# Il-Ġurnal Uffiċjali C 273/2011

| | ISSN 1725-5198
  doi:10.3000/17255198.C_2011.273.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 273 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5416 ta' Settembru 2011 |

ISSN 1725-5198

doi:10.3000/17255198.C_2011.273.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 273

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5416 ta' Settembru 2011

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikazzjonijiet |
| | KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 273/01 | Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

II   Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 273/01

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata (Każ COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

1

1

| | III   Atti preparatorji |
| --- | --- |
| | IL-BANK ĊENTRALI EWROPEW |
| | Il-Bank Ċentrali Ewropew |
| 2011/C 273/02 | Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-23 ta’ Awwissu 2011 dwar proposta għal Regolament dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro u għal Regolament dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (CON/2011/65) | 2 |

III   Atti preparatorji

IL-BANK ĊENTRALI EWROPEW

Il-Bank Ċentrali Ewropew

2011/C 273/02

Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tat-23 ta’ Awwissu 2011 dwar proposta għal Regolament dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro u għal Regolament dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (CON/2011/65)

2

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 273/03 | Rata tal-kambju tal-euro | 9 |
| 2011/C 273/04 | Wiċċ nazzjonali ġdid tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni | 10 |
| | INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI |
| 2011/C 273/05 | Aġġornament tal-kampjuni tal-karti maħruġa mill-Ministeri tal-Affarijiet Barranin tal-Istati Membri lill-membri akkreditati ta' missjonijiet diplomatiċi u rappreżentanti konsolari u l-membri tal-familji tagħhom, kif imsemmi fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta' persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen) (ĠU C 247, 13.10.2006, p. 85; ĠU C 153, 6.7.2007, p. 15; ĠU C 64, 19.3.2009, p. 18; ĠU C 239, 6.10.2009, p. 7; ĠU C 304, 10.11.2010, p. 6) | 11 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 273/03

Rata tal-kambju tal-euro

9

2011/C 273/04

Wiċċ nazzjonali ġdid tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni

10

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

2011/C 273/05

Aġġornament tal-kampjuni tal-karti maħruġa mill-Ministeri tal-Affarijiet Barranin tal-Istati Membri lill-membri akkreditati ta' missjonijiet diplomatiċi u rappreżentanti konsolari u l-membri tal-familji tagħhom, kif imsemmi fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta' persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen) (ĠU C 247, 13.10.2006, p. 85; ĠU C 153, 6.7.2007, p. 15; ĠU C 64, 19.3.2009, p. 18; ĠU C 239, 6.10.2009, p. 7; ĠU C 304, 10.11.2010, p. 6)

11

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 273/06 | Għajnuna mill-Istat – Il-Bulgarija – Għajnuna mill-Istat SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) u SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Għajnuna allegatament mogħtija fil-forma ta’ tpartit tal-pussess ta’ proprjetajiet privati fil-foresti ma’ dawk tal-gvern – Stedina biex jitressqu l-kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  ) | 13 |
| | ATTI OĦRAJN |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2011/C 273/07 | Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel | 26 |

V   Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 273/06

Għajnuna mill-Istat – Il-Bulgarija – Għajnuna mill-Istat SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) u SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Għajnuna allegatament mogħtija fil-forma ta’ tpartit tal-pussess ta’ proprjetajiet privati fil-foresti ma’ dawk tal-gvern – Stedina biex jitressqu l-kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (
  1
  )

1

13

ATTI OĦRAJN

Il-Kummissjoni Ewropea

2011/C 273/07

Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

II Komunikazzjonijiet

KOMUNIKAZZJONIJIET MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/1

---

Ebda oppożizzjoni għal konċentrazzjoni notifikata

(Każ COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 273/01

Fl-24 ta’ Awwissu 2011, il-Kummissjoni ddeċidiet li ma topponix il-konċentrazzjoni notifikata msemmija hawn fuq u li tiddikjaraha kompatibbli mas-suq komuni. Din id-deċiżjoni hi bbażata fuq l-Artikolu 6(1)b tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 139/2004. It-test sħiħ tad-deċiżjoni hu disponibbli biss fl-Ingliż u ser isir pubbliku wara li jitneħħa kwalunkwe sigriet tan-negozju li jista’ jkun fih. Dan it-test jinstab:

| — | Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali, |
| --- | --- |

—

Fit-taqsima tal-amalgamazzjoni tal-websajt tal-Kummissjoni dwar il-Kompetizzjoni (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Din il-websajt tipprovdi diversi faċilitajiet li jgħinu sabiex jinstabu d-deċiżjonijiet individwali ta' amalgamazzjoni, inklużi l-kumpanija, in-numru tal-każ, id-data u l-indiċi settorjali,

| — | f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6302. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea. |
| --- | --- |

—

f’forma elettronika fil-websajt EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) fid-dokument li jġib in-numru 32011M6302. Il-EUR-Lex hu l-aċċess fuq l-internet għal-liġi Ewropea.

---

III Atti preparatorji

IL-BANK ĊENTRALI EWROPEW

Il-Bank Ċentrali Ewropew

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/2

---

OPINJONI TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW

tat-23 ta’ Awwissu 2011

dwar proposta għal Regolament dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro u għal Regolament dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Introduzzjoni u bażi legali

Fit-28 ta’ Ġunju 2011, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) irċieva talba mingħand il-Parlament Ewropew għal opinjoni dwar proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro (1) (iktar ’il quddiem ir-“regolament propost”). Fil-5 ta’ Lulju 2011, il-BĊE rċieva żewġ talbiet oħrajn mingħand il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea għal opinjoni dwar: (a) ir-regolament propost; u (b) proposta għal Regolament tal-Kunsill li jemenda r-Regolament (KE) Nru 975/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (2) (iktar ’il quddiem ir-“regolament emendatorju propost”).

Il-kompetenza tal-BĊE li jagħti opinjoni hija bbażata fuq l-Artikolu 133 u l-Artikoli 127(4), 282(5) u 128(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE). B’mod konformi mal-ewwel sentenza tal-Artikolu 17.5 tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Bank Ċentrali Ewropew, il-Kunsill Governattiv adotta din l-opinjoni.

1.   Ir-regolament propost u bażi legali

| 1.1. | Ir-regolament propost jistabbilixxi dispożizzjonijiet obbligatorji għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni u għall-kolletturi. Jistabbilixxi wkoll ċerti limiti ta’ volumi għal muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni u proċedura ta’ konsultazzjoni qabel ma jinqerdu muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li għadhom fi stat tajjeb. |
| --- | --- |

1.1.

Ir-regolament propost jistabbilixxi dispożizzjonijiet obbligatorji għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni u għall-kolletturi. Jistabbilixxi wkoll ċerti limiti ta’ volumi għal muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni u proċedura ta’ konsultazzjoni qabel ma jinqerdu muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li għadhom fi stat tajjeb.

| 1.2. | Il-BĊE jifhem li r-regolament propost huwa maħsub biex jikkodifika l-istrumenti legali u l-konklużjonijiet preżenti tal-Unjoni li mhumiex vinkolanti (3) dwar il-ħruġ ta’ muniti tal-euro (4). Il-BĊE jifhem ukoll li l-għan għalfejn qegħdin jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet ġenerali għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro fuq livell tal-Unjoni huwa sabiex jiġu armonizzati l-prattiki relevanti fost l-Istati Membri (5) u li jiġu żgurati ċ-ċertezza legali u t-trasparenza. |
| --- | --- |

1.2.

Il-BĊE jifhem li r-regolament propost huwa maħsub biex jikkodifika l-istrumenti legali u l-konklużjonijiet preżenti tal-Unjoni li mhumiex vinkolanti (3) dwar il-ħruġ ta’ muniti tal-euro (4). Il-BĊE jifhem ukoll li l-għan għalfejn qegħdin jiġu stabbiliti dispożizzjonijiet ġenerali għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro fuq livell tal-Unjoni huwa sabiex jiġu armonizzati l-prattiki relevanti fost l-Istati Membri (5) u li jiġu żgurati ċ-ċertezza legali u t-trasparenza.

| 1.3. | Il-BĊE jinnota li skont l-Artikolu 128(2) tat-TFUE, il-ħruġ ta’ muniti tal-euro huwa r-responsabbiltà tal-Istati Membri li jipparteċipaw, waqt li l-Parlament u l-Kunsill għandhom il-kompetenza li jistabbilixxu l-miżuri meħtieġa għall-użu tal-euro bħala l-munita unika skont l-Artikolu 133 tat-TFUE. Barra minn hekk, il-Kunsill jista’, skont l-Artikolu 128(2) tat-TFUE, jadotta miżuri biex jarmonizza d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti kollha intiżi għal ċirkolazzjoni sal-grad meħtieġ biex dawn ikunu jistgħu jiċċirkolaw mingħajr xkiel fi ħdan l-Unjoni. B’hekk, l-adozzjoni ta’ leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro trid tirrispetta l-kompetenza tal-Istati Membri li jipparteċipaw biex joħorġu muniti tal-euro u l-kapaċità tagħhom bħala emittenti legali ta’ muniti tal-euro. Barra minn hekk, waqt li l-kompiti u r-responsabbiltajiet tal-BĊE taħt it-TFUE u l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (iktar ’il quddiem l-“Istatut tas-SEBĊ”) mhumiex affettwati fil-kuntest tar-regolament propost, il-BĊE jirrakkomanda li kwalunkwe tħassib tal-Istati Membri dwar il-kompetenzi ta’ ħruġ tal-muniti tal-euro għandhom jiġu indirizzati bejn l-Istati Membri kkonċernati u l-Unjoni skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera taħt l-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. |
| --- | --- |

1.3.

Il-BĊE jinnota li skont l-Artikolu 128(2) tat-TFUE, il-ħruġ ta’ muniti tal-euro huwa r-responsabbiltà tal-Istati Membri li jipparteċipaw, waqt li l-Parlament u l-Kunsill għandhom il-kompetenza li jistabbilixxu l-miżuri meħtieġa għall-użu tal-euro bħala l-munita unika skont l-Artikolu 133 tat-TFUE. Barra minn hekk, il-Kunsill jista’, skont l-Artikolu 128(2) tat-TFUE, jadotta miżuri biex jarmonizza d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti kollha intiżi għal ċirkolazzjoni sal-grad meħtieġ biex dawn ikunu jistgħu jiċċirkolaw mingħajr xkiel fi ħdan l-Unjoni. B’hekk, l-adozzjoni ta’ leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro trid tirrispetta l-kompetenza tal-Istati Membri li jipparteċipaw biex joħorġu muniti tal-euro u l-kapaċità tagħhom bħala emittenti legali ta’ muniti tal-euro. Barra minn hekk, waqt li l-kompiti u r-responsabbiltajiet tal-BĊE taħt it-TFUE u l-Istatut tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali u tal-Bank Ċentrali Ewropew (iktar ’il quddiem l-“Istatut tas-SEBĊ”) mhumiex affettwati fil-kuntest tar-regolament propost, il-BĊE jirrakkomanda li kwalunkwe tħassib tal-Istati Membri dwar il-kompetenzi ta’ ħruġ tal-muniti tal-euro għandhom jiġu indirizzati bejn l-Istati Membri kkonċernati u l-Unjoni skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera taħt l-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.

| 1.4. | Huwa rakkomandabbli li tiġi armonizzata t-terminoloġija użata fir-regolament propost. B’mod partikolari, it-termini “ħruġ” u “tqegħid/dħul f’ċirkolazzjoni” mhumiex iddefiniti fir-regolament propost. Dan jista’ jirriżulta f’domandi dwar id-differenza legali bejn it-tifsiriet tagħhom. Il-kunċett ta’ ħruġ ġeneralment jinftiehem li jkopri wkoll t-tqegħid fiċ-ċirkolazzjoni tal-muniti tal-euro relevanti (6). Għalhekk, huwa preferibbli li jintuża biss it-terminu “ħruġ” minflok ma jintużaw iż-żewġ termini, peress li dan jista’ jagħti lok għal konfużjoni. Madankollu, fil-proposti tal-abbozzar tiegħu, il-BĊE jħalli f’idejn il-Kummissjoni biex tiddeċiedi dwar din il-kwistjoni lingwistika. |
| --- | --- |

1.4.

Huwa rakkomandabbli li tiġi armonizzata t-terminoloġija użata fir-regolament propost. B’mod partikolari, it-termini “ħruġ” u “tqegħid/dħul f’ċirkolazzjoni” mhumiex iddefiniti fir-regolament propost. Dan jista’ jirriżulta f’domandi dwar id-differenza legali bejn it-tifsiriet tagħhom. Il-kunċett ta’ ħruġ ġeneralment jinftiehem li jkopri wkoll t-tqegħid fiċ-ċirkolazzjoni tal-muniti tal-euro relevanti (6). Għalhekk, huwa preferibbli li jintuża biss it-terminu “ħruġ” minflok ma jintużaw iż-żewġ termini, peress li dan jista’ jagħti lok għal konfużjoni. Madankollu, fil-proposti tal-abbozzar tiegħu, il-BĊE jħalli f’idejn il-Kummissjoni biex tiddeċiedi dwar din il-kwistjoni lingwistika.

| 1.5. | Fejn il-BĊE jirrakkomanda illi r-regolament propost jiġi emendat, qed jiġu ppreżentati proposti speċifiċi għall-abbozzar fl-Anness I flimkien ma’ test spjegattiv. |
| --- | --- |

1.5.

Fejn il-BĊE jirrakkomanda illi r-regolament propost jiġi emendat, qed jiġu ppreżentati proposti speċifiċi għall-abbozzar fl-Anness I flimkien ma’ test spjegattiv.

2.   Ir-regolament emendatorju propost

| 2.1. | Ir-regolament emendatorju propost jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġodda li jistabbilixxu prinċipji komuni għad-disinji li għandhom jintużaw għan-naħat nazzjonali ta’ muniti tal-euro regolari u kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni kif ukoll għan-notifika reċiproka u l-approvazzjoni ta’ dawk id-disinji mill-Istati Membri. |
| --- | --- |

2.1.

Ir-regolament emendatorju propost jistabbilixxi dispożizzjonijiet ġodda li jistabbilixxu prinċipji komuni għad-disinji li għandhom jintużaw għan-naħat nazzjonali ta’ muniti tal-euro regolari u kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni kif ukoll għan-notifika reċiproka u l-approvazzjoni ta’ dawk id-disinji mill-Istati Membri.

| 2.2. | Il-BĊE jifhem li r-regolament emendatorju propost jistabbilixxi proċedura għall-approvazzjoni jew ir-rifjut ta’ abbozzi ta’ disinji ta’ naħat nazzjonali ġodda ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li tirrifletti dik diġà ddefinita fir-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE. L-unika differenza hija li taħt ir-regolament emendatorju propost il-kompetenza tal-Kummissjoni hija estiża, biex b’hekk hija għandha tieħu d-deċiżjoni finali dwar jekk tapprovax jew tirrifjutax l-abbozzi tad-disinji l-ġodda minflok is-sottokumitat relevanti tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju. Il-BĊE jinnota li din il-bidla ma taffettwax il-kompiti u r-responsabbiltajiet tiegħu taħt it-TFUE u l-Istatut tas-SEBĊ u jagħti parir li kwalunkwe kwistjoni ta' kompetenza, kemm jekk nazzjonali jew interistituzzjonali, fil-kuntest tar-responsabbiltà msemmija hawn fuq tal-Kummissjoni, għandha tkun ikkoordinata u indirizzata skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera taħt l-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea. |
| --- | --- |

2.2.

Il-BĊE jifhem li r-regolament emendatorju propost jistabbilixxi proċedura għall-approvazzjoni jew ir-rifjut ta’ abbozzi ta’ disinji ta’ naħat nazzjonali ġodda ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li tirrifletti dik diġà ddefinita fir-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE. L-unika differenza hija li taħt ir-regolament emendatorju propost il-kompetenza tal-Kummissjoni hija estiża, biex b’hekk hija għandha tieħu d-deċiżjoni finali dwar jekk tapprovax jew tirrifjutax l-abbozzi tad-disinji l-ġodda minflok is-sottokumitat relevanti tal-Kumitat Ekonomiku u Finanzjarju. Il-BĊE jinnota li din il-bidla ma taffettwax il-kompiti u r-responsabbiltajiet tiegħu taħt it-TFUE u l-Istatut tas-SEBĊ u jagħti parir li kwalunkwe kwistjoni ta' kompetenza, kemm jekk nazzjonali jew interistituzzjonali, fil-kuntest tar-responsabbiltà msemmija hawn fuq tal-Kummissjoni, għandha tkun ikkoordinata u indirizzata skont il-prinċipju ta’ kooperazzjoni sinċiera taħt l-Artikolu 4(3) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.

| 2.3. | Finalment, il-BĊE jtenni r-rakkomandazzjoni preċedenti tiegħu (7) dwar il-modifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fl-Anness I għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (8). B’mod partikolari, il-valuri indikattivi relatati mal-ħxuna tal-muniti tal-euro għandhom jiġu ssostitwiti mill-valuri tal-ħxuna vera tal-muniti tal-euro, li huma magħrufa sew u użati bħala referenza miz-zekek biex jipproduċu l-muniti tal-euro. F’dan ir-rigward, il-BĊE jirreferi għall-proposti speċifiċi ta’ abbozzar li huwa ppreżenta fl-Anness għall-Opinjoni CON/2011/18 u jirrakkomanda l-implimentazzjoni tagħhom fil-kuntest tar-Regolament (KE) Nru 975/98. |
| --- | --- |

2.3.

Finalment, il-BĊE jtenni r-rakkomandazzjoni preċedenti tiegħu (7) dwar il-modifikazzjoni tal-ispeċifikazzjonijiet tekniċi li jinsabu fl-Anness I għar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (8). B’mod partikolari, il-valuri indikattivi relatati mal-ħxuna tal-muniti tal-euro għandhom jiġu ssostitwiti mill-valuri tal-ħxuna vera tal-muniti tal-euro, li huma magħrufa sew u użati bħala referenza miz-zekek biex jipproduċu l-muniti tal-euro. F’dan ir-rigward, il-BĊE jirreferi għall-proposti speċifiċi ta’ abbozzar li huwa ppreżenta fl-Anness għall-Opinjoni CON/2011/18 u jirrakkomanda l-implimentazzjoni tagħhom fil-kuntest tar-Regolament (KE) Nru 975/98.

| 2.4. | Fejn il-BĊE jirrakkomanda illi r-regolament propost jiġi emendat, proposti speċifiċi għall-abbozzar huma ppreżentati fl-Anness II flimkien ma’ test spjegattiv. |
| --- | --- |

2.4.

Fejn il-BĊE jirrakkomanda illi r-regolament propost jiġi emendat, proposti speċifiċi għall-abbozzar huma ppreżentati fl-Anness II flimkien ma’ test spjegattiv.

Magħmul fi Frankfurt am Main, it-23 ta’ Awwissu 2011.

Il-President tal-BĊE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KUMM(2011) 295 finali.

1

(2)  KUMM(2011) 296 finali

2

(3)  Konklużjonijiet tal-Kunsill tat-23 ta’ Novembru 1998 u tal-5 ta’ Novembru 2002 dwar muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni; Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar linji-gwida komuni għall-uċuħ nazzjonali u l-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (ĠU L 9, 14.1.2009, p. 52); u Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni 2010/191/UE tat-22 ta’ Marzu 2010 dwar il-firxa u l-effetti tal-valuta legali tal-karti tal-flus u l-muniti tal-euro (ĠU L 83, 30.3.2010, p. 70).

3

(4)  Muniti tal-euro regolari għaċ-ċirkolazzjoni, muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni u muniti tal-euro għall-kollezzjoni.

4

(5)  B’mod partikolari, ir-regolament propost għandu jikkontribwixxi biex jiġi evitat li l-Istati Membri jiżviluppaw prattiki nazzjonali differenti fir-rigward tal-ħruġ tal-muniti tal-euro, b’mod partikolari muniti tal-euro tal-kollezzjoni u kommemorattivi, li inkella jistgħu jikkompromettu l-għanijiet u l-prinċipji tas-sistema ta’ munita Ewropea waħda li ġiet stabbilita bl-adozzjoni tal-euro. Ara t-tielet paragrafu tal-Opinjoni tal-BĊE CON/2002/12. L-opinjonijiet kollha tal-BĊE huma ppubblikati fuq is-sit elettroniku tal-BĊE fuq http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Ara r-Rapport tal-Grupp ta’ Esperti dwar l-Euro bħala Valuta Legali (Euro Legal Tender Expert Group – ELTEG) dwar id-definizzjoni, l-ambitu u l-effetti ta' valuta legali tal-karti tal-flus u l-muniti tal-euro, p.5, disponibbli fuq http://www.ec.europa.eu

6

(7)  Ara t-tieni paragrafu taħt “Osservazzjonijiet ġenerali” u ż-żewġ emendi proposti fl-Anness għall-Opinjoni tal-BĊE CON/2011/18 tal-4 ta’ Marzu 2011 dwar proposta għal Regolament tal-Kunsill dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (Kodifikazzjoni) (ĠU C 114, 12.4.2011, p. 1).

7

(8)  ĠU L 139, 11.5.1998, p. 6.

8

---

ANNESS I

Proposti għall-abbozzar

| Test propost mill-Kummissjoni | Emendi proposti mill-BĊE (1) |
| --- | --- |
| Emendi proposti mill-BĊE għall-proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro |
| Emenda 1 |
| Premessa 2 tar-regolament propost |
| “(2) | In-nuqqas tad-dispożizzjonijiet mandatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattiki differenti fost l-Istati Membri u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interess tat-trasparenza u ċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli obbligatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro.” |

Test propost mill-Kummissjoni

Emendi proposti mill-BĊE (1)

Emendi proposti mill-BĊE għall-proposta għal Regolament tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro

Emenda 1

Premessa 2 tar-regolament propost

“(2)

In-nuqqas tad-dispożizzjonijiet mandatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattiki differenti fost l-Istati Membri u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interess tat-trasparenza u ċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli obbligatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro.”

| “(2) | Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 128(2) tat-Trattat li jistabbilixxi d-dritt tal-Istati Membri li joħorġu l-muniti tal-euro, in-nuqqas tad-dispożizzjonijiet mandatorji ġenerali għall-ħruġ tal-muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattiki differenti fost l-Istati Membri u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interess tat-trasparenza u ċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli obbligatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro.” |
| --- | --- |

“(2)

Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 128(2) tat-Trattat li jistabbilixxi d-dritt tal-Istati Membri li joħorġu l-muniti tal-euro, in-nuqqas tad-dispożizzjonijiet mandatorji ġenerali għall-ħruġ tal-muniti tal-euro jista' jirriżulta fi prattiki differenti fost l-Istati Membri u ma jwassalx għal qafas integrat biżżejjed għall-munita waħdanija. Fl-interess tat-trasparenza u ċ-ċertezza legali, hu għalhekk neċessarju li jiġu introdotti regoli obbligatorji għall-ħruġ tal-muniti tal-euro.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Dawn l-inserimenti huma meħtieġa sabiex: (a) jiġi kkonfermat b’ċertezza legali suffiċjenti li r-regolament propost ma jaffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri li joħorġu muniti tal-euro taħt l-Artikolu 128(2) tat-TFUE; u (b) biex jiġi rikonoxxut in-nuqqas ta' dispożizzjonijiet vinkolanti ġenerali dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro.

Dawn l-inserimenti huma meħtieġa sabiex: (a) jiġi kkonfermat b’ċertezza legali suffiċjenti li r-regolament propost ma jaffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri li joħorġu muniti tal-euro taħt l-Artikolu 128(2) tat-TFUE; u (b) biex jiġi rikonoxxut in-nuqqas ta' dispożizzjonijiet vinkolanti ġenerali dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro

Emenda 2

Emenda 2

Artikolu 1 tar-regolament propost

“Artikolu 1

Suġġett

Dan ir-Regolament jistipula regoli dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, inklu¿ il-muniti kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni, dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi, u dwar il-konsultazzjoni qabel il-qerda ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li għadhom fi stat tajjeb.”

“Artikolu 1

Suġġett

Mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 128(2) tat-Trattat li jistabbilixxi d-dritt tal-Istati Membri li joħorġu l-muniti tal-euro, dan ir-Regolament jistipula regoli ġenerali dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, , dwar il-ħruġ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi, u dwar il-konsultazzjoni qabel il-qerda ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li għadhom fi stat tajjeb.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Dawn l-inserimenti huma meħtieġa sabiex: (a) jiġi kkonfermat b’ċertezza legali suffiċjenti li r-regolament propost ma jaffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri li joħorġu muniti tal-euro taħt l-Artikolu 128(2) tat-TFUE; u (b) biex jiġi rikonoxxut in-nuqqas ta' dispożizzjonijiet vinkolanti ġenerali dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro. Barra minn hekk, iżidu valur billi jiddefinixxu aħjar is-suġġett tar-regolament propost fir-rigward tar-rekwiżiti relevanti taħt il-punti 13.1 u 13.3 tal-Gwida Prattika Konġunta tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni (2). Peress li d-definizzjoni emendata ta’ ‘muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tinkludi espliċitament il-muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (3), mhuwiex meħtieġ li dan jiġi rripetut fil-kuntest tal-Artikolu 1.

Dawn l-inserimenti huma meħtieġa sabiex: (a) jiġi kkonfermat b’ċertezza legali suffiċjenti li r-regolament propost ma jaffettwax il-kompetenza tal-Istati Membri li joħorġu muniti tal-euro taħt l-Artikolu 128(2) tat-TFUE; u (b) biex jiġi rikonoxxut in-nuqqas ta' dispożizzjonijiet vinkolanti ġenerali dwar il-ħruġ ta' muniti tal-euro. Barra minn hekk, iżidu valur billi jiddefinixxu aħjar is-suġġett tar-regolament propost fir-rigward tar-rekwiżiti relevanti taħt il-punti 13.1 u 13.3 tal-Gwida Prattika Konġunta tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni (2

3

Emenda 3

Emenda 3

Artikolu 2 tar-regolament propost

“Artikolu 2

Definizzjonijiet

Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:

| 1. | ‘Muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998. |
| --- | --- |

1.

‘Muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998.

| 2. | ‘Muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw avveniment speċjali, kif speċifikat fl-Artikolu 1f tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98. |
| --- | --- |

2.

‘Muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw avveniment speċjali, kif speċifikat fl-Artikolu 1f tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98.

| 3. | ‘Muniti tal-euro għall-kolletturi’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li mhumiex maħsuba li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.” |
| --- | --- |

3.

‘Muniti tal-euro għall-kolletturi’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li mhumiex maħsuba li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.”

“Artikolu 2

Definizzjonijiet

Għall-finijiet ta' dan ir-Regolament, id-definizzjonijiet li ġejjin għandhom japplikaw:

| 1. | ‘Muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro regolari u kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998. |
| --- | --- |

1.

‘Muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro regolari u kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni, li d-denominazzjonijiet u l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi tagħhom huma stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta' Mejju 1998.

| 2. | ‘Muniti tal-euro regolari għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni ħlief għal muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni. |
| --- | --- |

2.

‘Muniti tal-euro regolari għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni ħlief għal muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni.

| 3. | ‘Muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw avveniment speċjali, kif speċifikat fl-Artikolu 1f tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98. |
| --- | --- |

3.

‘Muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni’ tfisser muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, li huma maħsuba biex jikkommemoraw avveniment speċjali, kif speċifikat fl-Artikolu 1f tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98.

| 4. | ‘Muniti tal-euro għall-kolletturi’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li mhumiex maħsuba li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.” |
| --- | --- |

4.

‘Muniti tal-euro għall-kolletturi’ tfisser muniti tal-euro maħsuba għall-kollezzjoni li mhumiex maħsuba li jidħlu fiċ-ċirkolazzjoni.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Id-definizzjoni preżenti ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni għandha tiġi kkjarifikata u għandha tiġi miżjuda definizzjoni separata għal muniti tal-euro regolari għaċ-ċirkolazzjoni sabiex tiġi evitata kwalunkwe ambigwità fir-rigward ta’ din it-terminoloġija.

Id-definizzjoni preżenti ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni għandha tiġi kkjarifikata u għandha tiġi miżjuda definizzjoni separata għal muniti tal-euro regolari għaċ-ċirkolazzjoni sabiex tiġi evitata kwalunkwe ambigwità fir-rigward ta’ din it-terminoloġija

Emenda 4

Emenda 4

Artikolu 3 tar-regolament propost

“Artikolu 3

Tip ta' muniti tal-euro

L-Istati Membri jistgħu joħorġu żewġ tipi ta' muniti tal-euro: muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, li jinkludu muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni, u muniti tal-euro għall-kolletturi”.

“Artikolu 3

Tip ta' muniti tal-euro

L-Istati Membri jistgħu joħorġu żewġ tipi ta' muniti tal-euro: muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, , u muniti tal-euro għall-kolletturi”.

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Peress li d-definizzjoni emendata ta’ ‘muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tinkludi espliċitament il-muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (4), mhuwiex meħtieġ li dan jiġi rripetut fil-kuntest tal-Artikolu 3.

Peress li d-definizzjoni emendata ta’ ‘muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni’ tinkludi espliċitament il-muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (4

Emenda 5

Emenda 5

Artikolu 4 tar-regolament propost

“Artikolu 4

Ħruġ tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni

1.   Il-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jinħarġu bil-valur nominali tagħhom.

2.   B'deroga mill-paragrafu 1, jista' jinħareġ proporzjon żgħir, li ma jaqbiżx il-5% tal-valur totali u tal-volum tal-muniti tal-euro maħruġa, b'valur nominali ogħla jekk dan ikun ġustifikat mill-kwalità speċjali tal-munita jew jekk ikunu ppre¿entati f'pakkett speċjali.”

“Artikolu 4

Ħruġ u bejgħ tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni

1.   Il-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni għandhom jinħarġu u jitpoġġew fiċ-ċirkolazzjoni mill-awtoritajiet kompetenti ta’ kull Stat Membru bil-valur nominali tagħhom.

2.   roporzjon żgħir, li ma jaqbiżx il-5% tal-valur totali pendenti u tal-volum tal-muniti tal-euro maħruġa, jista’ jinbiegħ b'valur nominali ogħla jekk ikun ġustifikat jekk dan ikun ġustifikat mill-kwalità speċjali tal-munita jew jekk ikunu ppre¿entati f'pakkett speċjali.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Il-BĊE jagħti parir li l-Artikolu 4 tar-regolament propost jiġi allinjat mal-paragrafu 1 tar-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE sabiex b’hekk din id-dispożizzjoni tkun konformi mal-prattiki relevanti tal-Istati Membri li huma bbażati fuq il-paragrafu 1 tar-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE.

Il-BĊE jagħti parir li l-Artikolu 4 tar-regolament propost jiġi allinjat mal-paragrafu 1 tar-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE sabiex b’hekk din id-dispożizzjoni tkun konformi mal-prattiki relevanti tal-Istati Membri li huma bbażati fuq il-paragrafu 1 tar-Rakkomandazzjoni 2009/23/KE

Emenda 6

Emenda 6

Artikolu 6(2)(b) tar-regolament propost

| “b) | ma għandhomx jużaw immaġni li jkunu simili għan-naħat komuni tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni jew għal xi naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni;” |
| --- | --- |

“b)

ma għandhomx jużaw immaġni li jkunu simili għan-naħat komuni tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni jew għal xi naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni;”

| “b) | ma għandhomx jużaw immaġni li jkunu simili għan-naħat komuni tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni jew għal xi naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, ħlief jekk, f’dan l-aħħar każ, id-dehra ġenerali xorta waħda tista’ tiġi distinta faċilment;” |
| --- | --- |

“b)

ma għandhomx jużaw immaġni li jkunu simili għan-naħat komuni tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni jew għal xi naħa nazzjonali tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni, ħlief jekk, f’dan l-aħħar każ, id-dehra ġenerali xorta waħda tista’ tiġi distinta faċilment;”

ħlief jekk, f’dan l-aħħar każ, id-dehra ġenerali xorta waħda tista’ tiġi distinta faċilment

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Din il-proposta għall-abbozzar tippermetti li jinżammu t-tradizzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi. Il-BĊE jilqa’ fil-prinċipju l-ħruġ ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi li jirrispettaw it-tradizzjonijiet u l-prattiki numismatiċi individwali tal-Istati Membri (5). Barra minn hekk, il-proposta għall-abbozzar għandha ġġib id-dispożizzjoni msemmija hawn fuq konformi mal-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-Ecofin tal-5 ta’ Novembru 2002, li jħeġġu lill-Istati Membri biex jużaw disinji għall-muniti tagħhom għall-kolletturi li jkunu ta’ mill-inqas kemmxejn differenti minn dawk tal-uċuħ nazzjonali tal-muniti għaċ-ċirkolazzjoni.

Din il-proposta għall-abbozzar tippermetti li jinżammu t-tradizzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi. Il-BĊE jilqa’ fil-prinċipju l-ħruġ ta’ muniti tal-euro għall-kolletturi li jirrispettaw it-tradizzjonijiet u l-prattiki numismatiċi individwali tal-Istati Membri (5

Emenda 7

Emenda 7

Artikolu 6(3) tar-regolament propost

“3.   Il-muniti tal-euro għall-kolletturi jistgħu jinħarġu bil-valur nominali tagħhom jew b'valur ogħla.”

“3.   Il-muniti tal-euro għall-kolletturi jistgħu jinbiegħu bil-valur nominali tagħhom jew b'valur ogħla.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Din il-proposta għall-abbozzar għandha tirrifletti b’mod preċiż il-ftehim tal-Istati Membri li ntlaħaq fil-laqgħa tal-Kunsill tal-Ecofin fil-5 ta’ Novembru 2002, li jippermetti l-bejgħ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi b'valur ogħla mill-valur nominali.

Din il-proposta għall-abbozzar għandha tirrifletti b’mod preċiż il-ftehim tal-Istati Membri li ntlaħaq fil-laqgħa tal-Kunsill tal-Ecofin fil-5 ta’ Novembru 2002, li jippermetti l-bejgħ tal-muniti tal-euro għall-kolletturi b'valur ogħla mill-valur nominali

Emenda 8

Emenda 8

Artikolu 6(5) tar-regolament propost

“5.   L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa sabiex jevitaw l-użu tal-muniti tal-euro għall-kolletturi bħala mezz ta' ħlas, pereżempju billi joħorġuhom f'pakkett speċjali, b'ċertifikat ta' awtentikazzjoni, jew joħorġu avviż minn qabel mill-awtorità tal-ħruġ jew il-muniti jinħarġu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali.”

“5.   L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa sabiex jiskoraġġixxu l-użu tal-muniti tal-euro għall-kolletturi bħala mezz ta' ħlas, pereżempju billi joħorġuhom f'pakkett speċjali, b'ċertifikat ta' awtentikazzjoni, jew joħorġu avviż minn qabel mill-awtorità tal-ħruġ jew il-muniti jinbiegħu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

L-Istati Membri m’għandhomx miżuri li jipprevjenu lill-muniti tal-euro għall-kolletturi milli jintużaw bħala mezz ta’ ħlas fl-Istat Membru li joħroġhom. Għalhekk, il-BĊE jissuġġerixxi li l-kelma “jevitaw” tinbidel b’“jiskoraġġixxu”. Ukoll għal raġunijiet ta’ konsistenza, “jinħarġu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali” għandha tinbidel b’ “jinbiegħu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali”, li għandu jirrifletti b’mod aktar preċiż il-lingwaġġ użat fil-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-Ecofin tal-5 ta’ Novembru 2002.

L-Istati Membri m’għandhomx miżuri li jipprevjenu lill-muniti tal-euro għall-kolletturi milli jintużaw bħala mezz ta’ ħlas fl-Istat Membru li joħroġhom. Għalhekk, il-BĊE jissuġġerixxi li l-kelma “jevitaw” tinbidel b’“jiskoraġġixxu”. Ukoll għal raġunijiet ta’ konsistenza, “jinħarġu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali” għandha tinbidel b’ “jinbiegħu b'valur li jkun ogħla mill-valur nominali”, li għandu jirrifletti b’mod aktar preċiż il-lingwaġġ użat fil-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-Ecofin tal-5 ta’ Novembru 2002

---

(1)  Il-grassett fil-korp tat-test jindika fejn il-BĊE qed jipproponi li jiddaħħal test ġdid. L-ingassar fil-korp tat-test jindika fejn il-BĊE qed jipproponi t-tħassir ta’ test.

1

(2)  Ara l-Gwida Prattika Konġunta tal-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni għal persuni involuti fl-abbozzar ta’ leġiżlazzjoni fi ħdan l-istituzzjonijiet tal-Komunità, disponibbli fuq: http://eur-lex.europa.eu.

2

(3)  Ara l-emenda 3.

3

(4)  Ara n-nota f’qiegħ il-paġna nru 3.

4

(5)  Ara t-tielet paragrafu tal-Opinjoni CON/2002/12.

5

---

ANNESS II

Proposti għall-abbozzar

| Test propost mill-Kummissjoni | Emendi proposti mill-BĊE (1) |
| --- | --- |
| L-emendi proposti tal-BĊE għar-Regolament tal-Kunsill propost li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni |
| Emenda 1 |
| Artikolu 1f(4) tar-regolament emendatorju propost (ġdid) |
| L-ebda test | “4.   Id-disinn ta’ muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni maħruġa mill-Istati Membri parteċipanti kollha għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti kostituzzjonali possibbli tagħhom.” |
| Spjegazzjoni


  Din il-proposta għall-abbozzar tagħti lok għal rekwiżiti possibbli tal-liġi nazzjonali u tippermetti li jinżammu t-tradizzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni. Fir-rigward ta’ dan tal-aħħar, il-BĊE jilqa’ fil-prinċipju l-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi li jirrispettaw it-tradizzjonijiet u l-prattiki numismatiċi individwali tal-Istati Membri
   (2). |
| Emenda 2 |
| Artikolu 1g(1) tar-regolament ta’ emenda propost (ġdid) |
| “1.   L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar l-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali l-ġodda, inklużi l-ittri tat-truf, u tal-volum ta’ ħruġ qabel ma jkunu approvaw formalment dawn id-disinji.” | “1.   L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar l-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali l-ġodda, inklużi l-ittri tat-truf, u -dwar il-volum ta’ ħruġ qabel l-approvazzjoni formali ta’ dawn id-disinji.” |
| Spjegazzjoni


  Għal skopijiet lingwistiċi huwa rrakkomandat li jiġi kkjarifikat li l-Istati Membri għandhom obbligu li jinfurmaw lil xulxin dwar il-volum tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni qabel ma jkunu ġew approvati dawk id-disinji. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1g(2) u (3), huwa mifhum li l-Kummissjoni tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet tar-regolament ta’ emenda propost u “jieħu d-deċiżjoni finali dwar l-approvazzjoni jew ir-rifjut tad-disinn mingħajr dewmien”. Għaldaqstant, il-BĊE jissuġġerixxi li tiġi emendata l-aħħar parti tal-Artikolu 1g(1) li timplika li l-Istati Membri jkollhom rwol fl-approvazzjoni formali tal-abbozzi ta’ disinji tan-naħat nazzjonali ġodda tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni. |
| Emenda 3 |
| Artikolu 1h(a) tar-regolament emendatorju propost (ġdid) |
| “a) | ma għandhomx japplikaw għall-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li nħarġu qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru ... [in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat],” |

Test propost mill-Kummissjoni

Emendi proposti mill-BĊE (1)

L-emendi proposti tal-BĊE għar-Regolament tal-Kunsill propost li jemenda r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 975/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar denominazzjonijiet u speċifikazzjonijiet tekniċi tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni

Emenda 1

Artikolu 1f(4) tar-regolament emendatorju propost (ġdid)

L-ebda test

“4.   Id-disinn ta’ muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni maħruġa mill-Istati Membri parteċipanti kollha għandu jkun mingħajr preġudizzju għar-rekwiżiti kostituzzjonali possibbli tagħhom.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Din il-proposta għall-abbozzar tagħti lok għal rekwiżiti possibbli tal-liġi nazzjonali u tippermetti li jinżammu t-tradizzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni. Fir-rigward ta’ dan tal-aħħar, il-BĊE jilqa’ fil-prinċipju l-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi li jirrispettaw it-tradizzjonijiet u l-prattiki numismatiċi individwali tal-Istati Membri
   (2).

Din il-proposta għall-abbozzar tagħti lok għal rekwiżiti possibbli tal-liġi nazzjonali u tippermetti li jinżammu t-tradizzjonijiet nazzjonali tal-Istati Membri fir-rigward tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi għaċ-ċirkolazzjoni. Fir-rigward ta’ dan tal-aħħar, il-BĊE jilqa’ fil-prinċipju l-ħruġ ta’ muniti tal-euro kommemorattivi li jirrispettaw it-tradizzjonijiet u l-prattiki numismatiċi individwali tal-Istati Membri

2

Emenda 2

Emenda 2

Artikolu 1g(1) tar-regolament ta’ emenda propost (ġdid)

“1.   L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar l-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali l-ġodda, inklużi l-ittri tat-truf, u tal-volum ta’ ħruġ qabel ma jkunu approvaw formalment dawn id-disinji.”

“1.   L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lil xulxin dwar l-abbozz tad-disinji tan-naħat nazzjonali l-ġodda, inklużi l-ittri tat-truf, u -dwar il-volum ta’ ħruġ qabel l-approvazzjoni formali ta’ dawn id-disinji.”

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Għal skopijiet lingwistiċi huwa rrakkomandat li jiġi kkjarifikat li l-Istati Membri għandhom obbligu li jinfurmaw lil xulxin dwar il-volum tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni qabel ma jkunu ġew approvati dawk id-disinji. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1g(2) u (3), huwa mifhum li l-Kummissjoni tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet tar-regolament ta’ emenda propost u “jieħu d-deċiżjoni finali dwar l-approvazzjoni jew ir-rifjut tad-disinn mingħajr dewmien”. Għaldaqstant, il-BĊE jissuġġerixxi li tiġi emendata l-aħħar parti tal-Artikolu 1g(1) li timplika li l-Istati Membri jkollhom rwol fl-approvazzjoni formali tal-abbozzi ta’ disinji tan-naħat nazzjonali ġodda tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni.

Għal skopijiet lingwistiċi huwa rrakkomandat li jiġi kkjarifikat li l-Istati Membri għandhom obbligu li jinfurmaw lil xulxin dwar il-volum tal-ħruġ ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni qabel ma jkunu ġew approvati dawk id-disinji. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 1g(2) u (3), huwa mifhum li l-Kummissjoni tivverifika l-konformità mad-dispożizzjonijiet tar-regolament ta’ emenda propost u “jieħu d-deċiżjoni finali dwar l-approvazzjoni jew ir-rifjut tad-disinn mingħajr dewmien”. Għaldaqstant, il-BĊE jissuġġerixxi li tiġi emendata l-aħħar parti tal-Artikolu 1g(1) li timplika li l-Istati Membri jkollhom rwol fl-approvazzjoni formali tal-abbozzi ta’ disinji tan-naħat nazzjonali ġodda tal-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni.

Emenda 3

Emenda 3

Artikolu 1h(a) tar-regolament emendatorju propost (ġdid)

“a)

ma għandhomx japplikaw għall-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li nħarġu qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru ... [in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat],”

in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat

| “a) | ma għandhomx japplikaw għall-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li ġew prodotti qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru ... [in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat],” |
| --- | --- |

“a)

ma għandhomx japplikaw għall-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li ġew prodotti qabel id-dħul fis-seħħ tar-Regolament tal-Kunsill (UE) Nru ... [in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat],”

ġew prodotti

in-numru tar-Regolament emendatorju preżenti li għandu jiddaħħal meta jiġi adottat

Spjegazzjoni

Spjegazzjoni

Il-BĊE jifhem li l-Artikolu 1h(a) ikopri l-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni bl-istatus ta’ valuta legali qabel id-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju, waqt li l-Artikolu 1h(b) jistabbilixxi perjodu tranżitorju sabiex jinbidlu t-timbri għad-disinji fuq muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni b’mod konformi mar-rekwiżiti l-ġodda tad-disinn. F’dan ir-rigward, il-BĊE jissuġġerixxi li l-kelma “nħarġu” tinbidel bil-kelma “ġew prodotti” fl-Artikolu 1h(a). Dan għandu jestendi l-ambitu ta’ esklużjoni ta’ dan l-abbozz ta' dispożizzjoni biex ikopri wkoll il-ħażniet ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni stampati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri parteċipanti iżda li ma jkollhomx l-istatus ta’ valuta legali fil-mument tad-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju propost. B’dak il-mod, tkun stabbilita salvagwardja legali għall-ispejjeż kollha li jistgħu jkunu ġarrbu l-banek ċentrali nazzjonali tal-Eurosistema b’rabta mal-produzzjoni ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li jkunu għadhom ma kisbux l-istatus ta’ valuta legali sal-mument tad-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju propost. Il-BĊE jinnota wkoll li l-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni maħruġa matul il-perjodu tranżitorju taħt l-Artikolu 1h(B) għandhom iżommu l-istatus tagħhom bħala valuta legali wara l-iskadenza tal-perjodu tranżitorju.

Il-BĊE jifhem li l-Artikolu 1h(a) ikopri l-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni bl-istatus ta’ valuta legali qabel id-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju, waqt li l-Artikolu 1h(b) jistabbilixxi perjodu tranżitorju sabiex jinbidlu t-timbri għad-disinji fuq muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni b’mod konformi mar-rekwiżiti l-ġodda tad-disinn. F’dan ir-rigward, il-BĊE jissuġġerixxi li l-kelma “nħarġu” tinbidel bil-kelma “ġew prodotti” fl-Artikolu 1h(a). Dan għandu jestendi l-ambitu ta’ esklużjoni ta’ dan l-abbozz ta' dispożizzjoni biex ikopri wkoll il-ħażniet ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni stampati mill-awtoritajiet kompetenti tal-Istati Membri parteċipanti iżda li ma jkollhomx l-istatus ta’ valuta legali fil-mument tad-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju propost. B’dak il-mod, tkun stabbilita salvagwardja legali għall-ispejjeż kollha li jistgħu jkunu ġarrbu l-banek ċentrali nazzjonali tal-Eurosistema b’rabta mal-produzzjoni ta’ muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni li jkunu għadhom ma kisbux l-istatus ta’ valuta legali sal-mument tad-dħul fis-seħħ tar-regolament emendatorju propost. Il-BĊE jinnota wkoll li l-muniti tal-euro għaċ-ċirkolazzjoni maħruġa matul il-perjodu tranżitorju taħt l-Artikolu 1h(B) għandhom iżommu l-istatus tagħhom bħala valuta legali wara l-iskadenza tal-perjodu tranżitorju.

---

(1)  Il-grassett fil-korp tat-test jindika fejn il-BĊE qed jipproponi li jiddaħħal test ġdid. L-ingassar fil-korp tat-test jindika fejn il-BĊE qed jipproponi t-tħassir ta’ test.

1

(2)  Ara t-tielet paragrafu tal-Opinjoni CON/2002/12.

2

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/9

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

Il-15 ta’ Settembru 2011

2011/C 273/03

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,3795 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 105,67 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4476 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,87295 |
| SEK | Krona Żvediża | 9,1940 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,2062 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,7355 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 24,535 |
| HUF | Forint Ungeriż | 285,50 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,7092 |
| PLN | Zloty Pollakk | 4,3535 |
| RON | Leu Rumen | 4,2960 |
| TRY | Lira Turka | 2,4540 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,3416 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,3635 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 10,7492 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,6778 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,7161 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 536,31 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 10,1860 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 8,8136 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,5125 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 12 121,04 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,2558 |
| PHP | Peso Filippin | 59,678 |
| RUB | Rouble Russu | 42,0550 |
| THB | Baht Tajlandiż | 41,813 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,3680 |
| MXN | Peso Messikan | 17,7573 |
| INR | Rupi Indjan | 65,6020 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,3795

JPY

Yen Ġappuniż

105,67

DKK

Krona Daniża

7,4476

GBP

Lira Sterlina

0,87295

SEK

Krona Żvediża

9,1940

CHF

Frank Żvizzeru

1,2062

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,7355

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

24,535

HUF

Forint Ungeriż

285,50

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,7092

PLN

Zloty Pollakk

4,3535

RON

Leu Rumen

4,2960

TRY

Lira Turka

2,4540

AUD

Dollaru Awstraljan

1,3416

CAD

Dollaru Kanadiż

1,3635

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

10,7492

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,6778

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,7161

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 536,31

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

10,1860

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

8,8136

HRK

Kuna Kroata

7,5125

IDR

Rupiah Indoneżjan

12 121,04

MYR

Ringgit Malażjan

4,2558

PHP

Peso Filippin

59,678

RUB

Rouble Russu

42,0550

THB

Baht Tajlandiż

41,813

BRL

Real Brażiljan

2,3680

MXN

Peso Messikan

17,7573

INR

Rupi Indjan

65,6020

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/10

---

Wiċċ nazzjonali ġdid tal-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni

2011/C 273/04

Image

Wiċċ nazzjonali tal-munita l-ġdida kommemorattiva ta' żewġ euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni u maħruġa mill-Portugall.

Il-muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni għandhom valuta legali fiż-żona kollha tal-euro. Il-Kummissjoni tippubblika deskrizzjoni tad-disinji tal-muniti ġodda kollha bil-ħsieb li tinforma lill-pubbliku u lill-partijiet kollha li jużaw il-muniti (1). Skont il-konklużjonijiet tal-Kunsill tal-10 ta’ Frar 2009 (2), l-Istati Membri u l-pajjiżi li kkonkludew ftehim monetarju mal-Komunità li jipprovdi għall-ħruġ ta’ muniti tal-euro huma awtorizzati li joħorġu muniti tal-euro kommemorattivi maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni sakemm jinżammu ċerti kundizzjonijiet, notevolment li dawn ikunu biss muniti ta' żewġ euro. Dawn il-muniti għandhom l-istess karatteristiċi tekniċi tal-muniti taż-2 euro l-oħra, iżda l-wiċċ nazzjonali tagħhom għandu disinn kommemorattiv li huwa simboliku ħafna f'termini nazzjonali jew Ewropej.

Il-pajjiż tal-ħruġ: Il-Portugall

Is-suġġett tal-kommemorazzjoni: il-500 anniversarju tat-twelid ta' Fernão Mendes Pinto, l-esploratur Portugiż tal-ibħra u l-pajjiżi Asjatiċi.

Deskrizzjoni tad-disinn: Fil-parti ta' ġewwa tal-munita jidher vapur tal-qlugħ b'ħafna skrizzjonijiet f'forma ta' mewġ li jirreferu għall-Portugall, Lisbona, il-ktieb tiegħu u wħud mid-destinazzjonijiet tal-vjaġġi tiegħu. L-iskrizzjoni “Portugall” tidher taħt. Ismu flimkien mas-snin 1511 u 2011 jidhru fuq il-parti ta' ġewwa.

Iċ-ċirku ta' barra tal-munita juri t-12-il stilla tal-bandiera Ewropea.

L-għadd ta' muniti li se jinħarġu:

Id-data tal-ħruġ: Settembru 2011

---

(1)  Ara ĠU C 373, 28.12.2001, p. 1 għall-uċuħ nazzjonali tal-muniti kollha li nħarġu fl-2002.

(2)  Ara l-konklużjonijiet tal-Kunsill għall-Affarijiet Ekonomiċi u Finanzjarji tal-10 ta’ Frar 2009 u r-Rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tad-19 ta’ Diċembru 2008 dwar il-linji gwida komuni għall-uċuħ nazzjonali u l-ħruġ ta’ muniti tal-euro maħsuba għaċ-ċirkolazzjoni (ĠU L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

INFORMAZZJONI MILL-ISTATI MEMBRI

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/11

---

Aġġornament tal-kampjuni tal-karti maħruġa mill-Ministeri tal-Affarijiet Barranin tal-Istati Membri lill-membri akkreditati ta' missjonijiet diplomatiċi u rappreżentanti konsolari u l-membri tal-familji tagħhom, kif imsemmi fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta' persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen) (ĠU C 247, 13.10.2006, p. 85; ĠU C 153, 6.7.2007, p. 15; ĠU C 64, 19.3.2009, p. 18; ĠU C 239, 6.10.2009, p. 7; ĠU C 304, 10.11.2010, p. 6)

2011/C 273/05

Aġġornament tal-Kampjuni tal-karti maħruġa mill-Ministeri tal-Affarijiet Barranin tal-Istati Membri lil membri akkreditati ta' missjonijiet diplomatiċi u rappreżentanti konsolari u l-membri tal-familji tagħhom, kif imsemmi fl-Artikolu 19(2) tar-Regolament (KE) Nru 562/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Marzu 2006 li jistabbilixxi Kodiċi Komunitarju dwar ir-regoli li jirregolaw il-moviment ta' persuni minn naħa għal oħra tal-fruntiera (Kodiċi tal-Fruntieri ta' Schengen)

Flimkien mal-pubblikazzjoni fil-ĠU, aġġornament ta' kull xahar huwa disponibbli fuq il-websajt tad-Direttorat Ġenerali għall-Affarijiet Interni.

L-OLANDA

Sostituzzjoni tal-informazzjoni ppubblikata fil-ĠU C 247, 13.10.2006

Stati

Kull persuna privileġġata tingħata status li jindika f’liema kategorija ta’ persuni privileġġati hu jew hi jaqgħu. Dan l-istatus jiġi mniżżel fid-dokument ta' Persuni Privileġġati permezz ta' kodiċi.

Jintużaw il-kodiċi li ġejjin:

Ambaxxati

| STATUS | KODIĊI |
| --- | --- |
| staff diplomatiku | AD |
| staff tekniku u amministrattiv | BD |
| staff ta’ servizz | ED |
| staff domestiku privat | PD |

STATUS

KODIĊI

staff diplomatiku

AD

staff tekniku u amministrattiv

BD

staff ta’ servizz

ED

staff domestiku privat

PD

Konsolati

| STATUS | KODIĊI |
| --- | --- |
| staff konsulari | AC |
| staff tekniku u amministrattiv | BC |
| staff ta’ servizz | EC |
| staff domestiku privat | PC |

STATUS

KODIĊI

staff konsulari

AC

staff tekniku u amministrattiv

BC

staff ta’ servizz

EC

staff domestiku privat

PC

Organizzazzjonijiet Internazzjonali fl-Olanda

| STATUS | KODIĊI |
| --- | --- |
| staff meqjus bħala staff diplomatiku | AO |
| staff tekniku u amministrattiv | BO |
| staff ta’ servizz | EO |
| staff domestiku privat | PO jew ZF |

STATUS

KODIĊI

staff meqjus bħala staff diplomatiku

AO

staff tekniku u amministrattiv

BO

staff ta’ servizz

EO

staff domestiku privat

PO jew ZF

Każi speċjali

Fejn id-dokumenti ta’ l-identità jinħarġu lil ċittadini Olandiżi jew barranin li jkunu residenti b’mod permanenti fl-Olanda, il-kodiċi li ġejjin jiġu miżjuda mal-indikazzjoni tal-istatus tar-residenza:

| — | NL għal ċittadini Olandiżi; |
| --- | --- |

—

NL għal ċittadini Olandiżi;

| — | DV għal residenti permanenti. |
| --- | --- |

—

DV għal residenti permanenti.

Image

Image

---

V Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/13

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – IL-BULGARIJA

Għajnuna mill-Istat SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) u SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Għajnuna allegatament mogħtija fil-forma ta’ tpartit tal-pussess ta’ proprjetajiet privati fil-foresti ma’ dawk tal-gvern

Stedina biex jitressqu l-kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2011/C 273/06

Permezz tal-ittra ddatata tad-29 ta’ Ġunju 2011 riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jsegwu dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Bulgarija bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea fir-rigward tal-għajnuna (allegata) msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom fir-rigward tal-għajnuna li dwarha l-Kummissjoni qed tibda l-proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sommarju u tal-ittra segwenti, fl-indirizz li ġej:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni |
| Ir-Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni

Ir-Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti se jiġu kkomunikati lill-Bulgarija. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

IT-TEST TAS-SOMMARJU

DESKRIZZJONI TAL-MIŻURA ALLEGATA

Fis-17 ta’ Lulju 2008, il-Kummissjoni rċeviet ilment mingħand kwerelant li xtaq’ jibqa’ anonimu. L-ilment kien jikkonċerna għajnuna allegata mill-Istat minn tpartit ta’ art pubblika għal art privata fil-Bulgarija. Allegatament, fejn proprjetajiet pubbliċi fil-foresti ġew mibdula ma’ proprjetajiet privati, l-Istat tal-Bulgarija rrealizza prezz aktar baxx mill-valur tas-suq. F’diversi każi t-tpartit kien segwit minn bidla tal-użu tal-art li tpartet (jiġifieri minn foresta għal art għall-kostruzzjoni), fejn il-valur tal-plot miksub b'dan il-mod b'hekk żdied aktar.

Kemm it-tpartit u kif ukoll il-bidla tal-użu tal-art kienu bbażati fuq leġiżlazzjoni tal-Bulgarija li daħlet fis-seħħ qabel l-Adeżjoni tal-Bulgarija mal-Unjoni Ewropea. Kemm it-tpartit tal-art fil-foresti ma’ partijiet privati u kif ukoll il-bidliet sussegwenti tal-użu tal-art, kienu projbiti, sospiżi rispettivament, fl-2009. Il-kwerelanti jirrikjedu li l-għajnuna allegata li tirriżulta mit-tpartit u l-bidliet tal-istatus tal-art tiġi ddikjarata bħala illegali u mhux kompatibbli, u tiġi rkuprata mill-awtoritajiet tal-Bulgarija.

Skont il-kwerelanti, il-benefiċjarji potenzjali tal-għajnuna huma persuni fiżiċi, kumpaniji privati jew muniċipalitajiet, li huma ta’ spiss attivi fl-iżvilupp tal-proprjetà immobbli u/jew attivitajiet turistiċi, li partu l-proprjetajiet tagħhom fil-foresti ma’ plots pubbliċi fil-foresti.

Skont il-kwerelanti, l-għajnuna mill-Istat tingħata fil-kuntest ta’ tpartit tal-foresti fi proċess ta’ żewġ stadji. L-ewwel, il-foresti fil-pussess tal-Istat jitpartu ma' dawk fil-pussess privat fuq termini mhux ekwi, primarjament minħabba l-pożizzjoni strateġika ta’ dawn il-foresti pubbliċi. It-tieni, l-awtorità kompetenti tagħti approvazzjoni biex jinbidel l-istatus iddikjarat tal-foresta li kienet fil-pussess tal-Istat u biex din tiġi inkluża fiż-żona urbanizzata, b'hekk ikun jista' jsir l-iżvilupp. Din l-iskema konsegwentament, permezz ta’ dawn iż-żewġ passi, tippermetti lill-impriżi biex jiksbu benefiċju ekonomiku, peress li l-prezzijiet tal-art pubblika mitluba fit-tpartit u/jew fil-bidla sussegwenti tal-użu tal-art jkunu aktar baxxi mill-prezz tas-suq għal art komparabbli mibjugħa fis suq. Il-leġiżlazzjoni tal-Bulgarija fis-seħħ b’hekk toħloq skema ta’ għajnuna mill-Istat.

Il-prezzijiet ta’ proprjetajiet fil-foresti mparta mill-Istat bħala propjetarju huma ddeterminati fuq il-bażi ta’ regolament tal-Bulgarija speċjalizzat, jiġifieri r-Regolament dwar il-kalkolu tal-prezzijiet bażiċi, il-prezzijiet tal-art f’żoni esklużi u li joħloq drittijiet għall-użu u s-servitù fuq proprjetajiet fir-rigward tal-foresti u l-istokk tal-artijiet fil-foresti (ir-“Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi”).

Il-prezz kif iddeterminat skont l-applikazzjoni tar-Regolament dwar il-prezzijiet bażiċi jiġi aktar baxx mill-prezz tas-suq. Barra minn hekk, il-koeffiċjenti biex jiġu ddeterminati l-prezzijiet amministrattivi ma ġewx aġġornati (biżżejjed) bejn l-2004 u l-2010. Għalhekk, skont il-kwerelanti, fit-tranżazzjonijiet ta’ tpartit, il-prezz reali tas-suq tal-foresti tal-gvern ma jintuża qatt.

VALUTAZZJONI TAL-GĦAJNUNA

L-awtoritajiet tal-Bulgarija ma għamlux notifika skont l-Artikolu 108(3) tat-TFUE dwar miżura relatata mal-għoti ta' għajnuna fil-kuntest ta' tpartit tal-art fil-foresti, qabel ma din daħlet fis-seħħ. Għalhekk, jekk il-Kummissjoni tassew issib li kien hemm għajnuna mill-Istat, tali għajnuna tkun illegali. Barra minn hekk, jekk tali għajnuna tinstab mhux kompatibbli mas-suq intern, din tkun soġġetta għal irkupru.

Il-Kummissjoni, wara valutazzjoni preliminari, għandha dubji dwar il-metodu applikat mill-Bulgarija ta’ kif stabbiliet prezzijiet amministrattivi tal-għajnuna, li jwassal għal riżultati li huma qrib kemm jista’ jkun mal-prezzijiet tas-suq, b’mod partikolari f’sitwazzjonijiet ikkaratterizzati minn żidiet kbar fil-prezzijiet. Għaldaqstant, il-Kummissjoni ma tistax teskludi li t-tranżazzjonijiet ta’ tpartit fil-foresti jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat. Il-Kummissjoni, f’dan l-istadju ma tistax teskludi b’mod definit li t-tpartit mhumiex marbuta b’mod intrinsiku ma’ bidliet sussegwenti possibbli fl-użu tal-art li huma awtorizzati mill-proċedura amministrattiva, u li dan seta’ jwassal għal vantaġġi għall-proprjetarji tal-art li tpartet. F’dan l-istadju, il-Kummissjoni ma tistax teskludi b’mod definit li l-bidliet fl-istatus tal-art li tpartet jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Il-Kummissjoni hi mħassba dwar jekk il-mekkaniżmu li jiddefinixxi l-prezzijiet amministrattivi għall-art li tpartet jinkludix għajnuna mill-Istat, jekk l-operazzjonijiet ta’ tpartit u l-bidla sussegwenti fl-istatus tal-art humiex marbuta b’mod intrinsiku, u jekk il-bidla tal-istatus tal-art tinvolvix għajnuna mill-Istat.

Il-Kummissjoni ma għandha l-ebda informazzjoni li tippermetti li jiġi konkluż li kwalunkwe għajnuna maħluqa permezz tat-tpartit tal-art fil-foresti u l-bidla sussegwenti fl-użu tal-art tkun tippermetti biex jinkisbu l-għanijiet tal-UE, jew tkun mogħtija f'konformità mal-kriterji ta' kompatibbiltà rilevanti stabbiliti f'diversi strumenti ta' għajnuna mill-Istat. Għalhekk il-Kummissjoni tqajjem dubji dwar il-kompatibbiltà tal-miżuri taħt skrutinju mas-suq intern.

TEST TAL-ITTRA

“Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.” |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.”

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

ATTI OĦRAJN

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.9.2011 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 273/26

---

Pubblikazzjoni ta' applikazzjoni skont l-Artikolu 6(2) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 dwar il-protezzjoni tal-indikazzjonijiet ġeografiċi u d-denominazzjonijiet tal-oriġini għall-prodotti agrikoli u l-oġġetti tal-ikel

2011/C 273/07

Din il-pubblikazzjoni tikkonferixxi d-dritt għal oġġezzjoni għall-applikazzjoni skont l-Artikolu 7 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 510/2006 (1). Id-dikjarazzjonijiet ta' oġġezzjoni għandhom jaslu għand il-Kummissjoni fi żmien sitt xhur mid-data ta' din il-pubblikazzjoni.

DOKUMENT UNIKU

IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 510/2006

“ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ” (FASOLIA VANILIES FENEOU)

Nru KE: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

IĠP ( X ) DPO ( )

1.   Isem:

“Φασόλια Βανίλιες Φενεού” (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Stat Membru jew pajjiż terz:

Il-Greċja

3.   Deskrizzjoni tal-prodott agrikolu jew tal-oġġett tal-ikel:

3.1.   Tip ta' prodott:

| Klassi 1.6. | Frott, ħxejjex u ċereali, friski jew ipproċessati |
| --- | --- |

Klassi 1.6.

Frott, ħxejjex u ċereali, friski jew ipproċessati

3.2.   Deskrizzjoni tal-prodott li għalih japplika l-isem f'(1):

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” hija fażola bil-qoxra mnixxfa li ġejja minn popolazzjoni lokali tal-ispeċi tal-legum Phaseolus vulgaris.

Karatteristiċi fiżiċi: il-fażola hija bajda, b’għamla ovali u ċkejkna ħafna – 1 000 żerriegħa jiżnu bejn 270 u 280 g hekk kif dan jikklassifikaha bħala varjetà b’żerriegħa ċkejkna, u għandha qoxra rqiqa

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” hija sors ta’ proteina (mill-anqas 18 %). Il-karatteristiċi kimiċi li jagħmlu differenza bejn il-Fasolia Vanilies Feneou u l-fażola l-oħra fis-suq huma:

| S/N | Parametru | Fasolia Vanilies Feneou | Fażola oħra (tal-ispeċi Phaseolus vulgaris) | Konklużjonijiet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Fibri djetetiċi | 27,9-29,9 % w/w | 13,2 % w/w | sa 54,4 % aktar ta’ fibra djetetika |
| 2. | Xaħmijiet | 1,7-1,9 % w/w | 2-2,5 % w/w | sa 10 % anqas xaħam |
| 3. | Valur ta’ enerġija | 225-233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | b’anqas kaloriji |
| 955-963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4. | Kalċju | 2 970-2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | sa 56 % aktar kalċju |
| 5. | Sodju | 97,1-98,1 mg/kg | 354 mg/kg | kontenut b’anqas melħ |
| 6. | Rmied | 3,9-4,1 % w/w | 4,4 % w/w | kontenut b’anqas rmied |

S/N

Parametru

Fasolia Vanilies Feneou

Fażola oħra (tal-ispeċi Phaseolus vulgaris)

Konklużjonijiet

1.

Fibri djetetiċi

27,9-29,9 % w/w

13,2 % w/w

sa 54,4 % aktar ta’ fibra djetetika

2.

Xaħmijiet

1,7-1,9 % w/w

2-2,5 % w/w

sa 10 % anqas xaħam

3.

Valur ta’ enerġija

225-233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

b’anqas kaloriji

955-963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4.

Kalċju

2 970-2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

sa 56 % aktar kalċju

5.

Sodju

97,1-98,1 mg/kg

354 mg/kg

kontenut b’anqas melħ

6.

Rmied

3,9-4,1 % w/w

4,4 % w/w

kontenut b’anqas rmied

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” għandha karatteristiċi organolettiċi li jiddistingwuha minn fażola oħra u li jagħmluha tappella b’mod speċjali għall-konsumaturi. Dan minħabba t-togħma ħelwa tagħha, il-fatt li tissajjar malajr u ma tiddiżintegrax – meta titgħalla fl-ilma tkun tenera minn ġewwa iżda l-qoxra tibqa’ intatta.

3.3.   Materja prima (għall-prodotti pproċessati biss):

—

3.4.   Għalf (għall-prodotti li ġejjin mill-annimali biss):

—

3.5.   Stadji speċifiċi fil-produzzjoni li għandhom iseħħu fiż-żona ġeografika definita:

L-istadji kollha tal-proċess tal-produzzjoni mill-kultivazzjoni (it-tħejjija tal-art, l-applikazzjoni tal-fertilizzant, iż-żriegħ, it-tisqija, it-tneħħija tal-ħaxix ħażin, il-protezzjoni tal-pjanta) sal-ħsad, it-tnixxif u t-tqaxxir tal-prodott għandhom isiru fiż-żona ġeografika definita.

3.6.   Regoli speċifiċi dwar it-tqattigħ, it-tħakkik, l-ippakkjar, eċċ.:

—

3.7.   Regoli speċifiċi dwar it-tikkettar:

L-ippakkjar għandu jkollu l-isem “ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ” Π.Γ.Ε. (“Fasolia Vanilies Feneou” IĠP), u kwalunkwe indikazzjoni oħra preskritta minn liġi nazzjonali jew Komunitarja.

4.   Definizzjoni fil-qosor taż-żona ġeografika:

Iż-żona ġeografika definita tal-produzzjoni tal-“Fasolia Vanilies Feneou” hija l-Muniċipalità kollha ta’ Feneos, fil-Prefettura ta’ Korintufir-reġjun Pelopponnese.

Iż-żona ta’ Feneos fejn titkabbar il-fażola hija pjanura magħluqa b’żona totali kkultivata ta’ 47 100 stremmas (4 710 ettari), protetti mill-muntanji: Helmos – Dourdouvana, Killini, Oliyirtos – Saïtas. Il-baċir magħluq ta’ Feneos (lag artifiċjali) huwa karatteristika speċifika tal-Peloponnese; huwa mdawwar minn foresta taż-żnuber u l-pin li testendi ’lisfel san-naħa tal-lag. Dan l-ambjent speċifiku u uniku tal-muntanji koperti minn foresti ta’ madwar il-plateau ta’ Feneos, flimkien mal-Lag artifiċjali Doxa, jgħin biex tinħoloq mikroklima li tkun tajba għall-kultivazzjoni ta’ prodott ta’ kwalità mill-aqwa.

5.   Rabta maż-żona ġeografika:

5.1.   Speċifiċità taż-żona ġeografika:

Ħamrija

Il-ħamrija hija fonda u fertili. Il-biċċa l-kbira tagħha magħmula minn ramel bit-tafal sa tafal ramli u żżomm ħafna ilma. Hija rikka fil-kalċju u l-fosforu iżda għandha kontenut baxx ta’ potassju u manjeżju. Il-maġġoranza ta’ din il-ħamrija hija kemmxejn aċiduża (pH < 7). L-art li fuqha titkabbar il-“Fasolia Vanilies Feneou” hija l-qiegħ tal-Lag antik Doxa, li kien lag naturali u li żamm l-umdità relattiva tiegħu. Dawn il-fatturi kollha huma favorevoli għall-kultivazzjoni tal-“Fasolia Vanilies Feneou”.

Klima

B’mod ġenerali, iż-żona għandha klima kontinentali bi xtiewi kesħin u sjuf friski. Madanakollu, minħabba li l-muntanji ta’ madwar il-plateau ta’ Feneos huma koperti b'mod estensiv b’foresta, il-klima hija anqas ħarxa bi xtiewi b’aktar xita u sjuf aktar friski It-temperaturi medji fix-xahar huma ta’ 28,8 °C (massimu) u 0,6 °C (minimu), filwaqt li t-temperatura medja annwali hija ta’ 12,8 °C.

Il-preżenza tal-Lag Doxa tikkontribwixxi wkoll għat-temp moderat taż-żona fir-rebbiegħa. L-ammont medju annwali ta’ xita huwa ta’ 600 millimetru. Il-fażola tħobb ħafna l-ilma u t-temperaturi favorevoli flimkien mal-umdità relattiva jgħinu biex jinħolqu kundizzjonijiet eċċellenti biex din tikber fihom.

Fatturi umani

Huwa l-fattur uman. Li hekk kif dan jagħmel l-aqwa użu milll-ħamrija u mill-kundizzjonijiet klimatiċi fiż-żona ta’ Feneos huwa wkoll kruċjali għall-produzzjoni ta’ prodott ta’ kwalità mill-aqwa u għar-reputazzjoni li din tgawdi barra mill-konfini tal-prefettura.

Il-metodi ta’ tkabbir użati mill-produtturi ta' Feneos huma bbażati fuq snin ta’ esperjenza u fuq it-tradizzjoni li ntirtet minn ġenerazzjoni għall-oħra. Il-metodi jikkonsistu f’operazzjonijiet manwali, miż-żriegħ sat-tnixxif u t-tqaxxir, l-użu minimu ta' pestiċidi u fertilizzanti kimiċi u l-għażla esklussiva taż-żrieragħ tal-“Fasolia Vanilies Feneou” mill-bdiewa nfushom biex jinżergħu fis-sena ta’ wara biex tkun imħarsa l-purità tal-materjal tal-pjanta.

5.2.   Speċifiċità tal-prodott:

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” ilha titkabbar b’mod sistematiku fiż-żona ta' Feneos mill-aħħar tas-seklu 19. Ilha titkabbar għal ħafna snin minħabba l-kwalitajiet speċjali distinti tagħha: hija żgħira ħafna, bajda, fażola b’dehra sabiha tleqq, ovali u mhux f’forma ta’ kliewi bħal bosta fażola oħra, b’qoxra rqiqa li tfisser li tissajjar aħjar u aktar malajr; il-fażola għandha togħma ħelwa u hija ferm nutrijenti.

L-isem lokali “Vanilia” ġie mogħti lill-fażola mill-bdiewa stess li jkabbru l-fażola biex jenfasizzaw il-kulur abjad u t-togħma ħelwa li tixbaħ lil dik tal-vanilla. Dawn il-karatteristiċi ta’ kwalità speċifika jiddistingwu l-prodott minn fażola oħra u jagħmluha aktar popolari fis-suq.

5.3.   Rabta każwali bejn iż-żona ġeografika u l-kwalità jew il-karatteristiċi tal-prodott (għad-DPO) jew il-kwalità speċifika, ir-reputazzjoni jew karatteristiċi oħra tal-prodott (għall-IĠP):

Deskrizzjoni tar-rabta bejn il-kwalità tal-prodott u ż-żona ġeografika definita

Il-karatteristiċi tal-“Fasolia Vanilies Feneou” huma marbuta mal-klima u l-ħamrija taż-żona u mal-użu tal-materjal tal-pjanta li huwa adattat għall-ambjent lokali.

Peress li l-“Fasolia Vanilies Feneou” tadatta tajjeb ħafna għall-klima kontinentali taż-żona u l-kundizzjonijiet tal-ħamrija tagħha, tikber tajjeb fiż-żona. Il-ħamrija, imnixxfa sew u kemmxejn aċiduża bħala medja, flimkien max-xtiewi li huma relattivament moderati u mxarrba bi sjuf friski għandha effett kruċjali fuq il-kwalità tal-prodott, li jipproduċi żrieragħ leqqiena b'qoxra rqiqa u laħma ratba. Dawn il-kundizzjonijiet jipproduċu fażola b’kapaċità għolja li tassorbi l-ilma, kontenut baxx ta’ rmied u karatteristiċi organolettiċi aħjar, bħat-togħma speċjali ħelwa tagħha u l-fatt li tissajjar sewwa.

Barra minn hekk, l-ambjent naturali uniku taż-żona, bil-muntanji li jipproteġu l-pjanura ta' Feneos mill-irjieħ qawwija, il-Lag artifiċjali Doxa, u l-foresta taż-żnuber u l-pin li jdawruha u li testendi san-naħa tal-lag, għandu rwol kruċjali biex joħloq il-kundizzjonijiet ideali biex fihom titkabbar din il-fażola u li tagħmilha differenti minn tipi simili ta’ fażola li titkabbar x’imkien ieħor.

Il-metodi ta’ tkabbir li ilhom jintużaw mill-bdiewa lokali għal aktar minn 100 sena, flimkien mal-ħamrija u kundizzjonijiet klimatiċi u ambjentali favorevoli jikkontribwixxu għall-karatteristiċi speċifiċi tal-prodott. It-tekniki tal-kultivazzjoni ta’ dawk li jkabbru l-fażola huma l-istess bħal dawk li kienu jużaw l-antenati tagħhom, u l-biċċa l-kbira tax-xogħol, bħall-għażiq, il-ħsad, l-għażla u l-ippakkjar, anke llum għadhom isiru bl-idejn, b’riżultat li l-prodott għandu dehra sabiħa u forma uniformi, ħielsa minn materja barranija u żrieragħ mhux f’qagħda tajba. L-użu minimu ta’ pestiċidi u fertilizzanti kimiċi, li jbaxxu l-kwalità tal-prodott, u l-għażla bir-reqqa taż-żrieragħ għall-għelejjel tas-sena ta’ wara sabiex tkun inħarsa l-purità tal-ispeċi lokali tal-“Fasolia Vanilies Feneou” jirriżulta fi prodott ta’ kwalità superjuri.

Ir-rabta mill-qrib li teżisti bejn il-prodott u ż-żona ġeografika definita, kif ukoll il-kultivazzjoni ta' dan il-prodott li hija ferm lokalizzata fuq il-plateau ta’ Feneou saret evidenti minħabba tentattivi repetuti biex dan il-prodott jitkabbar fiż-żoni ġirien li fihom titkabbar il-fażola. Dawn it-tentattivi ma rnexxewx – il-kwalità tal-fażola mkabbra barra miż-żona ġeografika definita hija evidentement aktar baxxa, b’mod partikolari fir-rigward tad-dehra, il-finezza tal-qoxra u t-togħma.

Deskrizzjoni tar-rabta bejn ir-reputazzjoni tal-prodott u ż-żona ġeografika definita

Referenzi f’pubblikazzjoni f’żewġ volumi minn Vassilios Sarlis dwar il-folklor ta’ Feneos jagħtu xhieda tal-importanza ta’ dan il-prodott u r-reputazzjoni tiegħu bħala l-fażola bl-aqwa togħma. Fil-mitoloġija Griega, l-alla mara Demeter irregalat il-legumi lill-abitanti ta’ Feneos minħabba li dawn laqgħuha meta din kienet qed tfittex lill bintha Peresphone, li kienet inħatfet minn Hades. Hades ipprova jkaxkarha ’lisfel fid-Dinja ta’ taħt l-art mill-abissi tal-Lag Feneos. L-abitanti ta’ Feneos għaldaqstant kienu l-ewwel li bdew jieklu l-legumi u forsi din hija r-raġuni għaliex il-fażola tagħhom saret famuża bħala l-fażola bl-aqwa togħma. Jissemma wkoll li l-fażola hija l-aktar legum ikkonsmat, wara l-għads u ċ-ċiċri.

Il-kultivazzjoni sistematika tal-fażola fiż-żona bdiet lejn tmiem is-seklu 19, meta nixfu l-ilmijiet tal-Lag Feneos. Ir-reputazzjoni tal-prodott u r-rabta mill-qrib maż-żona ta' Feneos hija dokumentata permezz ta' dan li ġej:

Dokument maħruġ mill-Qorti Ċivili tal-Prim’Istanza ta’ Feneos, bid-data tal-25 ta’ Marzu 1910, fir-rigward tal-pagament ta’ kumpens minn raħħal lill-persuna li kienet tkabbar il-fażola minħabba li l-annimali tar-raħħal kienu għamlu ħsara lill-wiċċ tar-raba’ bil-fażola.

Riċerka li saret minn Panos Dimitrios (PhD) dwar il-kultivazzjoni intensiva tal-“Fasolia Vanilies Feneou” fiż-żona matul is-snin 50.

Minħabba l-importanza ta’ dan il-legum fiż-żona u għall-fatt li l-fama tiegħu infirxet ma’ kullimkien, sa mill-1980, kull sena, f’Ottubru, isir Festival tal-Fażola (Fasolada) fir-raħal ta’ Steno (meta jsir il-ħsad tal-“Fasolia Vanilies Feneou”), liema festival kien ikklassifikat bħala attrazzjoni turistika mill-gazzetta “Eleftheros Tipos”.

Dejta tal-Awtorità Statistika Ellenika li fiha dokumentazzjoni tal-kultivazzjoni kontinwa tal-“Fasolia Vanilies Feneou” mill-1993 sal-2003.

Spezzjonijiet imwettqa mid-Direttorat tal-Agrikoltura tal-Awtorità tat-Territorju ta’ Korintu fil-kuntest tal-Benefiċċju Kumpensatorju u Skemi ta’ Pagament Uniku jiddikjaraw li l-“Fasolia Vanilies Feneou” ilha titkabbar fiż-żona b’mod tradizzjonali għal bosta snin u hija ta’ kwalità eċċezzjonali.

Persuna li żaret iż-żona semmiet kif assoċjat il-pjanura ta’ Feneos u l-“Fasolia Vanilies Feneou” delizzjużamaż-żminijiet tat-tfulija tagħha.

Il-famuża Fasolia Feneou ssemmiet f’żewġ edizzjonijiet tal-gazzetta “Kathimerini” (l-24 ta’ Ottubru 2006 u s-17 Novembru 2007).

Il-“fasolada” tradizzjonali (soppa tal-fażola) magħmula mill-Fasolia Feneou dehret f'xi edizzjonijiet tal-gazzetta Ta Nea (is-16 ta’ Frar 2007) u fil-gazzetta “Eleftheros Tipos” (l-4 ta’ Ottubru 2008).

Fil-programm televiżiv “Boukia kai Sinkhorio” ta’ Ilias Mamalakis, it-telespettaturi ġew murija kif issir il-“Boulia (Polispori) Feneos bl-użu tal-Boulia (Polispori) Feneos” tipikament “bajda” bħala waħda mill-ingredjenti.

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” dehret f’żewġ edizzjonijiet ta’ “Menoume Ellada” fuq it-televiżjoni tal-Istat (f’Ottubru 2006 u 2007) u fuq ET3 fi Frar 2009.

Il-“Fasolia Vanilies Feneou” hija ferm stmata mhux biss mill-konsumaturi iżda anke mill-produtturi, peress li ġġib prezz li jista’ jkun sa 75 % aktar għoli minn dak ta’ fażola oħra li l-isem tagħha mhuwiex protett.

Fil-qosor, id-dejta storika u biblijografika, l-artikli fil-gazzetti lokali u internazzjonali, ix-xandiriet permezz tal-midja u l-materjal li jinstab fuq l-internet (Wikipedia, eċċ.), l-aktar dak marbut mal-gastronomija u t-turiżmu, jikkonfermaw ir-reputazzjoni tal-“Fasolia Vanilies Feneou”, li hija marbuta b’mod inseparabbli mal-kwalitajiet speċifiċi tagħha.

Referenza tal-pubblikazzjoni tal-ispeċifikazzjoni

(L-Artikolu 5(7) tar-Regolament (KE) Nru 510/2006)

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  ĠU L 93, 31.3.2006, p. 12.

---