādu vietu, tostarp mūsdienu mantojums; |
| --- | --- |

1)

“objekti” ir pieminekļi, dabas, zemūdens, arheoloģiski, rūpnieciski vai pilsētvides objekti, kultūras ainavas, piemiņas vietas, kultūras preces un priekšmeti un nemateriāls mantojums, kas saistīts ar kādu vietu, tostarp mūsdienu mantojums;

| 2) | “starptautiskais objekts” ir:






  a) | vairāki objekti, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ir veltīti vienam konkrētam tematam, lai varētu iesniegt kopīgu pieteikumu; vai |
| --- | --- | --- |

2)

“starptautiskais objekts” ir:

a)

vairāki objekti, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ir veltīti vienam konkrētam tematam, lai varētu iesniegt kopīgu pieteikumu; vai

| b) | viens objekts, kas atrodas vismaz divu dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

b)

viens objekts, kas atrodas vismaz divu dalībvalstu teritorijā;

| 3) | “valsts nozīmes tematiskais objekts” ir vairāki objekti, kas atrodas vienā dalībvalstī un ir veltīti vienam konkrētam tematam, lai varētu iesniegt kopīgu pieteikumu. |
| --- | --- |

3)

“valsts nozīmes tematiskais objekts” ir vairāki objekti, kas atrodas vienā dalībvalstī un ir veltīti vienam konkrētam tematam, lai varētu iesniegt kopīgu pieteikumu.

3. pants

Mērķi

1.   Rīcība sekmē šādu vispārēju mērķu sasniegšanu:

| a) | pamatojoties uz Eiropas vēstures un kultūras mantojuma kopīgajām vērtībām un elementiem, kā arī uz izpratni par nacionālo un reģionālo daudzveidību, stiprināt Eiropas pilsoņu, jo īpaši jauniešu, piederības izjūtu Savienībai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz Eiropas vēstures un kultūras mantojuma kopīgajām vērtībām un elementiem, kā arī uz izpratni par nacionālo un reģionālo daudzveidību, stiprināt Eiropas pilsoņu, jo īpaši jauniešu, piederības izjūtu Savienībai;

| b) | stiprināt kultūru dialogu. |
| --- | --- |

b)

stiprināt kultūru dialogu.

2.   Lai sasniegtu 1. punktā noteiktos mērķus, rīcība tiek vērsta uz šādu starpposma mērķu sasniegšanu:

| a) | uzsvērt simbolisko vērtību un vairot savdabību objektiem, kam ir bijusi nozīmīga loma Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Eiropas veidošanā; |
| --- | --- |

a)

uzsvērt simbolisko vērtību un vairot savdabību objektiem, kam ir bijusi nozīmīga loma Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Eiropas veidošanā;

| b) | palielināt Eiropas iedzīvotāju izpratni par Eiropas vēsturi un Savienības veidošanu un viņu kopīgo, tomēr atšķirīgo kultūras mantojumu, jo īpaši saistībā ar demokrātijas vērtībām un cilvēktiesībām, kas ir Eiropas integrācijas procesa pamatā. |
| --- | --- |

b)

palielināt Eiropas iedzīvotāju izpratni par Eiropas vēsturi un Savienības veidošanu un viņu kopīgo, tomēr atšķirīgo kultūras mantojumu, jo īpaši saistībā ar demokrātijas vērtībām un cilvēktiesībām, kas ir Eiropas integrācijas procesa pamatā.

3.   Paši objekti tiek vērsti uz šādu konkrētu mērķu sasniegšanu:

| a) | izcelt to eiropeisko nozīmi; |
| --- | --- |

a)

izcelt to eiropeisko nozīmi;

| b) | palielināt Eiropas pilsoņu, īpaši jauniešu izpratni par viņu kopīgo kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

b)

palielināt Eiropas pilsoņu, īpaši jauniešu izpratni par viņu kopīgo kultūras mantojumu;

| c) | visā Savienībā atvieglot dalīšanos pieredzē un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

c)

visā Savienībā atvieglot dalīšanos pieredzē un paraugprakses apmaiņu;

| d) | palielināt un/vai uzlabot to pieejamību visiem, īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

d)

palielināt un/vai uzlabot to pieejamību visiem, īpaši jauniešiem;

| e) | izvērst kultūru dialogu, jo īpaši jauniešu vidū, nodrošinot mākslas, kultūras un vēstures izglītību; |
| --- | --- |

e)

izvērst kultūru dialogu, jo īpaši jauniešu vidū, nodrošinot mākslas, kultūras un vēstures izglītību;

| f) | veicināt sinerģiju starp kultūras mantojumu, no vienas puses, un mūsdienu jaunradi un radošumu, no otras puses; |
| --- | --- |

f)

veicināt sinerģiju starp kultūras mantojumu, no vienas puses, un mūsdienu jaunradi un radošumu, no otras puses;

| g) | sekmēt reģionu pievilcību un ekonomisko un ilgtspējīgo attīstību, jo īpaši ar kultūras tūrisma starpniecību. |
| --- | --- |

g)

sekmēt reģionu pievilcību un ekonomisko un ilgtspējīgo attīstību, jo īpaši ar kultūras tūrisma starpniecību.

4. pants

Dalība rīcībā

Rīcībā brīvprātīgi var iesaistīties Eiropas Savienības dalībvalstis.

5. pants

Rīcības papildu vērtība un papildināmība ar citām iniciatīvām

Komisija un dalībvalstis nodrošina rīcības papildu vērtību un papildināmību attiecībā uz citām iniciatīvām kultūras mantojuma jomā, tostarp UNESCO“Pasaules mantojuma” sarakstu, UNESCO“Cilvēces nemateriālā kultūras mantojuma reprezentatīvo sarakstu” un Eiropas Padomes “Eiropas kultūras ceļiem”.

6. pants

Tiesības izmantot rīcību

Uz zīmes piešķiršanu ir tiesīgi kandidēt objekti 2. panta nozīmē.

7. pants

Kritēriji

1.   Zīmi piešķir, pamatojoties uz turpmāk minētajiem kritērijiem (“kritēriji”).

| a) | Objektiem, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, jābūt simboliskai eiropeiskai vērtībai un jābūt bijušai svarīgai lomai Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības veidošanā. Tāpēc tiem jāpamato vismaz viens no šādiem aspektiem:






  i) | to pārrobežu vai Eiropas mēroga iezīmes, proti, kā to agrākā un tagadējā ietekme un to izraisītā interese pārsniedz vienas dalībvalsts robežas; |
| --- | --- | --- |

a)

Objektiem, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, jābūt simboliskai eiropeiskai vērtībai un jābūt bijušai svarīgai lomai Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības veidošanā. Tāpēc tiem jāpamato vismaz viens no šādiem aspektiem:

i)

to pārrobežu vai Eiropas mēroga iezīmes, proti, kā to agrākā un tagadējā ietekme un to izraisītā interese pārsniedz vienas dalībvalsts robežas;

| ii) | to loma un nozīme Eiropas vēsturē un Eiropas integrācijā un to saikne ar īpaši svarīgiem Eiropas notikumiem, personībām vai kustībām; |
| --- | --- |

ii)

to loma un nozīme Eiropas vēsturē un Eiropas integrācijā un to saikne ar īpaši svarīgiem Eiropas notikumiem, personībām vai kustībām;

| iii) | to loma un nozīme tādu kopīgo vērtību pilnveidošanā un izplatīšanā, kas ir Eiropas integrācijas pamatā. |
| --- | --- |

iii)

to loma un nozīme tādu kopīgo vērtību pilnveidošanā un izplatīšanā, kas ir Eiropas integrācijas pamatā.

| b) | Par objektu, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, iesniedz projektu, kura īstenošana jāsāk vēlākais izraudzīšanas gada beigās un kurā ietver visus šādus turpmāk minētos elementus:






  i) | veidot izpratni par objekta eiropeisko nozīmi, konkrēti, nodrošinot atbilstīgus informācijas sniegšanas pasākumus un informatīvas zīmes un apmācot personālu; |
| --- | --- | --- |

b)

Par objektu, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, iesniedz projektu, kura īstenošana jāsāk vēlākais izraudzīšanas gada beigās un kurā ietver visus šādus turpmāk minētos elementus:

i)

veidot izpratni par objekta eiropeisko nozīmi, konkrēti, nodrošinot atbilstīgus informācijas sniegšanas pasākumus un informatīvas zīmes un apmācot personālu;

| ii) | rīkot izglītojošus pasākumus, īpaši jauniešiem, kas uzlabo izpratni par Eiropas kopīgo vēsturi un tās kopīgo, tomēr atšķirīgo mantojumu un kas stiprina piederības izjūtu kopējai telpai; |
| --- | --- |

ii)

rīkot izglītojošus pasākumus, īpaši jauniešiem, kas uzlabo izpratni par Eiropas kopīgo vēsturi un tās kopīgo, tomēr atšķirīgo mantojumu un kas stiprina piederības izjūtu kopējai telpai;

| iii) | popularizēt daudzvalodību un padarīt objektus pieejamākus, lietojot vairākas Savienības valodas; |
| --- | --- |

iii)

popularizēt daudzvalodību un padarīt objektus pieejamākus, lietojot vairākas Savienības valodas;

| iv) | piedalīties zīmi saņēmušo objektu sadarbības tīklu darbībās, lai apmainītos ar pieredzi un sāktu kopīgus projektus; |
| --- | --- |

iv)

piedalīties zīmi saņēmušo objektu sadarbības tīklu darbībās, lai apmainītos ar pieredzi un sāktu kopīgus projektus;

| v) | veicināt objekta savdabību un pievilcību Eiropas mērogā, inter alia, izmantojot iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas un digitāli un interaktīvi līdzekļi, un tiecoties veidot sinerģiju ar citām Eiropas iniciatīvām. |
| --- | --- |

v)

veicināt objekta savdabību un pievilcību Eiropas mērogā, inter alia, izmantojot iespējas, ko sniedz jaunās tehnoloģijas un digitāli un interaktīvi līdzekļi, un tiecoties veidot sinerģiju ar citām Eiropas iniciatīvām.

Mākslas un kultūras pasākumu rīkošana, kas sekmē Eiropas kultūras speciālistu, mākslinieku un krājumu mobilitāti, rosina kultūru dialogu un palīdz veidot saikni starp mantojumu un mūsdienu jaunradi un radošumu, ir jāatbalsta, ja tas iespējams, ņemot vērā objekta specifiku.

| c) | Par objektu, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, iesniedz darba plānu, kurā ietver visus šādus turpmāk minētos elementus:






  i) | nodrošināt objekta pienācīgu pārvaldību, tostarp mērķu un rādītāju noteikšanu; |
| --- | --- | --- |

c)

Par objektu, kas kandidē uz zīmes piešķiršanu, iesniedz darba plānu, kurā ietver visus šādus turpmāk minētos elementus:

i)

nodrošināt objekta pienācīgu pārvaldību, tostarp mērķu un rādītāju noteikšanu;

| ii) | nodrošināt objekta saglabāšanu un tā nodošanu nākamajām paaudzēm saskaņā ar attiecīgiem aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt objekta saglabāšanu un tā nodošanu nākamajām paaudzēm saskaņā ar attiecīgiem aizsardzības pasākumiem;

| iii) | nodrošināt kvalitatīvas apmeklētāju uzņemšanas iespējas, piemēram, vēsturisku izklāstu, informāciju apmeklētājiem un informatīvas zīmes; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt kvalitatīvas apmeklētāju uzņemšanas iespējas, piemēram, vēsturisku izklāstu, informāciju apmeklētājiem un informatīvas zīmes;

| iv) | nodrošināt objekta pieejamību pēc iespējas plašākai sabiedrībai, inter alia, pielāgojot objektu vai apmācot personālu; |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt objekta pieejamību pēc iespējas plašākai sabiedrībai, inter alia, pielāgojot objektu vai apmācot personālu;

| v) | īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, konkrēti, piešķirot tiem privileģētu piekļuvi objektam; |
| --- | --- |

v)

īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, konkrēti, piešķirot tiem privileģētu piekļuvi objektam;

| vi) | reklamēt objektu kā ilgtspējīga tūrisma galamērķi; |
| --- | --- |

vi)

reklamēt objektu kā ilgtspējīga tūrisma galamērķi;

| vii) | izveidot saskaņotu un visaptverošu saziņas stratēģiju, kurā uzsvērta objekta eiropeiskā nozīme; |
| --- | --- |

vii)

izveidot saskaņotu un visaptverošu saziņas stratēģiju, kurā uzsvērta objekta eiropeiskā nozīme;

| viii) | nodrošināt, ka objekta pārvaldība ir pēc iespējas labvēlīgāka videi. |
| --- | --- |

viii)

nodrošināt, ka objekta pārvaldība ir pēc iespējas labvēlīgāka videi.

2.   Attiecībā uz 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem katru objektu izvērtē samērīgā veidā, ņemot vērā tā raksturīgās iezīmes.

8. pants

Eiropas žūrija

1.   Izveido Eiropas neatkarīgo ekspertu žūriju (“Eiropas žūrija”), lai tā veiktu atlasi un pārraudzību Savienības līmenī. Tā nodrošina, lai visās dalībvalstīs attiecībā uz objektiem pareizi piemērotu kritērijus.

2.   Eiropas žūrijā ir 13 locekļi; četrus locekļus ieceļ Eiropas Parlaments, četrus – Padome, četrus – Komisija un vienu – Reģionu komiteja saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Eiropas žūrija izraugās savu priekšsēdētāju.

3.   Eiropas žūrijas locekļi ir neatkarīgi eksperti ar ievērojamu pieredzi un zināšanām jomās, uz kurām attiecas rīcības mērķi. Katra iestāde un struktūra tiecas nodrošināt, lai to iecelto ekspertu zināšanas būtu pēc iespējas papildinošākas un lai šie eksperti tiktu izraudzīti, ņemot vērā līdzsvarotu ģeogrāfisko spektru.

4.   Eiropas žūrijas locekļus ieceļ uz trim gadiem.

Tomēr 2012. gadā Eiropas Parlaments ieceļ četrus ekspertus uz diviem gadiem, Padome – četrus uz trim gadiem, Komisija – četrus uz vienu gadu un Reģionu komiteja – vienu uz trim gadiem.

5.   Eiropas žūrijas locekļi deklarē visus pastāvošus vai iespējamus interešu konfliktus saistībā ar konkrētu objektu. Gadījumā, ja kāds no žūrijas locekļiem sniedz šādu deklarāciju vai ja atklājas šāds interešu konflikts, minētais žūrijas loceklis nepiedalās objekta izvērtēšanā, nedz arī jebkuru citu objektu izvērtēšanā no attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstīm.

6.   Komisija publisko visus Eiropas žūrijas ziņojumus, ieteikumus un paziņojumus.

9. pants

Pieteikuma veidlapa

Lai procedūras būtu pēc iespējas racionālākas un neapgrūtinošākas, Komisija izveido vienotu pieteikuma veidlapu (“pieteikuma veidlapa”), kuras pamatā ir minētie kritēriji un kuru izmanto visi objekti, kas kandidē.

10. pants

Priekšatlase valstu līmenī

1.   Par objektu priekšatlasi zīmes piešķiršanai atbild dalībvalstis.

2.   Katra dalībvalsts var reizi divos gados priekšatlasē izvirzīt ne vairāk kā divus objektus.

3.   Priekšatlases pamatā ir kritēriji, un tajā izmanto pieteikuma veidlapu.

4.   Katra iesaistītā dalībvalsts saskaņā ar subsidiaritātes principu izveido savas priekšatlases procedūras un grafiku, cenšoties panākt pēc iespējas neapgrūtinošākus un elastīgākus administratīvos pasākumus. Līdz atlases procedūras gada 1. martam tās nosūta Komisijai priekšatlasē izvirzīto objektu pieteikuma veidlapas saskaņā ar pielikumā iekļauto grafiku.

5.   Komisija publisko priekšatlasē izvirzīto objektu pilnu sarakstu un pēc priekšatlases posma pabeigšanas par to nekavējoties informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju, lai Eiropas Parlaments, Padome, Reģionu komiteja, dalībvalstis vai jebkura cita persona vai vienība varētu iesniegt Komisijai jebkādas piezīmes, kas varētu ietekmēt minēto objektu atlasi.

11. pants

Atlase Savienības līmenī

1.   Objektu atlasi zīmes piešķiršanai veic Eiropas žūrija Komisijas atbildībā.

2.   Eiropas žūrija izvērtē priekšatlasē izvirzīto objektu pieteikumus un atlasa ne vairāk kā vienu objektu no katras dalībvalsts. Vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu informāciju un rīkot objektu apmeklējumus.

3.   Atlases pamatā ir kritēriji, un tajā izmanto pieteikuma veidlapu. Eiropas žūrija arī pienācīgi ņem vērā piezīmes, kas minētas 10. panta 5. punktā.

4.   Eiropas žūrija sniedz ziņojumu par priekšatlasē izvirzītajiem objektiem un vēlākais līdz atlases procedūras gada beigām to nosūta Komisijai. Minētajā ziņojumā iekļauj ieteikumu par zīmes piešķiršanu un sniedz pavadpaskaidrojumu par saviem secinājumiem attiecībā uz tiem objektiem, kas tika atlasīti, un tiem, kas netika atlasīti. Komisija minēto ziņojumu nekavējoties pārsūta informācijai Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai.

5.   Objekti, kas kandidēja un netika atlasīti, var nākamajos gados iesniegt jaunu pieteikumu priekšatlasei valsts līmenī.

12. pants

Starptautiski objekti

1.   Lai starptautisks objekts būtu tiesīgs kandidēt uz zīmes piešķiršanu, tas atbilst visiem šādiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | ikviens iesaistītais objekts pilnībā atbilst kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

ikviens iesaistītais objekts pilnībā atbilst kritērijiem;

| b) | vienu no iesaistītajiem objektiem izraugās par koordinējošo objektu, kas kalpos par vienoto kontaktpunktu Komisijai; |
| --- | --- |

b)

vienu no iesaistītajiem objektiem izraugās par koordinējošo objektu, kas kalpos par vienoto kontaktpunktu Komisijai;

| c) | pieteikumu iesniedz ar vienotu nosaukumu; |
| --- | --- |

c)

pieteikumu iesniedz ar vienotu nosaukumu;

| d) | ja vajadzīgs, sniedz pamatojumu par skaidru tematisko saikni. |
| --- | --- |

d)

ja vajadzīgs, sniedz pamatojumu par skaidru tematisko saikni.

2.   Attiecībā uz pieteikumiem par starptautiskiem objektiem ievēro to pašu procedūru, ko piemēro citiem objektiem. Pēc apspriešanās starp iesaistītajiem objektiem, un iesaistot attiecīgās valstu iestādes, par katru iesaistīto objektu aizpilda pieteikuma veidlapu un to nosūta koordinējošajam objektam. Starptautiskus objektus, ievērojot 10. panta 2. punktā noteiktos objektu skaitliskos ierobežojumus, priekšatlasē izvirza tā dalībvalsts, kurā atrodas koordinējošais objekts, un tos ierosina visu attiecīgo dalībvalstu vārdā pēc tam, kad šīs dalībvalstis par to vienojušās.

3.   Kad ir atlasīts starptautisks objekts, šim starptautiskajam objektam zīmi piešķir kā kopumam un ar vienu nosaukumu.

4.   Ja starptautisks objekts atbilst visiem kritērijiem, atlases laikā šim objektam dod priekšroku.

13. pants

Valsts nozīmes tematiski objekti

1.   Lai valsts nozīmes tematisks objekts būtu tiesīgs kandidēt uz zīmes piešķiršanu, tas atbilst visiem šādiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | uzrāda kopīga pieteikuma eiropeisko papildu vērtību salīdzinājumā ar individuāliem pieteikumiem; |
| --- | --- |

a)

uzrāda kopīga pieteikuma eiropeisko papildu vērtību salīdzinājumā ar individuāliem pieteikumiem;

| b) | uzrāda skaidru tematisko saikni; |
| --- | --- |

b)

uzrāda skaidru tematisko saikni;

| c) | ikviens iesaistītais objekts pilnībā atbilst kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

ikviens iesaistītais objekts pilnībā atbilst kritērijiem;

| d) | vienu no iesaistītajiem objektiem izraugās par koordinējošo objektu, kas kalpos par vienoto kontaktpunktu Komisijai; |
| --- | --- |

d)

vienu no iesaistītajiem objektiem izraugās par koordinējošo objektu, kas kalpos par vienoto kontaktpunktu Komisijai;

| e) | pieteikumu iesniedz ar vienotu nosaukumu. |
| --- | --- |

e)

pieteikumu iesniedz ar vienotu nosaukumu.

2.   Attiecībā uz pieteikumiem par valsts nozīmes tematiskiem objektiem ievēro to pašu procedūru, ko piemēro citiem objektiem. Par katru iesaistīto objektu aizpilda pieteikuma veidlapu un to nosūta koordinējošajam objektam. Valsts nozīmes tematiskus objektus, ievērojot 10. panta 2. punktā noteiktos objektu skaitliskos ierobežojumus, priekšatlasē izvirza attiecīgā dalībvalsts.

3.   Kad ir atlasīts valsts nozīmes tematisks objekts, šim valsts nozīmes tematiskajam objektam zīmi piešķir kā kopumam un ar vienu nosaukumu.

14. pants

Objektu izraudzīšanās

1.   Komisija, pienācīgi ņemot vērā Eiropas žūrijas ieteikumu, izraugās objektus, kam piešķirama zīme. Komisija par tās izraudzītajiem objektiem informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju.

2.   Zīmi piešķir uz neierobežotu laiku, ievērojot 15. pantā izklāstītos nosacījumus un atkarībā no tā, vai rīcība turpinās, un neskarot 16. pantu.

15. pants

Pārraudzība

1.   Katru objektu, kam piešķirta zīme, regulāri pārrauga, lai nodrošinātu, ka tas joprojām atbilst kritērijiem un tiek ievērots kopā ar tā pieteikumu iesniegtais projekts un darba plāns.

2.   Dalībvalstis ir atbildīgas par visu to teritorijā esošo objektu pārraudzību. Par starptautiska objekta pārraudzību atbild dalībvalsts, kurā atrodas koordinējošais objekts.

3.   Dalībvalstis vāc visu vajadzīgo informāciju un saskaņā ar pielikumā iekļauto grafiku katru ceturto gadu sagatavo ziņojumu. Dalībvalstis šo ziņojumu nosūta Komisijai līdz pārraudzības procedūras gada 1. martam. Komisija ziņojumu iesniedz Eiropas žūrijai izskatīšanai.

4.   Eiropas žūrija līdz pārraudzības procedūras gada beigām sniedz ziņojumu par situāciju objektos, kas saņēmuši zīmi, un vajadzības gadījumā tajā iekļauj ieteikumus, kas jāņem vērā nākamajā pārraudzības periodā.

5.   Komisija, sadarbojoties ar Eiropas žūriju, nosaka kopīgus rādītājus, lai dalībvalstis varētu nodrošināt saskaņotu pieeju pārraudzības procedūrai.

16. pants

Zīmes anulēšana vai atteikšanās no tās

1.   Ja Eiropas žūrija konstatē, ka objekts vairs neatbilst kritērijiem vai ka vairs netiek ievērots kopā ar tā pieteikumu iesniegtais projekts un darba plāns, tā ar Komisijas starpniecību sāk pārrunas ar attiecīgo dalībvalsti nolūkā veicināt vajadzīgos objekta pielāgojumus.

2.   Ja vajadzīgie objekta pielāgojumi nav veikti 18 mēnešu laikā pēc pārrunu sākuma, Eiropas žūrija par šo faktu paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno iemeslu izklāstījumu, un tajā iekļauj praktiskus ieteikumus stāvokļa uzlabošanai.

3.   Ja 18 mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā paziņojuma praktiskie ieteikumi nav īstenoti, Eiropas žūrija sniedz Komisijai ieteikumu anulēt attiecīgajam objektam piešķirto zīmi.

4.   Ja Eiropas žūrija konstatē, ka kāds objekts, kas iesaistīts starptautiskā objektā vai valsts nozīmes tematiskā objektā, vairs neatbilst kritērijiem vai ka vairs netiek ievērots kopā ar tā pieteikumu iesniegtais projekts un darba plāns, piemēro 1., 2. un 3. punktā izklāstīto procedūru. Saskaņā ar šo punktu zīmes anulēšanu piemēro visam starptautiskajam objektam vai valsts nozīmes tematiskam objektam kopumā. Tomēr gadījumos, kad starptautiskā objekta vai valsts nozīmes tematiska objekta saskaņotība netiks nelabvēlīgi ietekmēta, Eiropas žūrija var ieteikt anulēšanu piemērot tikai iesaistītajam objektam.

5.   Komisija, pienācīgi ņemot vērā 3. punktā minēto ieteikumu, pieņem lēmumu atsaukt zīmi. Komisija par zīmes atsaukšanu informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju.

6.   Objekti var jebkurā laikā atteikties no zīmes, un šādos gadījumos par šo atteikšanos paziņo attiecīgajai dalībvalstij, kas savukārt par to informē Komisiju. Komisija oficiāli noformē atteikšanos un par to informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju.

17. pants

Praktiski pasākumi

1.   Komisija īsteno rīcību. Tā jo īpaši:

| a) | nodrošina rīcības vispārēju saskaņotību un kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

nodrošina rīcības vispārēju saskaņotību un kvalitāti;

| b) | nodrošina koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas žūriju; |
| --- | --- |

b)

nodrošina koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas žūriju;

| c) | ievērojot mērķus un kritērijus, ciešā sadarbībā ar Eiropas žūriju izstrādā norādes, kas palīdz veikt atlases un pārraudzības procedūras; |
| --- | --- |

c)

ievērojot mērķus un kritērijus, ciešā sadarbībā ar Eiropas žūriju izstrādā norādes, kas palīdz veikt atlases un pārraudzības procedūras;

| d) | sniedz atbalstu Eiropas žūrijai. |
| --- | --- |

d)

sniedz atbalstu Eiropas žūrijai.

2.   Komisija atbild par informācijas sniegšanu saistībā ar zīmi un tās uzskatāmības nodrošināšanu Savienības līmenī, jo īpaši izveidojot un uzturot īpašu tīmekļa vietni. Komisija arī nodrošina to, ka rīcībai tiek izveidots logotips.

3.   Komisija sekmē sadarbības tīklu veidošanu starp objektiem, kam piešķirta zīme.

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētās darbības, kā arī Eiropas žūrijas izmaksas sedz ar finansējumu, kas paredzēts 20. pantā.

18. pants

Novērtējums

1.   Komisija nodrošina rīcības ārēju un neatkarīgu novērtējumu. Šādu novērtējumu veic katru sesto gadu saskaņā ar pielikumā iekļauto grafiku, un tajā izskata visus elementus, tostarp rīcības īstenošanai izmantoto procesu efektivitāti, objektu skaitu, rīcības ietekmi, iespēju paplašināt tās ģeogrāfisko darbības jomu, kā to varētu uzlabot un vai tā būtu jāturpina.

2.   Komisija sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā paredzētā novērtējuma pabeigšanas sniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Reģionu komitejai, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus.

19. pants

Pārejas noteikumi

1.   Dalībvalstis, kas nepiedalījās valdību 2006. gada iniciatīvā “Eiropas mantojuma zīme” (“valdību iniciatīva”), 2013. gadā priekšatlasē var izvirzīt līdz četriem objektiem zīmes piešķiršanai.

2.   Dalībvalstis, kas piedalījās valdību iniciatīvā, 2014. gadā priekšatlasē var izvirzīt līdz četriem objektiem zīmes piešķiršanai. Dalībvalstis var izvirzīt objektus, kuriem ar valdību iniciatīvu zīme jau tikusi piešķirta.

3.   Visus objektus, kas minēti 1. un 2. punktā, Eiropas žūrija novērtē pēc tiem pašiem kritērijiem, un attiecībā uz tiem ievēro to pašu procedūru, ko piemēro pārējiem objektiem.

4.   Ja viens no 1. un 2. punktā minētajiem objektiem neatbilst kritērijiem vai ir vajadzīga papildu informācija, Eiropas žūrija ar Komisijas starpniecību sāk pārrunas ar attiecīgo dalībvalsti, lai noteiktu, vai līdz lēmuma pieņemšanai pieteikumu iespējams uzlabot. Vajadzības gadījumā var rīkot attiecīgā objekta apmeklējumus.

20. pants

Finanšu noteikumi

1.   Rīcības īstenošanai laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim paredzētais finansējums ir EUR 650 000.

2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai.

21. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 267, 1.10.2010., 52. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 16. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2011. gada 19. jūlija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja un Padomes ... lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV C 319, 13.12.2008., 11. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Grafiks

| Gads | |
| --- | --- |
| 2011 | Lēmuma stāšanās spēkā
  Sagatavošana |
| 2012 | Sagatavošana |
| 2013 | Dalībvalstis, kas nepiedalījās valdību iniciatīvā, pirmoreiz izvirza objektus, kuri kandidē |
| 2014 | Dalībvalstis, kas piedalījās valdību iniciatīvā, pirmoreiz izvirza objektus, kuri kandidē |
| 2015 | Atlase |
| 2016 | Pārraudzība |
| 2017 | Atlase |
| 2018 | Zīmes novērtēšana |
| 2019 | Atlase |
| 2020 | Pārraudzība |
| 2021 | Atlase |
| 2022 | — |
| 2023 | Atlase |
| 2024 | Pārraudzība
  Zīmes novērtēšana |
| 2025 | Atlase |
| ... | ... |

Gads

2011

Lēmuma stāšanās spēkā

Sagatavošana

2012

Sagatavošana

2013

Dalībvalstis, kas nepiedalījās valdību iniciatīvā, pirmoreiz izvirza objektus, kuri kandidē

2014

Dalībvalstis, kas piedalījās valdību iniciatīvā, pirmoreiz izvirza objektus, kuri kandidē

2015

Atlase

2016

Pārraudzība

2017

Atlase

2018

Zīmes novērtēšana

2019

Atlase

2020

Pārraudzība

2021

Atlase

2022

—

2023

Atlase

2024

Pārraudzība

Zīmes novērtēšana

2025

Atlase

...

...

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija priekšlikumu pieņēma 2010. gada 9. martā. |
| --- | --- |

1.

Komisija priekšlikumu pieņēma 2010. gada 9. martā.

| 2. | Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2010. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2010. gada 9. jūnijā.

| 3. | Eiropas Parlaments nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 16. decembra plenārsēdē. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 16. decembra plenārsēdē.

| 4. | Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

4.

Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. panta 5. punktu.

II.   MĒRĶIS

Eiropas mantojuma zīme ir starpvaldību iniciatīva, ko izvirzīja 2006. gadā. Tā kā šīs iniciatīvas praktiskajā īstenošanā bija dažas nepilnības, Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu par Eiropas mantojuma zīmes izveidi, ko veiktu Eiropas Savienība. Eiropas Savienības rīcībai saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi ir šādi trīs mērķu kopumi:

| 1) | vispārējie mērķi ir, pamatojoties uz vēstures un kultūras mantojuma kopīgajām vērtībām, kā arī uz izpratni par daudzveidību, stiprināt Eiropas iedzīvotāju piederības izjūtu Savienībai un stiprināt kultūru dialogu; |
| --- | --- |

1)

vispārējie mērķi ir, pamatojoties uz vēstures un kultūras mantojuma kopīgajām vērtībām, kā arī uz izpratni par daudzveidību, stiprināt Eiropas iedzīvotāju piederības izjūtu Savienībai un stiprināt kultūru dialogu;

| 2) | starpposma mērķi ir uzsvērt tādu objektu simbolisko vērtību, kam ir bijusi nozīmīga loma Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības veidošanā, un popularizēt tos, kā arī palielināt Eiropas iedzīvotāju izpratni par Eiropas vēsturi un Savienības veidošanu, un viņu kopīgo, tomēr atšķirīgo kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

2)

starpposma mērķi ir uzsvērt tādu objektu simbolisko vērtību, kam ir bijusi nozīmīga loma Eiropas vēsturē un kultūrā un/vai Savienības veidošanā, un popularizēt tos, kā arī palielināt Eiropas iedzīvotāju izpratni par Eiropas vēsturi un Savienības veidošanu, un viņu kopīgo, tomēr atšķirīgo kultūras mantojumu;

| 3) | konkrētie mērķi attiecas uz tiešajiem uzlabojumiem, ko objekti varētu sniegt kā rezultātu to darbībām saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi. |
| --- | --- |

3)

konkrētie mērķi attiecas uz tiešajiem uzlabojumiem, ko objekti varētu sniegt kā rezultātu to darbībām saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi.

III.   PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

Padomes nostāja pirmajā lasījumā ir rezultāts neoficiāliem kontaktiem starp Eiropas Parlamentu, Komisiju un Padomi, kā paredzēts 16.–18. punktā Kopīgajā deklarācijā par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (1).

Lai gan pirmā lasījuma nostājā ir dažas izmaiņas salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu – gan attiecībā uz struktūru, gan pēc būtības –, ir saglabāta Komisijas ierosinātā pamatnostāja, kā arī tās priekšlikumā iekļautie galvenie aspekti, piemēram, atlases procesa veikšana divos posmos (priekšatlase valstu līmenī, kurai seko atlase Savienības līmenī), Eiropas neatkarīgo ekspertu žūrijas novērtējums, Komisijas veikta objektu izraudzīšanās un tādu pasākumu ieviešana, ar ko nodrošina pāreju no starpvaldību iniciatīvas uz Eiropas Savienības rīcību. Vissvarīgākās izmaiņas ir izklāstītas A un B sadaļā.

A.   
  Strukturālās izmaiņas

Saskaņā ar Vienotajām praktiskajām vadlīnijām Kopienas likumdošanas izstrādāšanai pirmā lasījuma nostājā visas definīcijas ir apkopotas vienā pantā (2. pants – “Definīcijas”). Šīs izmaiņas attiecas uz “starptautisku objektu” definīciju, kas iepriekš bija iekļauta 12. pantā, un “valsts nozīmes tematisku objektu” definīciju, kas iepriekš bija iekļauta 13. pantā.

B.   
  Izmaiņas pēc būtības

i.   Definīcijas (2. pants)

Attiecīgais Eiropas Parlamenta grozījums: 8

Pirmā lasījuma nostājā tiek paplašināta Komisijas sākotnējā priekšlikumā ietvertā objektu definīcija, tajā iekļaujot trīs jaunus objektu veidus: zemūdens, arheoloģiskus un rūpnieciskus objektus.

ii.   Ģeogrāfiskā darbības joma (18. panta 1. punkts, 13. apsvērums)

Attiecīgie Eiropas Parlamenta grozījumi: 6, 59

Pirmā lasījuma nostājā ir ievērota Komisijas priekšlikuma pamatpieeja, proti, ka novērtēšanas procesa laikā kopā ar pārējiem aspektiem būtu jāizskata iespēja paplašināt rīcības ģeogrāfisko darbības jomu (18. panta 1. punkts). Kā teikts 13. apsvērumā, iespēja paplašināt ģeogrāfisko darbības jomu būtu jāizskata jau pirmā novērtējuma laikā, t. i., sešus gadus pēc lēmuma stāšanās spēkā, kam būtu vispirms jāļauj pārbaudīt to, kā rīcība darbojas starp ES dalībvalstīm, lai tikai pēc tam, ja tas būtu vietā, dalību rīcībā pavērtu arī valstīm, kas nav ES dalībvalstis.

iii.   Eiropas neatkarīgo ekspertu žūrija (8. pants)

Attiecīgie Eiropas Parlamenta grozījumi: 34, 35, 36

Ir svarīgi, lai atlases un pārraudzības procedūrās piedalītos Reģionu komiteja, jo kultūras mantojuma objektus nereti pārvalda vietējās vai reģionālās iestādes. Tas ir atspoguļots pirmā lasījuma nostājā, Eiropas žūrijas locekļiem, ko ieceļ Parlaments, Padome un Komisija, pievienojot arī Reģionu komitejas ieceltu ekspertu (8. panta 2. punkts). Pirmā lasījuma nostājas tekstā ir uzsvērts, ka attiecīgajām Eiropas iestādēm ir jānodrošina, lai iecelto ekspertu zināšanas būtu savstarpēji papildinošas un lai būtu līdzsvarota viņu ģeogrāfiskā pārstāvība (8. panta 3. punkts).

iv.   Atlases biežums (10. panta 2. punkts)

Attiecīgais Eiropas Parlamenta grozījums: 40

Pirmā lasījuma nostājā objektu atlases veikšana reizi gadā, kā sākotnēji ierosināja Komisija, ir mainīta uz atlasi reizi divos gados – galvenais iemesls ir nepieļaut objektu skaita nekontrolētu palielināšanos, kas varētu kaitēt zīmes prestižam un kvalitātei. Atlase reizi divos gados vienlaikus nodrošinās, ka objektu “kritiskā masa” tiks sasniegta pietiekami savlaicīgi, lai par zīmi zinātu sabiedrība.

v.   Komisijas informācijas sniegšanas pienākuma stiprināšana (10. panta 5. punkts, 11. panta 4. punkts, 14. panta 1. punkts, 16. panta 5. un 6. punkts)

Attiecīgie Eiropas Parlamenta grozījumi: 43, 45, 49, 55, 56

Pirmā lasījuma nostājas tekstā ir iekļauts Komisijas pienākums informēt Parlamentu, Padomi un Reģionu komiteju katrā atlases posmā: dalībvalstu veiktā objektu priekšatlase, Eiropas žūrijas veiktā atlase, Komisijas veiktā objektu izraudzīšanās, zīmes anulēšana un atteikšanās no zīmes. Šāda pārredzama procedūra nodrošinās to, ka visām iesaistītajām pusēm būs iespēja paust Komisijai visus apsvērumus, kas tām varētu būt par kandidātobjektiem (10. panta 5. punkts).

vi.   Starptautiski objekti (2. panta 2. punkts, 12. pants, 15. apsvērums)

Attiecīgais Eiropas Parlamenta grozījums: 46

Pirmā lasījuma nostājā tiek atbalstīts šāds objektu veids, kas minēts Komisijas sākotnējā priekšlikumā. Tomēr tajā ir precizēti nosacījumi, kam šādam objektam būs jāatbilst, proti, ir vajadzīgs koordinators un objektiem, kas piedalās starptautiskos objektos, ir jāapspriežas ar savām attiecīgajām valsts iestādēm (12. panta 2. punkts).

vii.   Valsts nozīmes tematiski objekti (2. panta 3. punkts, 13. pants, 14. apsvērums)

Pirmā lasījuma nostājā “valsts nozīmes tematiski objekti” ir noteikti kā jauns objekta veids, kas objektiem, kuri atrodas vienā dalībvalstī un kurus saista kopīgs temats, ļauj iesniegt kopīgu pieteikumu.

viii.   Atteikšanās (16. panta 6. punkts)

Attiecīgais Eiropas Parlamenta grozījums: 56

Pirmā lasījuma nostājā ir noteikta jauna procedūra, kas objektam, kurš vairs nevēlas piedalīties rīcībā, ļauj atteikties no zīmes. Šis noteikums atbilst rīcības brīvprātīgumam (4. pants).

ix.   Pārejas noteikumi (19. pants, 11. apsvērums)

Pirmā lasījuma nostājā tiek ievērota Komisijas sākotnējā priekšlikuma pamatpieeja, proti, nodrošināt pāreju no starpvaldību iniciatīvas uz rīcību, ko pārvalda Eiropas Savienība, ļaujot visām dalībvalstīm ierosināt objektus – ja tādi ir –, kam iepriekš piešķirta zīme saskaņā ar starpvaldību iniciatīvu. Visi objekti, kas ierosināti zīmes piešķiršanai divu gadu laikā, kad ir spēkā pārejas noteikumi, būs jānovērtē pēc tiem pašiem kritērijiem un attiecībā uz tiem jāievēro tā pati procedūra, ko piemēro objektiem, kas izvirzīti parastajos gados (19. panta 3. punkts). Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm, kuru objektiem piešķirta starpvaldību zīme, un tām, kam nav šādu objektu, pirmā lasījuma nostājas tekstā ir noteikts, ka saskaņā ar pārejas noteikumiem neviena dalībvalsts nevar izvirzīt vairāk kā četrus objektus. Tika pārstrukturēts Komisijas ierosinātais 19. pants, lai precizētu un vienkāršotu pārejas laika procedūru.

x.   Finanšu noteikumi (20. pants)

Komisijas sākotnēji ierosinātā finansējuma apjoma pamatā bija pieņēmums, ka pirmo atlases procedūru rīkos 2012. gadā. Tā kā ar jauno tekstu tiek pievienots viens gads, kas vajadzīgs sagatavošanas darbam, Eiropas rīcības budžets 2012.–2013. gadam tika samazināts līdz EUR 650 000.

IV.   SECINĀJUMI

Šajā pirmā lasījuma nostājā, kas ir rezultāts neoficiālām sarunām starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, ir saglabāta Komisijas ierosinātā pieeja un juridiskā struktūra. Tajā ir noteikti kopīgi, skaidri un pārredzami kritēriji un procedūras saistībā ar Eiropas mantojuma zīmi, kā arī ciešāka koordinācija starp dalībvalstīm. Ir ieviestas būtiskas izmaiņas attiecībā uz atlases biežumu, Eiropas žūrijas sastāvu, objektu veidiem un informācijas sniegšanu. Ir veikta arī virkne svarīgu precizējumu, tostarp attiecībā uz definīcijām, kritērijiem, nosacījumiem starptautiskiem un valsts nozīmes tematiskiem objektiem, atteikšanos no zīmes un pārejas noteikumiem.

---

(1)  OV C 145, 30.6.2007., 5. lpp.

---