# Eiropas Savienības C 273/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.273.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 273 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 16. septembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.273.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 273

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 16. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 273/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 273/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas) (
  1
  )

F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas

1

1

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2011/C 273/02 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 23. augusts) par priekšlikumu regulai par euro monētu emisiju un priekšlikumu regulai par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajām specifikācijām (CON/2011/65) | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

2011/C 273/02

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2011. gada 23. augusts) par priekšlikumu regulai par euro monētu emisiju un priekšlikumu regulai par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajām specifikācijām (CON/2011/65)

2

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 273/03 | Euro maiņas kurss | 9 |
| 2011/C 273/04 | Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse | 10 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2011/C 273/05 | To apliecību paraugu (publicēti OV C 247, 13.10.2006., 85. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 15. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 18. lpp.; OV C 239, 6.10.2009., 7. lpp.; OV C 304, 10.11.2010., 6. lpp.) atjaunināšana, ko dalībvalstu ārlietu ministrijas izsniedz diplomātisko misiju un konsulāro pārstāvniecību akreditētiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kā norādīts 19. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) | 11 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 273/03

Euro maiņas kurss

9

2011/C 273/04

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

10

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2011/C 273/05

To apliecību paraugu (publicēti OV C 247, 13.10.2006., 85. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 15. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 18. lpp.; OV C 239, 6.10.2009., 7. lpp.; OV C 304, 10.11.2010., 6. lpp.) atjaunināšana, ko dalībvalstu ārlietu ministrijas izsniedz diplomātisko misiju un konsulāro pārstāvniecību akreditētiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kā norādīts 19. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)

11

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 273/06 | Valsts atbalsts – Bulgārija – Valsts atbalsts SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Iespējamais atbalsts īpašumtiesību maiņas veidā no privātiem uz valsts mežu īpašumiem – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  ) | 13 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 273/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 26 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 273/06

Valsts atbalsts – Bulgārija – Valsts atbalsts SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Iespējamais atbalsts īpašumtiesību maiņas veidā no privātiem uz valsts mežu īpašumiem – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu (
  1
  )

1

13

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2011/C 273/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6302 – F2i/AXA Funds/G6 Rete Gas)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 273/01

Komisija 2011. gada 24. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6302. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6302. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

Eiropas Centrālā banka

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2011. gada 23. augusts)

par priekšlikumu regulai par euro monētu emisiju un priekšlikumu regulai par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajām specifikācijām

(CON/2011/65)

2011/C 273/02

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2011. gada 28. jūnijā saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par euro monētu emisiju (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”). ECB 2011. gada 5. jūlijā saņēma arī Eiropas Savienības Padomes divus lūgumus sniegt atzinumu par: a) ierosināto regulu un b) priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (2) (turpmāk – “ierosinātie regulas grozījumi”).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 133. pantā, kā arī 127. panta 4. punktā, 282. panta 5. punktā un 128. panta 2. punktā. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   Ierosinātā regula un juridiskais pamats

| 1.1. | Ierosinātā regula nosaka obligātos noteikumus apgrozībai un kolekcionāriem paredzētu euro monētu emisijai. Tā arī nosaka dažus ierobežojumus apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu daudzumam, kā arī apspriešanās procedūru pirms derīgu apgrozībai paredzēto euro monētu iznīcināšanas. |
| --- | --- |

1.1.

Ierosinātā regula nosaka obligātos noteikumus apgrozībai un kolekcionāriem paredzētu euro monētu emisijai. Tā arī nosaka dažus ierobežojumus apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu daudzumam, kā arī apspriešanās procedūru pirms derīgu apgrozībai paredzēto euro monētu iznīcināšanas.

| 1.2. | ECB saprot, ka ierosinātas regulas mērķis ir kodificēt jau pastāvošos nesaistošos Savienības juridiskos instrumentus un secinājumus (3), kas attiecas uz euro monētu emisiju (4). ECB tāpat saprot, ka, paredzot vispārīgus Savienības līmeņa noteikumus attiecībā uz euro monētu emisiju, jāpanāk dalībvalstu attiecīgās prakses saskaņošana (5), kā arī jānodrošina juridiskā noteiktība un caurredzamība. |
| --- | --- |

1.2.

ECB saprot, ka ierosinātas regulas mērķis ir kodificēt jau pastāvošos nesaistošos Savienības juridiskos instrumentus un secinājumus (3), kas attiecas uz euro monētu emisiju (4). ECB tāpat saprot, ka, paredzot vispārīgus Savienības līmeņa noteikumus attiecībā uz euro monētu emisiju, jāpanāk dalībvalstu attiecīgās prakses saskaņošana (5), kā arī jānodrošina juridiskā noteiktība un caurredzamība.

| 1.3. | ECB atzīmē, ka saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu par euro monētu emisiju atbild iesaistītās dalībvalstis, bet Parlaments un Padome ir kompetenti noteikt pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienotas valūtas izmantošanai saskaņā ar LESD 133. pantu. Turklāt Padome saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu var veikt pasākumus, lai saskaņotu visu apgrozībai paredzēto monētu nominālvērtības un tehniskās specifikācijas, ciktāl tas vajadzīgs to netraucētai apritei Savienībā. Tādēļ, pieņemot Savienības normatīvos aktus par euro monētu emisiju, jāievēro iesaistīto dalībvalstu kompetence emitēt euro monētas un šo dalībvalstu euro monētu juridiskā emitenta statuss. Turklāt, lai gan ECB uzdevumus un atbildības jomu saskaņā ar LESD un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk – “ECBS Statūti”) ierosinātā regula neskar, ECB iesaka jebkurus dalībvalstu apsvērumus par euro monētu emisijas kompetenci izvērtēt attiecīgās dalībvalsts un Savienības starpā saskaņā ar godprātīgas sadarbības principu, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkta. |
| --- | --- |

1.3.

ECB atzīmē, ka saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu par euro monētu emisiju atbild iesaistītās dalībvalstis, bet Parlaments un Padome ir kompetenti noteikt pasākumus, kas vajadzīgi euro kā vienotas valūtas izmantošanai saskaņā ar LESD 133. pantu. Turklāt Padome saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu var veikt pasākumus, lai saskaņotu visu apgrozībai paredzēto monētu nominālvērtības un tehniskās specifikācijas, ciktāl tas vajadzīgs to netraucētai apritei Savienībā. Tādēļ, pieņemot Savienības normatīvos aktus par euro monētu emisiju, jāievēro iesaistīto dalībvalstu kompetence emitēt euro monētas un šo dalībvalstu euro monētu juridiskā emitenta statuss. Turklāt, lai gan ECB uzdevumus un atbildības jomu saskaņā ar LESD un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk – “ECBS Statūti”) ierosinātā regula neskar, ECB iesaka jebkurus dalībvalstu apsvērumus par euro monētu emisijas kompetenci izvērtēt attiecīgās dalībvalsts un Savienības starpā saskaņā ar godprātīgas sadarbības principu, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punkta.

| 1.4. | Ieteicams saskaņot ierosinātajā regulā izmantoto terminoloģiju. T.sk. ierosinātajā regulā nav definēti termini “emisija” un “aist apgrozībā”. Tā rezultātā varētu rasties jautājumi par šo terminu nozīmes juridisko atšķirību. Parasti tiek uzskatīts, ka emisijas jēdziens aptver arī attiecīgo euro monētu laišanu apgrozībā (6). Tādēļ vēlams izmantot tikai terminu “emisija”, jo abu terminu izmantošana varētu būt maldinoša. Tomēr ECB redakcionālajos priekšlikumos lēmumu par šo lingvistisko jautājumu ECB atstājusi Komisijas ziņā. |
| --- | --- |

1.4.

Ieteicams saskaņot ierosinātajā regulā izmantoto terminoloģiju. T.sk. ierosinātajā regulā nav definēti termini “emisija” un “aist apgrozībā”. Tā rezultātā varētu rasties jautājumi par šo terminu nozīmes juridisko atšķirību. Parasti tiek uzskatīts, ka emisijas jēdziens aptver arī attiecīgo euro monētu laišanu apgrozībā (6). Tādēļ vēlams izmantot tikai terminu “emisija”, jo abu terminu izmantošana varētu būt maldinoša. Tomēr ECB redakcionālajos priekšlikumos lēmumu par šo lingvistisko jautājumu ECB atstājusi Komisijas ziņā.

| 1.5. | Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā regulā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti I pielikumā. |
| --- | --- |

1.5.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā regulā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti I pielikumā.

2.   Ierosinātie regulas grozījumi

| 2.1. | Ierosinātie regulas grozījumi nosaka jaunus noteikumus, kas paredz kopējus principus dizainparaugiem, ko izmanto apgrozībai paredzēto un piemiņas euro monētu valsts pusē, kā arī kopējus principus tam, kā dalībvalstis savstarpējai informē viena otru un apstiprina šos dizainparaugus. |
| --- | --- |

2.1.

Ierosinātie regulas grozījumi nosaka jaunus noteikumus, kas paredz kopējus principus dizainparaugiem, ko izmanto apgrozībai paredzēto un piemiņas euro monētu valsts pusē, kā arī kopējus principus tam, kā dalībvalstis savstarpējai informē viena otru un apstiprina šos dizainparaugus.

| 2.2. | ECB saprot, ka ierosinātie regulas grozījumi nosaka procedūru, kurā apstiprina vai noraida apgrozībai paredzēto euro monētu valstu puses jauno dizainparaugu projektus un kura atspoguļo procedūru, kas jau noteikta Ieteikumā 2009/23/EK. Vienīgā atšķirība ir tā, ka saskaņā ar ierosinātajiem regulas grozījumiem Komisijas kompetence tiek paplašināta, un saskaņā ar šo kompetenci galīgo lēmumu par jaunā dizainparauga projekta apstiprināšanu vai noraidīšanu pieņems nevis Ekonomikas un finanšu komitejas attiecīgā apakškomiteja, bet gan Komisija. ECB atzīmē, ka šīs pārmaiņas neietekmē tās uzdevumus un atbildību saskaņā ar LESD un ECBS Statūtiem, un iepriekšminētās Komisijas atbildības kontekstā iesaka nacionālās vai starpinstitūciju kompetences jautājumus saskaņot un apspriest, ievērojot godprātīgas sadarbības principu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2.2.

ECB saprot, ka ierosinātie regulas grozījumi nosaka procedūru, kurā apstiprina vai noraida apgrozībai paredzēto euro monētu valstu puses jauno dizainparaugu projektus un kura atspoguļo procedūru, kas jau noteikta Ieteikumā 2009/23/EK. Vienīgā atšķirība ir tā, ka saskaņā ar ierosinātajiem regulas grozījumiem Komisijas kompetence tiek paplašināta, un saskaņā ar šo kompetenci galīgo lēmumu par jaunā dizainparauga projekta apstiprināšanu vai noraidīšanu pieņems nevis Ekonomikas un finanšu komitejas attiecīgā apakškomiteja, bet gan Komisija. ECB atzīmē, ka šīs pārmaiņas neietekmē tās uzdevumus un atbildību saskaņā ar LESD un ECBS Statūtiem, un iepriekšminētās Komisijas atbildības kontekstā iesaka nacionālās vai starpinstitūciju kompetences jautājumus saskaņot un apspriest, ievērojot godprātīgas sadarbības principu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu.

| 2.3. | Visbeidzot, ECB atkārtoti norāda uz tās iepriekšējo ieteikumu (7) par grozījumiem tehniskajās specifikācijās, kas izklāstītas I pielikumā 1998. gada 3. maija Regulai (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (8). Jo īpaši euro monētu biezuma orientējošās vērtības jāaizstāj ar euro monētu biezuma patiesajām vērtībām, kas ir labi zināmas un ko kaltuves izmanto kā atsauces vērtības euro monētu ražošanā. Šajā sakarā ECB atsaucas uz konkrētajiem redakcionālajiem priekšlikumiem, kas izklāstīti Atzinuma CON/2011/18 pielikumā, un iesaka tos ieviest Regulas (EK) Nr. 975/98 kontekstā. |
| --- | --- |

2.3.

Visbeidzot, ECB atkārtoti norāda uz tās iepriekšējo ieteikumu (7) par grozījumiem tehniskajās specifikācijās, kas izklāstītas I pielikumā 1998. gada 3. maija Regulai (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (8). Jo īpaši euro monētu biezuma orientējošās vērtības jāaizstāj ar euro monētu biezuma patiesajām vērtībām, kas ir labi zināmas un ko kaltuves izmanto kā atsauces vērtības euro monētu ražošanā. Šajā sakarā ECB atsaucas uz konkrētajiem redakcionālajiem priekšlikumiem, kas izklāstīti Atzinuma CON/2011/18 pielikumā, un iesaka tos ieviest Regulas (EK) Nr. 975/98 kontekstā.

| 2.4. | Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajos regulas grozījumos, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti II pielikumā. |
| --- | --- |

2.4.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajos regulas grozījumos, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti II pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 23. augustā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  COM(2011) 295 galīgā redakcija.

1

(2)  COM(2011) 296 galīgā redakcija.

2

(3)  Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām, Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikums 2009/23/EK par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.) un Komisijas 2010. gada 22. marta Ieteikums 2010/191/ES par euro banknošu un monētu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un ietekmi (OV L 83, 30.3.2010., 70. lpp.).

3

(4)  Parastās apgrozībai paredzētās euro monētas, apgrozībai paredzētās euro piemiņas monētas un kolekcionāriem paredzētās euro monētas.

4

(5)  Ierosinātā regula palīdzētu novērst to, ka dalībvalstīs izveidojas dažāda prakse attiecībā uz euro monētu, jo īpaši kolekcionāriem paredzēto un piemiņas monētu, emisiju, kas varētu negatīvi ietekmēt ar euro ieviešanu izveidotās Eiropas vienotās monētu sistēmas mērķus un principus. Sk. ECB Atzinuma CON/2002/12 trešo punktu. Visi ECB atzinumi tiek publicēti ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.europa.eu

5

(6)  Sk. Report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) on the definition, scope and effects of legal tender of euro banknotes and coins, 5. lpp, pieejams http://www.ec.europa.eu

6

Report of the Euro Legal Tender Expert Group (ELTEG) on the definition, scope and effects of legal tender of euro banknotes and coins

(7)  Sk. “Vispārīgo apsvērumu” otro punktu un divus ierosinātos grozījumus pielikumā ECB 2011. gada 4. marta Atzinumam CON/2011/18 par priekšlikumu Padomes regulai par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Kodificēta redakcija) (OV C 114, 12.4.2011., 1. lpp).

7

(8)  OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.

8

---

I PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| ECB ierosinātie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par euro monētu emisiju |
| 1.
     
  grozījums |
| Ierosinātās regulas 2. apsvērums |
| “(2) | Tas, ka nav saistošu noteikumu par euro monētu emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai valūtai pietiekami integrētus pamatus. Rūpējoties par tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest saistošus euro monētu emisijas noteikumus.” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

ECB ierosinātie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par euro monētu emisiju

1.
     
  grozījums

Ierosinātās regulas 2. apsvērums

“(2)

Tas, ka nav saistošu noteikumu par euro monētu emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai valūtai pietiekami integrētus pamatus. Rūpējoties par tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest saistošus euro monētu emisijas noteikumus.”

| “(2) | Neierobežojot Līguma 128. panta 2. punktu, kas nosaka dalībvalstu tiesības emitēt euro monētas, tas, ka nav saistošu vispārīgo noteikumu par euro monētu emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai valūtai pietiekami integrētus pamatus Rūpējoties par tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest saistošus euro monētu emisijas noteikumus.” |
| --- | --- |

“(2)

Neierobežojot Līguma 128. panta 2. punktu, kas nosaka dalībvalstu tiesības emitēt euro monētas, tas, ka nav saistošu vispārīgo noteikumu par euro monētu emisiju, var izvērsties atšķirīgā praksē dažādās dalībvalstīs un nenodrošina kopīgajai valūtai pietiekami integrētus pamatus Rūpējoties par tiesisko pārredzamību un noteiktību, nepieciešams ieviest saistošus euro monētu emisijas noteikumus.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šo tekstu jāiekļauj, lai: a) ar pietiekamu juridisku noteiktību apstiprinātu, ka ierosinātā regula neskar dalībvalstu kompetenci emitēt euro banknotes saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu, un b) norādītu uz vispārīgu saistošo noteikumu trūkumu attiecībā uz euro monētu emisiju

Šo tekstu jāiekļauj, lai: a) ar pietiekamu juridisku noteiktību apstiprinātu, ka ierosinātā regula neskar dalībvalstu kompetenci emitēt euro banknotes saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu, un b) norādītu uz vispārīgu saistošo noteikumu trūkumu attiecībā uz euro monētu emisiju

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

Ierosinātās regulas 1. pants

“1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka apgrozībai paredzēto euro monētu, tostarp apgrozībai paredzēto piemiņas monētu, emisiju, kolekcijas euro monētu emisiju un apspriešanos pirms derīgu euro monētu iznīcināšanas.”

“1. pants

Darbības joma

Neierobežojot Līguma 128. panta 2. punktu, kas nosaka dalībvalstu tiesības emitēt euro monētas, šī regula nosaka apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju, kolekcijas euro monētu emisiju un apspriešanos pirms derīgu euro monētu iznīcināšanas.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šo tekstu jāiekļauj, lai: a) ar pietiekamu juridisku noteiktību apstiprinātu, ka ierosinātā regula neskar dalībvalstu kompetenci emitēt euro banknotes saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu, un b) norādītu uz vispārīgu saistošo noteikumu trūkumu attiecībā uz euro monētu emisiju. Turklāt tie labāk definē ierosinātas regulas darbības jomu saistībā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopējās praktiskās rokasgrāmatas (2) 13.1. punkta un 13.3. punkta prasībām. Tā kā grozītā “apgrozībai paredzēto euro monētu” definīcija nepārprotami ietver apgrozībai paredzētās euro piemiņas monētas (3), nav vajadzīgs to atkārtot 1. panta kontekstā.

Šo tekstu jāiekļauj, lai: a) ar pietiekamu juridisku noteiktību apstiprinātu, ka ierosinātā regula neskar dalībvalstu kompetenci emitēt euro banknotes saskaņā ar LESD 128. panta 2. punktu, un b) norādītu uz vispārīgu saistošo noteikumu trūkumu attiecībā uz euro monētu emisiju. Turklāt tie labāk definē ierosinātas regulas darbības jomu saistībā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopējās praktiskās rokasgrāmatas (2

3

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants

“2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “Apgrozībai paredzētās euro monētas” ir tādas apgrozībai paredzētas euro monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98. |
| --- | --- |

1.

“Apgrozībai paredzētās euro monētas” ir tādas apgrozībai paredzētas euro monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98.

| 2. | “Apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas” ir apgrozībai paredzētas euro monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā. |
| --- | --- |

2.

“Apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas” ir apgrozībai paredzētas euro monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā.

| 3. | “Euro kolekcijas monētas” ir kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas laišanai apgrozībā.” |
| --- | --- |

3.

“Euro kolekcijas monētas” ir kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas laišanai apgrozībā.”

“2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “Apgrozībai paredzētās euro monētas” ir tādas apgrozībai paredzētas parastās un piemiņas euro monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98. |
| --- | --- |

1.

“Apgrozībai paredzētās euro monētas” ir tādas apgrozībai paredzētas parastās un piemiņas euro monētas, kuru denominācijas un tehniskie dati noteikti Padomes 1998. gada 3. maija Regulā (EK) Nr. 975/98.

| 2. | “Apgrozībai paredzētās parastās euro monētas” ir apgrozībai paredzētās euro monētas, kas nav apgrozībai paredzētas piemiņas euro monētas. |
| --- | --- |

2.

“Apgrozībai paredzētās parastās euro monētas” ir apgrozībai paredzētās euro monētas, kas nav apgrozībai paredzētas piemiņas euro monētas.

| 3. | “Apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas” ir apgrozībai paredzētas euro monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā. |
| --- | --- |

3.

“Apgrozībai paredzētās piemiņas euro monētas” ir apgrozībai paredzētas euro monētas, kas veltītas īpašam tematam, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 975/98 1.f pantā.

| 4. | “Euro kolekcijas monētas” ir kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas laišanai apgrozībā.” |
| --- | --- |

4.

“Euro kolekcijas monētas” ir kolekcijām paredzētas euro monētas un nav paredzētas laišanai apgrozībā.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pašreizējā apgrozībai paredzēto euro monētu definīcija jāprecizē, un, lai novērstu neskaidrības attiecībā uz terminoloģiju, jāpievieno atsevišķa apgrozībai paredzēto parasto euro monētu definīcija

Pašreizējā apgrozībai paredzēto euro monētu definīcija jāprecizē, un, lai novērstu neskaidrības attiecībā uz terminoloģiju, jāpievieno atsevišķa apgrozībai paredzēto parasto euro monētu definīcija

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

Ierosinātās regulas 3. pants

“3. pants

Euro monētu tipi

Dalībvalstis var emitēt divu tipu euro monētas: apgrozībai paredzētas euro monētas, tostarp piemiņas euro monētas, un euro kolekcijas monētas.”

“3. pants

Euro monētu tipi

Dalībvalstis var emitēt divu tipu euro monētas: apgrozībai paredzētas euro monētas un euro kolekcijas monētas.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tā kā grozītā “apgrozībai paredzēto euro monētu” definīcija nepārprotami ietver apgrozībai paredzētās euro piemiņas monētas (4), nav vajadzīgs to atkārtot 3. panta kontekstā.

Tā kā grozītā “apgrozībai paredzēto euro monētu” definīcija nepārprotami ietver apgrozībai paredzētās euro piemiņas monētas (4

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

Ierosinātās regulas 4. pants

“4. pants

Apgrozībai paredzēto euro monētu emisija

1.   Euro monētas emitē ar nominālvērtību.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, nelielu monētu daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no emitēto euro monētu kopējās vērtības un apjoma, var emitēt ar vērtību, kas ir augstāka par nominālvērtību, ja tas ir pamatots ar īpašu kvalitāti vai īpašu iesaiņojumu.”

“4. pants

Apgrozībai paredzēto euro monētu emisija un pārdošana

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes euro monētas emitē un laiž apgrozībā ar nominālvērtību.

2.   Nelielu monētu daudzumu, kas nepārsniedz 5 % no emitēto euro monētu kopējās atlikušās vērtības un apjoma, var pārdot ar vērtību, kas ir augstāka par nominālvērtību, ja tas ir pamatots ar īpašu kvalitāti vai īpašu iesaiņojumu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB iesaka ierosinātas regulas 4. pantu saskaņot ar 1. punktu Ieteikumā 2009/23/EK, tā saskaņojot šo noteikumu ar dalībvalstu attiecīgo praksi, kas balstās Ieteikuma 2009/23/EK 1. punktā

ECB iesaka ierosinātas regulas 4. pantu saskaņot ar 1. punktu Ieteikumā 2009/23/EK, tā saskaņojot šo noteikumu ar dalībvalstu attiecīgo praksi, kas balstās Ieteikuma 2009/23/EK 1. punktā

6.
     
  grozījums

6.

grozījums

Ierosinātās regulas 6. panta 2. punkta b) apakšpunkts

| “b) | uz tām nav attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai paredzēto monētu valsts pusei;” |
| --- | --- |

“b)

uz tām nav attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai paredzēto monētu valsts pusei;”

| “b) | uz tām nav attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai paredzēto monētu valsts pusei, ja vien pēdējā gadījumā kopējais izskats tās nepadara joprojām viegli atšķiramas;” |
| --- | --- |

“b)

uz tām nav attēlu, kas līdzinātos apgrozībai paredzēto monētu kopīgajai pusei vai kādai no apgrozībai paredzēto monētu valsts pusei, ja vien pēdējā gadījumā kopējais izskats tās nepadara joprojām viegli atšķiramas;”

ja vien pēdējā gadījumā kopējais izskats tās nepadara joprojām viegli atšķiramas

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis redakcionālais priekšlikums ļauj saglabāt dalībvalstu tradīcijas attiecībā uz kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju. ECB principā atzinīgi vērtē kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju, kas respektē dalībvalstu dažādās numismātikas tradīcijas un praksi (5). Turklāt priekšlikums minēto noteikumu saskaņos ar Ecofin Padomes 2002. gada 5. novembra secinājumiem, rosinot dalībvalstis savām kolekcionāriem paredzētajām monētām izmantot dizainparaugus, kas vismaz nedaudz atšķiras no apgrozībai paredzēto monētu valstu pusēm.

Šis redakcionālais priekšlikums ļauj saglabāt dalībvalstu tradīcijas attiecībā uz kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju. ECB principā atzinīgi vērtē kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju, kas respektē dalībvalstu dažādās numismātikas tradīcijas un praksi (5

Padomes 2002. gada 5. novembra secinājumiem, rosinot dalībvalstis savām kolekcionāriem paredzētajām monētām izmantot dizainparaugus, kas vismaz nedaudz atšķiras no apgrozībai paredzēto monētu valstu pusēm.

7.   
  grozījums

7.

grozījums

Ierosinātās regulas 6. panta 3. punkts

“3.   Euro monētas var emitēt ar nominālvērtību vai virs tās.”

“3.   Euro monētas var pārdot ar nominālvērtību vai virs tās.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis redakcionālais priekšlikums precīzi atspoguļos dalībvalstu vienošanos, kas tika panākta Ecofin Padomes 2002. gada 5. novembra sanāksmē, atļaujot kolekcionāriem paredzēto euro monētu pārdošanu virs nominālvērtības.

Šis redakcionālais priekšlikums precīzi atspoguļos dalībvalstu vienošanos, kas tika panākta

Padomes 2002. gada 5. novembra sanāksmē, atļaujot kolekcionāriem paredzēto euro monētu pārdošanu virs nominālvērtības

8.
     
  grozījums

8.

grozījums

Ierosinātās regulas 6. panta 5. punkts

“5.   Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai novērstu euro kolekcijas monētu lietošanu par maksāšanas līdzekli, piemēram, izmantojot īpašo iepakojumu, autentifikācijas sertifikātu, emitētājas iestādes iepriekšēju paziņojumu vai emisiju virs nominālvērtības.”

“5.   Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai atturētu no euro kolekcijas monētu lietošanas par maksāšanas līdzekli, piemēram, izmantojot īpašo iepakojumu, autentifikācijas sertifikātu, emitētājas iestādes iepriekšēju paziņojumu vai pārdošanu virs nominālvērtības.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Dalībvalstu rīcībā nav līdzekļu, lai novērstu kolekcionāriem paredzēto euro monētu izmantošanu par maksāšanas līdzekli emitentēs dalībvalstīs. Tādēļ ECB iesaka vārdu “novērst” aizstāt ar “atturēt”. Konsekvences dēļ “emisiju virs nominālvērtības” jāaizstāj ar “pārdošanu virs nominālvērtības”, kas precīzāk atspoguļos Ecofin Padomes 2002. gada 5. novembra secinājumu formulējumu

Dalībvalstu rīcībā nav līdzekļu, lai novērstu kolekcionāriem paredzēto euro monētu izmantošanu par maksāšanas līdzekli emitentēs dalībvalstīs. Tādēļ ECB iesaka vārdu “novērst” aizstāt ar “atturēt”. Konsekvences dēļ “emisiju virs nominālvērtības” jāaizstāj ar “pārdošanu virs nominālvērtības”, kas precīzāk atspoguļos

Padomes 2002. gada 5. novembra secinājumu formulējumu

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  Sk. Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopējo praktisko rokasgrāmatu tiesību aktu izstrādē iesaistītajām personām Kopienas iestādēs, pieejama: http://eur-lex.europa.eu

2

(3)  Sk. 3. grozījumu.

3

(4)  Skat. 3. atsauci.

4

(5)  Sk. trešo punktu ECB Atzinumā CON/2002/12.

5

---

II PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi

| Komisijas ierosinātais teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| ECB ierosinātie grozījumi priekšlikumā Padomes regulai, ar ko groza 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem |
| 1.
     
  grozījums |
| Ierosināto regulas grozījumu 1.f panta 4. punkts (jauns) |
| Pašlaik teksta nav | “4.   Iesaistīto dalībvalstu kolektīvi emitēto apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu dizainparaugs neierobežo to iespējamās konstitucionālās prasības.” |
| Paskaidrojums


  Šis redakcionālais priekšlikums ļauj ievērot iespējamās nacionālo tiesību aktu prasības un ļauj saglabāt dalībvalstu tradīcijas attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu emisiju. Šajā kontekstā ECB principā atzinīgi vērtē piemiņas monētu emisiju, kas respektē dalībvalstu dažādās numismātikas tradīcijas un praksi
   (2). |
| 2.
     
  grozījums |
| Ierosināto regulas grozījumu 1.g panta 1. punkts |
| “1.   Dalībvalstis savstarpēji informē cita citu par apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, ieskaitot uzrakstu uz monētu apmales un emisijas apjomu, pirms tās pieņem galīgo lēmumu par dizainparaugiem.” | “1.   Dalībvalstis savstarpēji informē cita citu par apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, ieskaitot uzrakstu uz monētu apmales, un par emisijas apjomu pirms galīgā lēmuma par dizainparaugiem pieņemšanas.” |
| Paskaidrojums


  Lingvistisku iemeslu dēļ tiek ieteikts precizēt, ka dalībvalstīm ir pienākums vienai otru informēt apgrozībai paredzēto euro monētu emisijas apjomu pirms šādu dizainparaugu apstiprināšanas. No 1.g panta 2. un 3. punkta izriet, ka Komisija pārbauda atbilstību ierosinātās grozītās regulas noteikumiem un “nekavējoties pieņem galīgo lēmumu par dizainparauga apstiprināšanu vai noraidīšanu”. Tādēļ ECB iesaka grozīt 1.g panta 1. punkta pēdējo daļu, netieši norādot, ka dalībvalstīm ir loma apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektu galīgajā apstiprināšanā. |
| 3.
     
  grozījums |
| Ierosināto regulas grozījumu regulas 1.h panta a) apakšpunkts |
| “a) | neattiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kas emitētas pirms Padomes Regulas Nr. ... [šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas],” |

Komisijas ierosinātais teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

ECB ierosinātie grozījumi priekšlikumā Padomes regulai, ar ko groza 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem

1.
     
  grozījums

Ierosināto regulas grozījumu 1.f panta 4. punkts (jauns)

Pašlaik teksta nav

“4.   Iesaistīto dalībvalstu kolektīvi emitēto apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu dizainparaugs neierobežo to iespējamās konstitucionālās prasības.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis redakcionālais priekšlikums ļauj ievērot iespējamās nacionālo tiesību aktu prasības un ļauj saglabāt dalībvalstu tradīcijas attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu emisiju. Šajā kontekstā ECB principā atzinīgi vērtē piemiņas monētu emisiju, kas respektē dalībvalstu dažādās numismātikas tradīcijas un praksi
   (2).

Šis redakcionālais priekšlikums ļauj ievērot iespējamās nacionālo tiesību aktu prasības un ļauj saglabāt dalībvalstu tradīcijas attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro piemiņas monētu emisiju. Šajā kontekstā ECB principā atzinīgi vērtē piemiņas monētu emisiju, kas respektē dalībvalstu dažādās numismātikas tradīcijas un praksi

2

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

Ierosināto regulas grozījumu 1.g panta 1. punkts

“1.   Dalībvalstis savstarpēji informē cita citu par apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, ieskaitot uzrakstu uz monētu apmales un emisijas apjomu, pirms tās pieņem galīgo lēmumu par dizainparaugiem.”

“1.   Dalībvalstis savstarpēji informē cita citu par apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem, ieskaitot uzrakstu uz monētu apmales, un par emisijas apjomu pirms galīgā lēmuma par dizainparaugiem pieņemšanas.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lingvistisku iemeslu dēļ tiek ieteikts precizēt, ka dalībvalstīm ir pienākums vienai otru informēt apgrozībai paredzēto euro monētu emisijas apjomu pirms šādu dizainparaugu apstiprināšanas. No 1.g panta 2. un 3. punkta izriet, ka Komisija pārbauda atbilstību ierosinātās grozītās regulas noteikumiem un “nekavējoties pieņem galīgo lēmumu par dizainparauga apstiprināšanu vai noraidīšanu”. Tādēļ ECB iesaka grozīt 1.g panta 1. punkta pēdējo daļu, netieši norādot, ka dalībvalstīm ir loma apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektu galīgajā apstiprināšanā.

Lingvistisku iemeslu dēļ tiek ieteikts precizēt, ka dalībvalstīm ir pienākums vienai otru informēt apgrozībai paredzēto euro monētu emisijas apjomu pirms šādu dizainparaugu apstiprināšanas. No 1.g panta 2. un 3. punkta izriet, ka Komisija pārbauda atbilstību ierosinātās grozītās regulas noteikumiem un “nekavējoties pieņem galīgo lēmumu par dizainparauga apstiprināšanu vai noraidīšanu”. Tādēļ ECB iesaka grozīt 1.g panta 1. punkta pēdējo daļu, netieši norādot, ka dalībvalstīm ir loma apgrozībai paredzētu euro monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektu galīgajā apstiprināšanā.

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

Ierosināto regulas grozījumu regulas 1.h panta a) apakšpunkts

“a)

neattiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kas emitētas pirms Padomes Regulas Nr. ... [šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas],”

šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas

| “a) | neattiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kas izgatavotas pirms Padomes Regulas Nr. ... [šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas],” |
| --- | --- |

“a)

neattiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kas izgatavotas pirms Padomes Regulas Nr. ... [šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas],”

izgatavotas

šīs grozošās regulas numurs jāieraksta pēc tās pieņemšanas

Paskaidrojums

Paskaidrojums

ECB saprot, ka 1.h panta a) apakšpunkts attiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kam ir likumīgā maksāšanas līdzekļa statuss pirms regulas grozījumu spēkā stāšanās, bet 1.h panta b) apakšpunkts nosaka pārejas periodu apgrozībai paredzētu euro monētu dizainparaugu nomaiņai, lai tie atbilstu jaunajām dizainparaugu prasībām. Šajā sakarā ECB iesaka 1.h panta a) apakšpunktā vārdu “emitētas” aizstāt ar vārdu “izgatavotas”. Tas šajā ierosinātajā noteikumā paredzēto atbrīvojumu attiecinās arī uz apgrozībai paredzēto euro monētu krājumiem, ko iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes jau izkalušas, bet kurām ierosināto regulas grozījumu spēkā stāšanās brīdī vēl nav likumīga maksāšanas līdzekļa statusa. Tādējādi tiktu juridiski nodrošinātas visas izmaksas, kas Eurosistēmas nacionālajām centrālajām bankām varētu būt radušās saistībā ar apgrozībai paredzētu euro monētu izgatavošanu, kuras līdz ierosināto regulas grozījumu spēkā stāšanās brīdim vēl nav ieguvušas likumīga maksāšanas līdzekļa statusu. ECB atzīmē, ka apgrozībai paredzētās euro monētas, kas emitētas 1.h panta b) apakšpunktā noteiktajā pārejas periodā, saglabās savu likumīga maksāšanas līdzekļa statusu pat pēc pārejas perioda beigām.

ECB saprot, ka 1.h panta a) apakšpunkts attiecas uz apgrozībai paredzētām euro monētām, kam ir likumīgā maksāšanas līdzekļa statuss pirms regulas grozījumu spēkā stāšanās, bet 1.h panta b) apakšpunkts nosaka pārejas periodu apgrozībai paredzētu euro monētu dizainparaugu nomaiņai, lai tie atbilstu jaunajām dizainparaugu prasībām. Šajā sakarā ECB iesaka 1.h panta a) apakšpunktā vārdu “emitētas” aizstāt ar vārdu “izgatavotas”. Tas šajā ierosinātajā noteikumā paredzēto atbrīvojumu attiecinās arī uz apgrozībai paredzēto euro monētu krājumiem, ko iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes jau izkalušas, bet kurām ierosināto regulas grozījumu spēkā stāšanās brīdī vēl nav likumīga maksāšanas līdzekļa statusa. Tādējādi tiktu juridiski nodrošinātas visas izmaksas, kas Eurosistēmas nacionālajām centrālajām bankām varētu būt radušās saistībā ar apgrozībai paredzētu euro monētu izgatavošanu, kuras līdz ierosināto regulas grozījumu spēkā stāšanās brīdim vēl nav ieguvušas likumīga maksāšanas līdzekļa statusu. ECB atzīmē, ka apgrozībai paredzētās euro monētas, kas emitētas 1.h panta b) apakšpunktā noteiktajā pārejas periodā, saglabās savu likumīga maksāšanas līdzekļa statusu pat pēc pārejas perioda beigām.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir teksts, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir teksts, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  Sk. trešo punktu ECB atzinumā CON/2002/12.

2

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/9

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 15. septembris

2011/C 273/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3795 |
| JPY | Japānas jena | 105,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4476 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87295 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1940 |
| CHF | Šveices franks | 1,2062 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,7355 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,535 |
| HUF | Ungārijas forints | 285,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7092 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3535 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2960 |
| TRY | Turcijas lira | 2,4540 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3416 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3635 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,7492 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6778 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7161 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 536,31 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,1860 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8136 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5125 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 121,04 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2558 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,678 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,0550 |
| THB | Taizemes bāts | 41,813 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3680 |
| MXN | Meksikas peso | 17,7573 |
| INR | Indijas rūpija | 65,6020 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3795

JPY

Japānas jena

105,67

DKK

Dānijas krona

7,4476

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87295

SEK

Zviedrijas krona

9,1940

CHF

Šveices franks

1,2062

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,7355

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,535

HUF

Ungārijas forints

285,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7092

PLN

Polijas zlots

4,3535

RON

Rumānijas leja

4,2960

TRY

Turcijas lira

2,4540

AUD

Austrālijas dolārs

1,3416

CAD

Kanādas dolārs

1,3635

HKD

Hongkongas dolārs

10,7492

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6778

SGD

Singapūras dolārs

1,7161

KRW

Dienvidkorejas vona

1 536,31

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,1860

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8136

HRK

Horvātijas kuna

7,5125

IDR

Indonēzijas rūpija

12 121,04

MYR

Malaizijas ringits

4,2558

PHP

Filipīnu peso

59,678

RUB

Krievijas rublis

42,0550

THB

Taizemes bāts

41,813

BRL

Brazīlijas reāls

2,3680

MXN

Meksikas peso

17,7573

INR

Indijas rūpija

65,6020

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/10

---

Apgrozībai paredzēto euro monētu jauna valsts puse

2011/C 273/04

Image

Valsts puse jaunajai 2 euro piemiņas monētai, kuru paredzēts laist apgrozībā un kuru emitē Portugāle

Apgrozībai paredzētajām euro monētām ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss visā eurozonā. Komisija publicē visus jauno euro monētu dizaina aprakstus, lai informētu visas personas, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar monētām, un sabiedrību kopumā (1). Saskaņā ar Padomes 2009. gada 10. februāra secinājumiem (2) eurozonas dalībvalstīm un valstīm, kas ar Kopienu noslēgušas monetāro nolīgumu, ar ko paredz euro monētu emisiju, ir atļauts emitēt euro piemiņas monētas, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši to, ka var emitēt tikai monētas 2 euro nominālvērtībā. Šīm monētām ir tādas pašas tehniskās pazīmes kā parastajām apgrozībā esošajām 2 euro monētām, bet valsts pusē tās rotā piemiņas monētas dizains, kam ir izteikti simboliska nozīme valsts vai Eiropas mērogā.

Emitentvalsts: Portugāle

Piemiņas monētas motīvs: Portugāļu pētnieka Fernāna Mendiša Pintu (Fernão Mendes Pinto), kurš pētījis Āzijas jūras un valstis, 500. dzimšanas gadadiena.

Dizaina apraksts: Monētas iekšējā daļā attēlots buru kuģis virs vairākiem viļņveida uzrakstiem, kuros minēta Portugāle, Lisabona, pētnieka grāmatas nosaukums un daži viņa ceļojumu galamērķi. Apakšējā daļā redzams uzraksts “Portugal”. Pētnieka vārds, ko ieskauj gada skaitļi “1511” un “2011”, izvietots monētās iekšējās daļas augšmalā.

Ap monētas ārējo uzmalu izvietotas divpadsmit Eiropas Savienības karoga zvaigznes.

Emisijas apjoms: 520 000 monētu

Emisijas datums: 2011. gada septembris

---

(1)  Informāciju par visu 2002. gadā emitēto monētu valsts pusēm skatīt OV C 373, 28.12.2001., 1. lpp.

(2)  Sk. Ekonomikas un finanšu padomes 2009. gada 10. februāra sanāksmes secinājumus un Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikumu par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/11

---

To apliecību paraugu (publicēti OV C 247, 13.10.2006., 85. lpp.; OV C 153, 6.7.2007., 15. lpp.; OV C 64, 19.3.2009., 18. lpp.; OV C 239, 6.10.2009., 7. lpp.; OV C 304, 10.11.2010., 6. lpp.) atjaunināšana, ko dalībvalstu ārlietu ministrijas izsniedz diplomātisko misiju un konsulāro pārstāvniecību akreditētiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kā norādīts 19. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)

2011/C 273/05

To apliecību paraugu publicēšana, ko dalībvalstu ārlietu ministrijas izsniedz diplomātisko misiju un konsulāro pārstāvniecību akreditētiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kā norādīts 19. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē ir pieejams ikmēneša atjauninājums.

NĪDERLANDE

OV C 247, 13.10.2006. publicētās informācijas aizstāšana ar citu informāciju

Statusi

Katrai priviliģētajai personai piešķir statusu, kas norāda, kurai priviliģēto personu kategorijai tā pieder. Šo statusu norāda priviliģētās personas dokumentā, izmantojot kodu.

Izmanto šādus kodus:

Vēstniecības

| STATUSS | KODS |
| --- | --- |
| diplomātiskais personāls | AD |
| tehniskais un administratīvais personāls | BD |
| apkalpojošais personāls | ED |
| personīgie mājkalpotāji | PD |

STATUSS

KODS

diplomātiskais personāls

AD

tehniskais un administratīvais personāls

BD

apkalpojošais personāls

ED

personīgie mājkalpotāji

PD

Konsulāti

| STATUSS | KODS |
| --- | --- |
| konsulārais personāls | AC |
| tehniskais un administratīvais personāls | BC |
| apkalpojošais personāls | EC |
| personīgie mājkalpotāji | PC |

STATUSS

KODS

konsulārais personāls

AC

tehniskais un administratīvais personāls

BC

apkalpojošais personāls

EC

personīgie mājkalpotāji

PC

Starptautiskās organizācijas Nīderlandē

| STATUSS | KODS |
| --- | --- |
| personāls, kas tiek uzskatīts par diplomātisko personālu | AO |
| tehniskais un administratīvais personāls | BO |
| apkalpojošais personāls | EO |
| personīgie mājkalpotāji | PO vai ZF |

STATUSS

KODS

personāls, kas tiek uzskatīts par diplomātisko personālu

AO

tehniskais un administratīvais personāls

BO

apkalpojošais personāls

EO

personīgie mājkalpotāji

PO vai ZF

Īpaši gadījumi

Ja dokumentu izdod Nīderlandes pilsoņiem vai Nīderlandē pastāvīgi dzīvojošiem nepilsoņiem, uzturēšanās statusa norādīšanai pievieno šādus kodus:

| — | NL Nīderlandes pilsoņiem, |
| --- | --- |

—

NL Nīderlandes pilsoņiem,

| — | DV pastāvīgajiem iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

DV pastāvīgajiem iedzīvotājiem.

Image

Image

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/13

---

VALSTS ATBALSTS – BULGĀRIJA

Valsts atbalsts SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) un SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) – Iespējamais atbalsts īpašumtiesību maiņas veidā no privātiem uz valsts mežu īpašumiem

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 273/06

Ar 2011. gada 29. jūnija vēstuli, kas autentiskā valodā pievienota šim kopsavilkumam, Komisija paziņoja Bulgārijai savu lēmumu attiecībā uz iepriekš minēto (iespējamo) atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

Mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas ieinteresētās personas var iesniegt savas piezīmes par atbalstu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tās uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| J-70 3/219 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

J-70 3/219

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22961242

Šīs piezīmes tiks paziņotas Bulgārijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstiski pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMA TEKSTS

IESPĒJAMĀ PASĀKUMA APRAKSTS

Komisija 2008. gada 17. jūlijā saņēma sūdzību, kuras iesniedzējs vēlējās palikt anonīms. Sūdzība attiecās uz iespējamu valsts atbalstu, Bulgārijā nododot privātpersonām valsts īpašumtiesības uz zemi. Iespējams, ar mežu valsts īpašumtiesību maiņu Bulgārijas valsts ieguva cenu, kas bija zemāka par tirgus vērtību. Vairākos gadījumos pēc īpašumtiesību maiņas mainījās arī attiecīgās zemes izmantošanas veids (t. i., no mežu zemes uz apbūves zemi), un līdz ar to šādi iegūtā zemesgabala vērtība vēl pieauga.

Gan īpašumtiesību maiņa, gan zemes izmantošanas veida maiņa bija balstīta uz Bulgārijas tiesību aktiem, kuri stājās spēkā, pirms Bulgārija pievienojās Eiropas Savienībai. Gan mežu zemes īpašumtiesību maiņa, nododot tās privātpersonām, gan pēc tam notikušās izmaiņas zemes izmantošanā 2009. gadā tika aizliegtas un attiecīgi atceltas. Sūdzības iesniedzēji pieprasa, lai iespējamais atbalsts, kas izriet no īpašumtiesību maiņas un zemes īpašuma statusa izmaiņām, tiktu atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu un lai Bulgārijas iestādes to atgūst.

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju apgalvojumiem iespējamie atbalsta saņēmēji ir fiziskas personas, privāti uzņēmumi vai pašvaldības, kuras bieži vien nodarbojas ar nekustamā īpašuma apbūvi un/vai tūrisma pasākumiem; tie nomainīja savu zemes privātīpašuma statusu uz valsts īpašumā esošiem mežu zemesgabaliem.

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēju teikto valsts atbalsts varētu būt piešķirts saistībā ar mežu īpašumtiesību maiņu divpakāpju procesā. Galvenokārt valsts īpašumā esošo mežu stratēģiskās atrašanās vietas dēļ pirmajā posmā to īpašumtiesības pāriet privātpersonām saskaņā ar netaisnīgiem noteikumiem. Pēc tam kompetentā iestāde apstiprina piešķirtā statusa maiņu bijušajam valsts mežu īpašumam un tā iekļaušanu urbanizētā teritorijā; tas ļauj sākt apbūvi. Pēc tam, apvienojot abas pakāpes, šī shēma ļauj uzņēmumiem gūt saimniecisku labumu, jo cenas, ko maiņas darījumā prasa par valsts zemi un/vai turpmāko tās izmantošanas veida maiņu, ir zemākas nekā tirgus cena līdzvērtīgai zemei, kuru pārdod tirgū. Bulgārijas spēkā esošie tiesību akti tādējādi rada valsts atbalsta shēmu.

To mežu īpašumu cenas, ar kuru īpašumtiesībām kā īpašniece apmainās valsts, nosaka, pamatojoties uz specializētiem Bulgārijas noteikumiem, proti, noteikumiem par pamata cenu aprēķinu, zemes cenām neiekļautajās teritorijās un izmantošanas un servitūta tiesību izveidošanu attiecībā uz mežiem un mežu resursu zemi (“Noteikumi par pamata cenām”).

Cena, ko nosaka, piemērojot Noteikumus par pamata cenām, ir zemāka par tirgus cenu. Turklāt laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam netika (pietiekami) atjaunināts administratīvo cenu noteikšanas koeficients. Tādējādi saskaņā ar sūdzības iesniedzēju teikto apmaiņas darījumos nekad neizmanto valsts mežu tirgus cenu.

ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

Par pasākumu, kas attiecas uz atbalsta piešķiršanu saistībā ar apmaiņas darījumiem ar mežu zemi, Bulgārijas iestādes pirms tā īstenošanas nav paziņojušas saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Tāpēc, ja Komisija konstatēs, ka ir iesaistīts valsts atbalsts, minētais atbalsts būtu uzskatāms par nelikumīgu. Turklāt gadījumā, ja tiks konstatēts, ka minētais atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, tas būtu jāatgūst.

Pēc sākotnējā novērtējuma Komisijai ir šaubas par to, vai metode, ko Bulgārijas iestādes izmantoja, lai noteiktu administratīvās cenas, nodrošina rezultātus, kuri ir iespējami tuvu tirgus cenām, īpaši situācijās, kurām raksturīgs liels cenu pieaugums. Tāpēc Komisija nevar izslēgt iespēju, ka apmaiņas darījumi ar mežu īpašumu ir valsts atbalsts. Komisija šajā posmā nevar viennozīmīgi apstiprināt, ka apmaiņas darījumi nav dabiski saistīti ar vēlākām izmaiņām zemes izmantošanas statusā, kuras ir atļautas saskaņā ar administratīvo procedūru un kuru rezultātā var rasties priekšrocības apmaiņas darījumā iesaistītās zemes īpašniekiem. Komisija šajā posmā nevar izslēgt iespēju, ka apmaiņas darījumā iesaistītās zemes statusa maiņa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Pagaidām Komisijai ir šaubas par to, vai mehānisms, kas paredzēts apmaiņas darījumā iesaistītās zemes administratīvo cenu noteikšanai, ietver valsts atbalstu, par to, vai apmaiņas darījumi un zemes īpašuma statusa vēlākā maiņa nav dabiski saistīti, un vai zemes īpašuma statusa maiņa neietver valsts atbalstu.

Komisijas rīcībā nav informācijas, kura ļautu secināt, ka jebkurš atbalsts, kas rodas, mainoties īpašumtiesībām uz mežu zemi un pēc tam mainot šīs zemes izmantošanas statusu, ļautu sasniegt ES mērķus vai būtu piešķirts saskaņā attiecīgajiem atbilstības kritērijiem, kuri izklāstīti dažādajos valsts atbalsta instrumentos. Tāpēc Komisijai rodas šaubas par izskatāmo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

VĒSTULES TEKSTS

“Комисията би желала да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от Вашите власти относно мерките, посочени по-горе, реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“).

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907). |
| --- | --- |

(1)

На 17 юли 2008 г. беше получена жалба от жалбоподател, поискал да остане анонимен, която беше заведена под номер CP 176/2008 (A/14905). На 11 август 2008 г. неповерителен вариант на тази жалба беше изпратен на българските власти, за да представят мнението си (D/53153). На 28 август 2008 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/17566). На 2 септември 2008 г. беше получен първи отговор от българските власти (A/17907).

| (2) | Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375). |
| --- | --- |

(2)

Жалбоподателят предостави допълнителна информация по казуса съответно на 3 септември 2008 г. (A/17987) и на 1 октомври 2008 г. (A/20168). Тази информация беше изпратена на българските власти на 7 октомври 2008 г. (D/53840). Отговорът на българските власти беше получен на 28 октомври 2008 г. (A/22818). На 5 декември 2008 г. жалбоподателят предостави още допълнителна информация (A/26375).

| (3) | На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063). |
| --- | --- |

(3)

На 27 януари 2009 г. информация по казуса беше получена от трета страна (A/2063).

| (4) | На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(4)

На 14 май 2009 г. (A/14172), 2 юни 2009 г. (A/13121) и 8 юни 2009 г. (A/13953) съответно жалба по същия въпрос беше получена от втори жалбоподател. Неповерителният вариант на тази втора жалба беше изпратен на българските власти на 8 декември 2009 г. (D/55202), за да представят мнението си.

| (5) | На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008). |
| --- | --- |

(5)

На 4 декември 2009 г. делото беше разделено административно. Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с първия жалбоподател, беше преименувана на SA.26212 (CP 176a/2008). Частта от жалбата, свързана с кореспонденцията с втория жалбоподател, беше преименувана на SA.26217 (CP176b/2008).

| (6) | По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123). |
| --- | --- |

(6)

По дело CP176b/2008 отговорът от българските власти във връзка с искането за информация от 8 декември 2009 г. беше получен на 4 януари 2010 г. (A/123).

| (7) | На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008. |
| --- | --- |

(7)

На 23 март 2010 г. информация по въпроса беше получена от трета страна (A/5244) и регистрирана по дело CP176b/2008.

| (8) | По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си. |
| --- | --- |

(8)

По дело CP176a/2008 неповерителният вариант на някои документи беше поискан от жалбоподателя (D/55201). Те бяха получени на 6 януари 2010 г. (A/328) и бяха изпратен на българските власти на 26 януари 2010 г. (D/5308), за да представят мнението си.

| (9) | На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635). |
| --- | --- |

(9)

На 2 февруари 2010 г. българските власти поискаха превод на български език на някои документи, които бяха изпратени до тях в кореспонденция с номер D/5308. Освен това, на 10 февруари 2010 г. те поискаха удължаване на срока за предоставяне на информация (A/2443), което беше одобрено от Комисията с писмо от 16 февруари 2010 г. (D/5635).

| (10) | На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи. |
| --- | --- |

(10)

На 18 февруари 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/3075), в която се споменаваше не само за замени на горски земи, но и за замени на земеделски земи.

| (11) | На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(11)

На 22 февруари 2010 г. беше проведена техническа среща с българските власти, за да се обсъдят въпросите, повдигнати от жалбоподателите. Някои въпроси, повдигнати по време на срещата, бяха изпратени в писмен вид на българските власти по електронна поща на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (12) | На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777). |
| --- | --- |

(12)

На 24 февруари 2010 г. българският превод на кореспонденцията от 26 януари 2010 г. (D/5308) беше изпратен на българските власти (D/5777).

| (13) | На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272). |
| --- | --- |

(13)

На 17 март 2010 г. последният внесен документ на жалбоподателя от 18 февруари 2010 г. (A/3075) беше изпратен на българските власти и беше поискано тяхното мнение само по отношение на замените на гори (D/6272).

| (14) | На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777). |
| --- | --- |

(14)

На 23 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5048) на искането за информация от 26 януари 2010 г. (D/5308; преводи, изпратени с номер D/5777).

| (15) | На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783). |
| --- | --- |

(15)

На 27 март 2010 г. беше получен отговорът на българските власти (A/5403) на въпросите, изпратени на 24 февруари 2010 г. (D/5783).

| (16) | На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737). |
| --- | --- |

(16)

На 25 март 2010 г. българските власти поискаха удължаване на срока за предоставяне на техния отговор (A/5194), както и превод на български език на някои документи, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272). Това удължаване беше одобрено от Комисията на 8 април 2010 г. (A/6593). На 19 април 2010 г. версията на английски език на документите, изпратени на 18 февруари 2010 г. (D/6272), беше изпратена на българските власти (D/6737).

| (17) | На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003). |
| --- | --- |

(17)

На 10 август 2010 г. (D/8649) и 11 август 2010 г. (D/8687) съответно версиите на английски и на български език на искането за информация бяха изпратени на българските власти. Българските власти предоставиха исканата информация на 30 август 2010 г. (A/12003).

| (18) | На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г. |
| --- | --- |

(18)

На 12 октомври 2010 г. беше получена допълнителна информация от жалбоподателя (A/13173) по дело (CP 176a/08). На същия ден беше проведена среща с българските власти за изясняване на някои въпроси. По време на тази среща българските власти предоставиха на Комисията определена информация под формата на презентация, която беше регистрирана на 19 ноември 2010 г.

| (19) | С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08. |
| --- | --- |

(19)

С оглед планиране на допълнителна среща относно случаите на замени, Комисията неофициално поиска от българските власти определена информация на 26 януари 2011 г. Освен това, на същия ден беше получен нов документ от жалбоподателя по дело CP 176a/08.

| (20) | На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията. |
| --- | --- |

(20)

На 3 февруари 2011 г. беше проведена среща с представителите на българските власти. Като последващи действия във връзка с тази среща, на 14 февруари 2011 г. българските власти изпратиха някои разяснения до Комисията.

2.   ОПИСАНИЕ НА ПРЕДПОЛАГАЕМАТА ПОМОЩ

| (21) | След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост. |
| --- | --- |

(21)

След отчуждаването им през 1947 г. всички гори в България са станали държавна собственост и това е продължило до 2000 г., когато е започнала реституцията на горите на предишните частни собственици. Тогава някои гори станаха частна собственост.

| (22) | Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост. |
| --- | --- |

(22)

Българските власти посочиха, че въз основа на изменение на Закона за горите (1), влязло в сила на 22 февруари 2002 г., са станали възможни замените на гори и поземлени парцели от горския фонд (който е държавна собственост) с частно притежавани гори. В това изменение на Закона за горите, в сила до 27 януари 2009 г., са били определени редът и условията за замените. Според българските власти замените на гори са имали за цел постигането на по-ефективна структура на собственост и консолидация на горите, които са държавна собственост.

| (23) | Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност. |
| --- | --- |

(23)

Според българските органи, ако частното лице получи земя с по-висока стойност чрез замяната, то трябва да плати компенсация на държавата за разликата в цената. Българските органи посочиха, че по принцип държавата приемаше само замени, чрез които държавата е получила земя с по-висока стойност.

| (24) | Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече. |
| --- | --- |

(24)

Жалбоподателите считат, че при сделките за замени, предприети от българските власти, е била предоставена държавна помощ. Твърди се, че когато държавните горски имоти са били заменени за частни такива, българската държава е постигнала цена, за която се твърди, че е по-ниска от пазарната стойност. В няколко случая замените са били последвани от промяна на предназначението на заменената земя (т.е. от горски земи в земя за застрояване), като получената по този начин стойност на парцела би нараснала дори още повече.

| (25) | Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г. |
| --- | --- |

(25)

Както замяната, така и последващата промяна на предназначението на земята се основават на българското законодателство, влязло в сила преди присъединяването на България към Европейския съюз. По-специално, Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд (2) („Наредбата за базисните цени“), която определя методологията за оценка на цените на горските имоти, е влязла в сила на 18 ноември 2003 г.

| (26) | На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти. |
| --- | --- |

(26)

На 27 януари 2009 г. е влязла в сила забрана на замените на гори; на 3 септември 2009 г. е въведен мораториум върху последващата промяна на предназначението на земята. Следователно замените на гори, извършвани с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни от 2009 г. насам. Жалбоподателите изискват предполагаемата помощ, произтичаща от замените и промените в статута на земята, да бъде обявена за неправомерна и несъвместима и да бъде възстановена от българските власти.

2.1.   Бенефициерите

| (27) | Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост. |
| --- | --- |

(27)

Според жалбоподателите потенциалните бенефициери на помощта са физически лица, частни дружества или общини, често работещи в сферата на строителството на недвижими имоти и/или сферата на туристическите дейности, които са заменили горските си имоти за горски парцели държавна собственост.

2.2.   Размерът на помощта

| (28) | На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis. |
| --- | --- |

(28)

На този етап и въз основа на информацията, с която Комисията разполага, е невъзможно да се оцени точният размер на помощта, потенциално предоставена при замените на горски имоти. Въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите (3), изглежда, че — поне в някои случаи — размерът на помощта надвишава прага de-minimis.

2.3.   Предоставяне на помощта според жалбоподателите

| (29) | Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ. |
| --- | --- |

(29)

Според жалбоподателите държавна помощ би била предоставена в контекста на замените на гори по процедура, състояща се от два етапа. На първия етап гори държавна собственост биха били заменени с гори частна собственост при несправедливи условия, главно поради стратегическото местоположение на тези гори държавна собственост. На втория етап би било предоставено одобрение от компетентния орган за промяна на статута на предназначение на бившите гори държавна собственост и тяхното включване в градската зона, което позволява да бъде предприето извършването на урбанизация. Следователно тази схема, като съвкупност от двата етапа, би дала възможност на предприятията да получат икономическа полза, тъй като цените за земя държавна собственост, начислявани при замяната и/или последващата промяна на предназначението на земята, биха били по-ниски от пазарната цена за подобна земя, продадена на пазара. По тази причина по силата на действащото българско законодателство би била създадена схема за държавна помощ.

| (30) | Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“). |
| --- | --- |

(30)

Цените на горски имоти, заменени от държавата като собственик, се определят въз основа на специализирана българска наредба, а именно Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд („Наредбата за базисните цени“).

| (31) | Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост. |
| --- | --- |

(31)

Според жалбоподателите, цената, определена при прилагане на Наредбата за базисните цени, е по-ниска от пазарната цена. Наредбата за базисните цени не би отразявала в достатъчна степен стойността на имотите като обекти на строително териториално устройство. Например в наредбата не се изисква при оценката да се отчита устройственият статут на съответния имот, т.е. дали съответните горски имоти са предназначени за застрояване в плановете за устройство на територията. Според жалбоподателите това може да доведе до десетки или стотици пъти по-големи разлики между пазарната цена и цената, определена в рамките на предварителната оценка, извършена от държавата. Освен това коефициентите за определяне на административните цени не са били актуализирани (в достатъчна степен) през периода 2004—2010 г. Поради това, според жалбоподателите, при сделките за замени никога не се използва реалната пазарна цена на горите държавна собственост.

| (32) | Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика. |
| --- | --- |

(32)

Накрая, жалбоподателите твърдят, че пазарната цена на заменения горски имот става многократно по-висока от цената, определена при прилагането на Наредбата за базисните цени, когато новият собственик на имота промени предназначението на заменената земя в земя за застрояване, което е редовна практика.

2.4.   Предварително становище на българските власти

| (33) | Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“). |
| --- | --- |

(33)

Българските власти твърдят, че в замените на горски имоти няма никаква държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“). Като една от причините те посочват, че жалбоподателите не са доказали как потенциалната помощ би засегнала търговията между държавите-членки, както и че от заменените горски земи не би била изнасяна никаква дървесина (4). Властите посочиха също, че ако Комисията установи наличието на държавна помощ, те биха били готови да уведомят за наличието на схема за помощ в съответствие с Насоките за национална регионална помощ („НРП“).

| (34) | След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(34)

След това те изтъкват факта, че цената на горската земя държавна собственост винаги се определя в съответствие със Съобщението на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (5) („Съобщението относно продажбата на земя“). Оценката се извършва от независим оценител преди да се осъществи сделката. При определяне на цената на парцела оценителят следва предписанията за определяне на цените, предвидени в Наредбата за базисните цени. В предписанията се вземат предвид определени обективни критерии, като местоположението на парцела, значението на района за защитата на горите от урбанизация и полезността на растителни видове на територията на парцела. Преди приключването на сделката за замяна и двете страни по сделката (частната и публичната страна) трябва да постигнат съгласие, че те действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

| (35) | Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:







  Годината, през която е извършена замяната | Брой замени | Случаи на променен статут на земята |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 г. | 15 | 3 |
| 2007 г. | 23 | 8 |
| 2008 г. | 62 | 4 |
| 2009 г. | 47 | 0 |

(35)

Българските власти твърдят, че за да се провери дали цената, изисквана за горски парцел държавна собственост при сделка за замяна, отговаря на пазара, тя следва да бъде сравнена с цената за други горски парцели, а не, както са предложили жалбоподателите, с цените, постигнати при продажбите на земя за застрояване. Техният основен аргумент е, че законът предлага само възможността да се изиска такава промяна на предназначението, но не и законно право на такава промяна. Подкрепящите доказателства показват, че само малка част от замените са последвани от промяна на предназначението на земята:

Годината, през която е извършена замяната

Брой замени

Случаи на променен статут на земята

2006 г.

15

3

2007 г.

23

8

2008 г.

62

4

2009 г.

47

0

| (36) | Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет. |
| --- | --- |

(36)

Процедурата за промяна на предназначението на земята е подробно определена в Правилника за прилагане на закона за горите. Първо (новият) собственик(ът) на горския парцел трябва да подаде заявление до изпълнителния директор на Изпълнителната агенция по горите, която е част от Министерството на земеделието и горите. Изисква се положително становище от страна на местните власти (държавното горско стопанство и държавното ловно стопанство в районите, където се намира парцелът). Комисия от (вътрешни и евентуално външни) експерти разглеждат заявлението и представят становище на изпълнителния директор, който въз основа на становището взема предварително решение. Ако решението е положително и потвърждава основанията и законосъобразността на заявлението, то се изпраща до всички служби, отговарящи за промяната на предназначението (областния управител, кмета на общината и директора на регионалната дирекция, отговарящ за горите). Последващите етапи от административната процедура се извършват от органи, независими от министъра на земеделието и/или изпълнителния директор. Въз основа на положителното предварително решение собственикът трябва да представи заявление до съответната община за възлагането, изготвянето и одобряването на подробен устройствен план. Такъв план изисква консултация с всички (местни) заинтересовани страни. Ако такъв план бъде одобрен и след като влезе в сила, собственикът подава заявление до министъра на земеделието и храните за изключването на съответния горски парцел от горския фонд. За това изключване се дължи таксова марка, определена от независим оценител в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени. След заплащането на таксовата марка се стартира процедура за издаването на административно решение за промяна на статута на предназначение на поземления парцел. В зависимост от размера на имота това се извършва или от министъра на земеделието и храните (ако се отнася до земя с площ по-малко от 10 хектара), или от Министерския съвет.

| (37) | Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България. |
| --- | --- |

(37)

Освен това българските власти информираха Комисията, че забрана на замените на гори е въведена в законодателството на 23 януари 2009 г. и е влязла в сила на 27 януари 2009 г. В допълнение, на 5 август 2009 г. българското правителство издаде заповед за преустановяване на разглеждането на заявления за промяна на статута на горските земи, придобити от частни физически или юридически лица чрез замяна. Този мораториум беше потвърден с Решение на Народното събрание на България от 3 септември 2009 г. С оглед на гореизложеното, замените на гори, извършени с частни страни, и последващите промени в предназначението на земята вече не са възможни в България.

| (38) | Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби. |
| --- | --- |

(38)

Българските власти също така информираха Комисията, че в някои случаи може да е имало корупционни практики, довели до ситуации, при които при определяне на цените на заменените земи Наредбата за базисните цени може да не е била спазвана (или да не е била следвана правилно). Тези случаи са предадени на българската прокуратура и са започнали наказателни разследвания срещу високопоставени длъжностни лица, включително двама бивши министри на земеделието и бивш ръководител на българската Агенция по горите, на основание, че съответното българско законодателство е било приложено неправилно. Важно е да се подчертае, че тези наказателни разследвания не засягат същите въпроси като настоящото разследване за държавна помощ: наказателните разследвания разглеждат неправилното прилагане на българското законодателство, докато разследването за държавна помощ обхваща последиците от правилното прилагане на горепосочените правни разпоредби.

2.5.   Уведомяване за държавна помощ

| (39) | Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ. |
| --- | --- |

(39)

Българските власти считат, че замените на гори и последващите промени на предназначението на земята не включват държавна помощ. Те изразиха готовността си да уведомят за схема за помощ, ако Комисията установи наличието на (неправомерна) държавна помощ.

2.6.   Правно основание

| (40) | Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:






  а) | Законът за горите на България; |
| --- | --- | --- |

(40)

Националното правно основание за замените на гори, промяната на предназначението на горската земя и изчисляването на цените, които да се използват при сделките за замени, е:

а)

Законът за горите на България;

| б) | Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд; |
| --- | --- |

б)

Наредбата за определяне на базисни цени, цени за изключените площи и учредяване право на ползване и сервитути върху гори и земи от горския фонд;

| в) | Законът за държавната собственост (6) |
| --- | --- |

в)

Законът за държавната собственост (6)

| г) | Законът за задълженията и договорите (7). |
| --- | --- |

г)

Законът за задълженията и договорите (7).

3.   ОЦЕНКА НА ПОТЕНЦИАЛНАТА ПОМОЩ И НА НЕЙНАТА СЪВМЕСТИМОСТ

3.1.   Наличие на държавна помощ

| (41) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. |
| --- | --- |

(41)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.

3.1.1.   Неразривна връзка между замяната и промяната на предназначението на земята

| (42) | Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8) |
| --- | --- |

(42)

Първият спорен въпрос е дали двете стъпки на сделката, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята (от гора в земя за застрояване) са неразривно свързани. Разглеждайки числените доказателства, представени от българските власти, Комисията отбеляза, че от 147 замени (2006—2009 г.) 15 са били последвани от промяна на статута (10 %). Тези данни, както и различните действащи правни и административни процедури, изглежда потвърждават тезата на българските власти, че — като общ принцип — двете стъпки не са неразривно свързани. (8)

| (43) | От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка. |
| --- | --- |

(43)

От друга страна, българските власти посочиха, че формулите за определяне на цените на горските имоти и таксата за дължимата таксовата марка за промяна на предназначението на земята са така определени, че да постигнат пълната цена за замяна на даден горски имот плюс промяната в предназначението на земята да бъде до голяма степен равна на пазарната цена на подобен имот за застрояване. Това означава, че властите може да са допускали, че много инвеститори биха могли да се опитат да съчетаят и двете стъпки в една сделка.

| (44) | С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани. |
| --- | --- |

(44)

С оглед на гореизложените съображения Комисията счита на този етап, че като общ принцип двете стъпки, т.е. замяната и последващата промяна на предназначението на земята, не са неразривно свързани и трябва да бъдат анализирани поотделно. При все това не може да се изключи в някои случаи намерението на властите и на частната страна по замяната от самото начало да е било замяната да бъде последвана от промяна на класификацията на заменената земя. В такива случаи двата етапа на практика биха били неразривно свързани.

| (45) | Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката. |
| --- | --- |

(45)

Поради това Комисията приканва всички заинтересовани страни да представят мнения по предложения подход, т.е. като имат предвид, че не съществува неразривна връзка между двата етапа на сделката.

3.1.2.   Потенциална държавна помощ при промяна на предназначението на земята

| (46) | Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ. |
| --- | --- |

(46)

Процесът на промяна на предназначението на определен (горски) имот в земя за застрояване е документиран в българското законодателство. Жалбоподателите твърдят, че фактът, че собствениците на горска земя са могли (допреди провъзгласяването на мораториума) да променят предназначението на тази земя до голяма степен е увеличил нейната стойност и от това следва, че е била предоставена държавна помощ.

| (47) | Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(47)

Комисията отбелязва, че prima facie промяната в статута на земята не изглежда да е включвала някакво прехвърляне на публични ресурси. Дължимата таксова марка за тези сделки е била изчислена в съответствие с правните разпоредби, и — доколкото е известно на Комисията — е била платена във всички разглеждани случаи. Поради това изглежда, че макар да е възможно да е било предоставено известно икономическо предимство на съответното частно предприятие в резултат на административните решения за одобряване на промяната в статута на земята, тези административни решения не биха довели до предоставянето на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. При все това Комисията не взема окончателно становище по този въпрос и приканва заинтересованите страни да изразят мнение по въпроса дали с оглед на общоприетото определение за държавна помощ, което изисква наличието на държавни ресурси, административната промяна на статута на земята представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

3.1.3.   Потенциална държавна помощ при замяната на горска земя

3.1.3.1.   Замените като обща мярка

| (48) | При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ. |
| --- | --- |

(48)

При анализа на това дали сделките за замени на гори включват държавна помощ, първият въпрос, който да бъде разгледан, е дали тази схема би могла да се счита за обща мярка. Ако това е така, тогава не би била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. В съответствие с принципите, разработени в Известието на Комисията за прилагане на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (9), мерки, които са открити за всички икономически участници в държава-членка или преследват общи цели на икономическата политика, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Те обаче трябва да бъдат действително открити за всички дружества на основата на равен достъп и не могат de facto да бъдат намалени по обхват например чрез правомощията на държавата да взема решения за предоставянето ѝ.

| (49) | Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето. |
| --- | --- |

(49)

Във връзка с гореизложеното българските власти в действителност твърдят, че всеки собственик на горски имот би могъл, съгласно приложимото законодателство, да поиска да замени гора частна собственост за гора държавна собственост. При все това при вземането на решение относно такава замяна Постоянната изпълнителна комисия в Агенцията по горите е използвала критерии, определени от директора на Агенцията. Освен това министърът на земеделието е разполагал с правомощия да наложи вето.

| (50) | С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка. |
| --- | --- |

(50)

С оглед на гореизложеното българските публични власти са разполагали със значителни правомощия при вземането на решения по отделните сделки за замени. Поради това Комисията смята, че схемата за замени на горска земя частна собственост за горска земя държавна собственост не може да се счита, че представлява обща мярка.

3.1.3.2.   Държавна помощ при сделките за замени

| (51) | С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(51)

С цел да се установи дали сделките за замени предоставят икономическо предимство на участващите в тях частни предприятия Комисията трябва да установи дали цената, определена от оценителите въз основа на предвидените разпоредби в българското законодателство, напълно отразява пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

Общи

| (52) | В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение. |
| --- | --- |

(52)

В съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, за да не предоставят държавна помощ, публичните власти трябва да действат за целите на сделките по същия начин, както биха действали частните пазарни инвеститори. Това предполага, че когато встъпват в сделки, те също така следва да определят отговаряща на пазара цена за земята в тяхно владение.

| (53) | Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10). |
| --- | --- |

(53)

Комисията счита, че наличието на икономическо предимство при замяната на горска земя държавна собственост за горска земя частна собственост трябва да се оценява във връзка със Съобщението относно продажби на земя (10).

| (54) | В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка. |
| --- | --- |

(54)

В Съобщението относно продажби на земя се определят две възможности за автоматично изключване на наличието на държавна помощ при продажбите на земя и сгради от публични власти: когато продажбата се извършва чрез безусловна тръжна процедура — приемането на най-добрата тръжна оферта — или при липсата на такава процедура — когато продажната цена се равнява поне на стойността, определена чрез независима експертна оценка.

| (55) | В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт. |
| --- | --- |

(55)

В настоящия случай на замени на земи не е имало официална тръжна процедура за нито един от горските парцели държавна собственост. Потенциалните бенефициери на помощта вече са разполагали с горски имоти, които са искали да заменят за други парцели държавна собственост. Поради това обикновено частните страни са подавали заявления до българските власти, за да се осъществи замяната на горските парцели, докато властите не са били инициатори на замяната. Следователно Комисията трябва да установи дали цените, използвани за извършването на замените на земи, са били определени в съответствие с принципите, установени в Съобщението на Комисията относно продажби на земя при спазване на оценка на независим експерт.

| (56) | Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:






  а) | Независима експертна оценка
  Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.
  „Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:






  — | е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация, |
| --- | --- | --- | --- |

(56)

Точка 2, буква а) от Съобщението на Комисията относно продажбите на земя, съгласно заглавие „Продажба без безусловна тръжна процедура“ гласи следното:

а)

Независима експертна оценка

Ако публичните органи не възнамеряват да приложат посочената в точка 1 процедура, би трябвало да се извърши независима оценка от един или повече независими оценители на активите преди започване на преговорите по продажбата с цел определяне на пазарна цена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. Определената по този начин пазарна цена е минималната покупна цена, която може да бъде приета, без да се предоставя държавна помощ.

„Оценител на активи“ е лице с добра репутация, което:

—

е придобило съответна степен, присъдена от признат учебен център или притежава равностойна академична квалификация,

| — | има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите. |
| --- | --- |

—

има подходящ опит и е компетентно при извършване на оценки на земя и сгради, като се отчита географското им местоположение и категорията на активите.

Ако в някоя държава-членка няма установена съответна академична квалификация, оценителят на активи би трябвало да бъде член на призната професионална организация, занимаваща се с оценка на земя и сгради, или:

| — | да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут, |
| --- | --- |

—

да бъде назначен от съда или орган с равностоен статут,

| — | да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място. |
| --- | --- |

—

да има поне признато удостоверение за завършено средно образование и достатъчна степен на образование, с поне 3-годишен практически опит след дипломирането си и с познания по оценяване на земя и сгради в конкретното място.

Оценителят би трябвало да е независим в изпълнение на задачите си, т.е. публичните органи не би трябвало да имат право да му дават нареждания по отношение на резултата от оценката му. Държавните служби за оценка и държавните служители или други служители следва да се считат за независими, при условие че може на практика да се изключи упражняване на противозаконно влияние върху техните заключения.

„Пазарна стойност“ означава цената, на която биха могли да бъдат продадени земята и сградите съгласно частен договор между склонния да продаде продавач и необвързан купувач в деня на оценката, като се приема, че собствеността е публично предложена на пазара, пазарните условия позволяват редовна продажба и е предоставен достатъчен срок за водене на преговори за продажба, съобразен с характера на собствеността.

Оценка преди сделката

| (57) | Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена. |
| --- | --- |

(57)

Комисията отбелязва, че за целите на замените цените на парцелите обществена и частна земя се определят посредством независима експертна оценка. Българските власти потвърдиха, че всички оценки са били направени преди сключването на сделката за замяна. Освен това, преди сделката за замяна да влезе в сила, и двете страни по сделката (частната и публичната страна) е трябвало да потвърдят, че действително искат да заменят земята на определената от оценителя цена.

Независимост на оценителите

| (58) | Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“. |
| --- | --- |

(58)

Всички оценители, които подготвят и защитават оценките на държавни горски имоти, трябва да отговарят на разпоредбите, предвидени в българската Наредба No 17 за лицензиране на физическите и юридически лица за упражняване на частна лесовъдна практика. Оценителите са част от експертните екипи, работещи със съдилищата на Република България. Те нямат трудово или официално правоотношение с Министерството на земеделието и храните или с Държавната агенция по горите. В съответствие с Наредбата за базисните цени изборът на оценители за целите на оценката на парцели горски земи, които да бъдат заменени, се извършва от „собственика“ или от „заинтересованата страна“.

| (59) | На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя. |
| --- | --- |

(59)

На този етап от процедурата Комисията счита, че оценителите, използвани за целите на оценяване на горските поземлени парцели при сделките за замени, са независими оценители по смисъла на Съобщението относно продажби на земя.

Пазарна цена, определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка

| (60) | Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка. |
| --- | --- |

(60)

Комисията трябва да провери дали цената на съответната горска земя, определена от оценителите за целите на сделката за замяна, отразява пазарната стойност на актива и е определена въз основа на общоприетите пазарни показатели и стандарти за оценка.

| (61) | Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена. |
| --- | --- |

(61)

Цените се определят от експерти, като се използват единствено формулите, определени в Наредбата за базисните цени. Българското законодателство не позволява на експертите да се отклоняват от определяната по този начин цена.

| (62) | Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота). |
| --- | --- |

(62)

Базисната цена на даден горски поземлен имот (определена за целите на замяната) е сумата от базисната цена на земята и цената на насаждението (растителните видове на територията на имота).

| (63) | Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

(63)

Стойността на земята се определя по отношение на средните стойности на земята според категориите земя, предлагащи идентични условия за растеж на растенията (150 типове месторастения съгласно Наредбата за базисните цени). Така определената стойност на земята допълнително се коригира чрез използването на корекционен коефициент, който отчита местонахождението на имота по отношение на местната и националната инфраструктура. Този корекционен коефициент е определен в приложение 2 към Наредбата за базисните цени.

| (64) | Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:
  Km = 1 + g + m + s + р, където:






  s – | коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25) |
| --- | --- | --- |
| m – | коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20) |
| p – | коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2) |
| g = | изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи: |

(64)

Корекционният коефициент Km се определя по следната формула:

Km = 1 + g + m + s + р, където:

s –

коефициент за близост до урбанизирана територия, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,25)

m –

коефициент за близост до морето, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,20)

p –

коефициент за близост до повърхностен път, измерен по въздушна линия (от 0,00 до 0,2)

g =

изразен с цифри коефициент за близост до град, отразяващ разстоянието до определен град (най-късото пътно разстояние между имота и града). Градовете са разделени в 6 групи:

| Група 1 | Група 2 | Група 3 | Група 4 | Група 5 | Група 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| София (от 0,00 до 0,7) | Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50) | Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40) | Други областни градове (от 0,00 до 0,35) | Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30) | Други общински центрове (от 0,00 до 0,10) |

Група 1

Група 2

Група 3

Група 4

Група 5

Група 6

София (от 0,00 до 0,7)

Русе, Пловдив, Бургас и Варна (от 0,00 до 0,50)

Благоевград, Велико Търново, Враца, Плевен и Стара Загора (от 0,00 до 0,40)

Други областни градове (от 0,00 до 0,35)

Други големи градове (Ботевград, Горна Оряховица, Димитровград, Дупница, Казанлък, Карлово, Лом, Петрич, Самоков, Свищов и Червен бряг (от 0,00 до 0,30)

Други общински центрове (от 0,00 до 0,10)

| (65) | Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу: | Добавка
  (BGN/хектари) |
| --- | --- | --- |
| София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето | 5 000 |
| Населени места от I и II категория | 2 000 |
| Населени места III и IV категория | 1 000 |
| Населени места от V и VI категория | 500 |
| Населени места от VII и VIII категория | 0 |

(65)

Стойността на земята допълнително се коригира с добавянето на увеличение за хектар, което се определя въз основа на средната цена на земята, наблюдавана в зоната, в която се намира имотът. Тези увеличения на цената са определени в разпоредбите на приложение 3 към Наредбата за базисните цени и са посочени в таблицата по-долу:

Добавка

(BGN/хектари)

София, национални курорти и вилни зони, прилежащи към тях, земи на разстояние 10 км от морето

5 000

Населени места от I и II категория

2 000

Населени места III и IV категория

1 000

Населени места от V и VI категория

500

Населени места от VII и VIII категория

0

| (66) | Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята. |
| --- | --- |

(66)

Общата стойност на земята, определена по този начин, е така наречената базисна цена на земята.

| (67) | Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност. |
| --- | --- |

(67)

Цената на насаждението (растителните видове на територията на имота), които се намират на дадения парцел земя, е стойността на сегашната им възраст и прогнозираната стойност на тяхната турнусна възраст. Стойността на дървесината от горските насаждения при сегашната им възраст (възрастта към момента на оценката) е равна на приходите от продажбите на видовете по средни пазарни цени, като се приспаднат разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването до място за временно съхранение. В случай че приходите не покриват разходите, дървесината няма никаква стойност.

| (68) | Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път. |
| --- | --- |

(68)

Приходите от продажбите се определят като се сортиментира запасът и се класифицират обемите на категориите дървесина. Разходите (BGN/кубичен метър) за сеч и първична обработка на дървесината при средна трудност на сечището се определят според дървесния вид и категорията дървесина. Разходите за извозване на дървесината се определят според дървесния вид, категорията дървесина и средното извозно разстояние. Прави се добавка на всеки километър извозно разстояние, както следва: разходите за извозване се умножават по коефициент, който отчита трудността на извозния път.

| (69) | Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест). |
| --- | --- |

(69)

Средните пазарни цени и разходите, свързани със сечта, първичната обработка и извозването на дървесина следва редовно да се определят и актуализират от Изпълнителната агенция по горите въз основа на среднопретеглените стойности, изчислени от статистическите данни, събрани за период от 3 години (като последната от тях участва с удвоена тежест).

| (70) | По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот. |
| --- | --- |

(70)

По този начин, като се добави стойността на растителните видове, както е определена от оценителя, към базисната цена на земята, се получава базисната цена на горския поземлен имот.

| (71) | За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:






  Черноморско крайбрежие, първа зона | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Черноморско крайбрежие, втора зона | К = 5 |
| Курортни зони, курорти и селища с национално значение | К = 4 |
| Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии | К = 3 |
| Курортни зони, курорти и селища с местно значение | К = 4 |

(71)

За защита на средообразуващите и рекреационните функции на горите в определени райони на България се създават зони за така наречената „особена защита от урбанизация“. Съгласно разпоредбите на приложение 19 към Наредбата за базисните цени, базисните цени на горски имоти, намиращи се в такива райони, се умножават с коефициент К, посочен в таблицата по-долу (11), а именно:

Черноморско крайбрежие, първа зона

К = 6

Черноморско крайбрежие, втора зона

К = 5

Курортни зони, курорти и селища с национално значение

К = 4

Гори и земи, простиращи се в зоните от края на пътното платно на републиканските и общинските пътища до ограничителните строителни линии

К = 3

Курортни зони, курорти и селища с местно значение

К = 4

| (72) | В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи. |
| --- | --- |

(72)

В допълнение и само в случай на замени е бил прилаган така нареченият коефициент за пазарен регулатор съгласно приложение 20 към Наредбата за базисните цени. Той се изразява в BGN/m2 и варира от 10 за земи в близост до морето, големи планински курорти и София до 1 за най-малко атрактивни земи.

| (73) | Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“. |
| --- | --- |

(73)

Общата цена на даден горски имот, която е резултат от експертната оценка за целите на замените, е базисната цена на горския имот, умножена, където е уместно, с коефициент за „особена защита от урбанизация“ и коригирана с „коефициента за пазарен регулатор“.

| (74) | На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища. |
| --- | --- |

(74)

На този етап от процедурата Комисията счита, че горепосоченият метод за определяне на административните цени не взема предвид непременно едни и същи критерии, въз основа на които биха били установени пазарните цени при частни сделки. Дали този метод е приемлив трябва да бъде установено в контекста на съдебната практика на европейските съдилища.

| (75) | В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“ |
| --- | --- |

(75)

В скорошно решение по делото Seydaland (12) Общият съд анализира тълкуването на Съобщението на Комисията относно продажби на земя. Съдът постанови, че когато националното право установява правила за изчисляване на пазарната стойност на земи с оглед на тяхната продажба от публичните органи, за да съответстват тези правила на член 107 от ДФЕС, при прилагането им във всички случаи трябва да се получи цена, която е възможно най-близка до пазарната стойност. Тъй като последната е теоретична, освен при продажбите, при които се приема най-добрата оферта, задължително трябва да се приеме за допустим марж на отклонение на получената цена от теоретичната. Относно въпросната процедура по делото Seydaland Съдът постанови, че: „Член 87 от Договора за ЕО [член 107 от ДФЕС] трябва да се интерпретира като не изключващ разпоредбите на националното законодателство, установяващи методи за калкулация за определяне на стойността на земеделската и горска земя, предложена за продажба от публичните органи [...] до степен, при която тези методи предвиждат актуализиране на цените, при което цените за такава земя нарастват стремително, така че цената, действително платена от купувача, отразява, доколкото е възможно, пазарната цена на земята.“

Пазарна стойност към датата на оценката и предоставяне на икономическо предимство

| (76) | Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката. |
| --- | --- |

(76)

Поради това като последна стъпка Комисията трябва да потвърди, че цената, определена от оценителите въз основата на метода и коефициентите, предвидени в българското законодателство, може да отрази пазарната стойност на съответната горска земя към датата на оценката.

| (77) | На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод. |
| --- | --- |

(77)

На този етап от процедурата Комисията не е в състояние да установи дали системата на административните цени, въведена с приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г., е била подходяща, за да отрази пазарните цени за горски земи въз основа на коефициентите, определени към момента, в който е започнало прилагането на метода, както и дали чрез използването на тази система във всички случаи се получава цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност съгласно изискванията на решението по делото Seydaland. Комисията отбелязва информация, предоставена от България, според която при приемането на Наредбата за базисните цени през 2003 г. административните цени (цена за замяна и такса за промяна на предназначението на земята) са били в размер на 75 %—80 % от пазарните цени за земя за застрояване (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Това твърдение не позволява да бъде направено заключение, че към момента на влизане в сила на системата методът е давал възможност за получаване във всички случаи на цена, която възможно най-точно доближава пазарната стойност. Комисията изразява съмнения за това дали българският метод за оценка отговаря на това изискване и приканва всички заинтересовани страни, и по-специално държавите-членки, които биха могли да прилагат подобни методи спрямо административните цени с цел установяване на пазарните стойности за горски земи, да представят мненията си относно уместността на този метод.

| (78) | През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци. |
| --- | --- |

(78)

През периода 2005—2008 г. се наблюдава много силно увеличено търсене на горски имоти в България, което е довело до голямо увеличение на цените на парцелите, особено на тези от тях, които се намират в атрактивни зони. По време на този бум съотношението на административните спрямо пазарните цени, определен в параграф 77 спада до средно 15–20 % (неофициална приблизителна стойност, посочена от българските власти). Тази средна цена крие показателен ръст за най-атрактивните парцели и ограничени повишения за по-малко атрактивните участъци.

| (79) | В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени. |
| --- | --- |

(79)

В решението по делото Seydaland се изисква методите за определяне на административните цени да включват механизъм за актуализация на тези оценки, позволяващ възможно най-точно доближаване на продажната цена до пазарната стойност на земите, по-специално в период на голямо покачване на цените, тъй като иначе методът не би бил подходящ, за да отрази въпросните действителни пазарни цени.

| (80) | В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията. |
| --- | --- |

(80)

В разглеждания случай българските власти посочиха, че съгласно Наредбата за базисните цени (член 7.1 и член 32) съдържащите се в нея коефициенти следва да бъдат ежегодно актуализирани. Според българските власти обаче това не е било направено. Поради това изглежда, че при метода за оценка не са взети предвид пазарните цени по времето на транзакцията.

| (81) | Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени. |
| --- | --- |

(81)

Освен това българските органи посочиха, че през 2010 г. наредбата е била актуализирана въз основа на надеждни пазарни източници и коефициентите са били увеличени значително. Актуализираните коефициенти водят до големи повишения на стойността на атрактивните парцели в сравнение със стойностите, формирани по силата на предходните версии на наредбата, прилагани през периода, в който са били осъществявани сделките за замени.

| (82) | Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г. |
| --- | --- |

(82)

Поради това фактът, че повечето коефициенти за определяне на административните цени за горски парцели не са били актуализирани за периода 2003–2010 г., за да отразят промените в пазарните цени, както и невъзможността на експертите да използват пазарните цени при сделките за замени на гори, предполага, че българската методика за определяне на цените не съответства на решението по делото Seydaland, което изисква тази методика да отчита (поне) резките увеличения на пазарната цена. В действителност само коефициентите, посочени в приложение 20 към Наредбата за базисните цени („коефициент за пазарен регулатор“) са били изменени през 2007 г.

| (83) | Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ). |
| --- | --- |

(83)

Замените могат да бъдат сравнени с две сделки за продажба, които се извършват едновременно. Следователно цените, определени при прилагане на Наредбата за базисните цени, биха били по-ниски от пазарните цени по отношение както на горите частна собственост, така и на горите държавна собственост. При все това частната страна трябва винаги да одобри сделката и да се съгласи с предложените цени. Като се има предвид, че повечето частни оператори обикновено биха действали като инвеститори, стремящи се към извличане на максимални печалби, много малко вероятно е те да се съгласят да извършат замяна, която би била неизгодна за тях. Освен това разликата между административната стойност и пазарната стойност се различава в значителна степен между отделните парцели. Следователно замените на по-малко атрактивни земи частна собственост с атрактивни земи държавна собственост след ценовия скок, започнал през 2005 г. и достигнал своята върхова точка през 2008 г., осъществени по административните цени, определени през 2004 г., изглежда водят до съществени икономически предимства с избирателен характер за частната страна. По тази причина Комисията има сериозни съмнения за това дали българската система за оценка, по начина, по който тя е била приложена на практика, е довела до замени при условия, които съответстват на принципа на инвеститор при пазарна икономика (ИПИ).

Оставащи условия от член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (84) | Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори. |
| --- | --- |

(84)

Предприятията бенефициери са били както горски предприятия, така и предприятия, осъществяващи дейност в други сектори — основно в сферата на строителството на недвижими имоти и туризма — тъй като това са били частните страни, които обичайно са участвали в сделките за замени на гори. Фактът, че частните страни по сделките за замени са били в състояние да придобият горски имоти на цена, по-ниска от пазарната, предполага, че те са получили икономическо предимство, което може да бъде оползотворено или пряко, чрез използване на съответната земя, или косвено като актив, който може да бъде продаден, използван като обезпечение за други сделки или който позволява постигане на общо подобрение на баланса на бенефициера. Това заключение остава валидно без да засяга секторите, в които бенефициерите извършват своята дейност. Поради това е невъзможно да бъде изключена възможността конкуренцията да е била нарушена в горския и/или в други сектори.

| (85) | Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

(85)

Както беше посочено по-горе, българските власти са предоставили някои доказателства за това, че не е бил осъществяван какъвто и да било износ на дървесина, добита от заменени имоти, намиращи се в три общини. При все това те не са предоставили допълнителни подробности относно потенциално въздействие върху търговията в горския сектор в останалите общини, нито в другите сектори, засегнати от замените. Възможността за заместване на вноса също не е била разгледана. Като се основава на спецификата на въпросните сектори, Комисията обикновено счита, че предприятията, които осъществяват дейността си в сектора на строителството на недвижими имоти и — a fortiori — в сектора на туризма, са активни на целия пазар на ЕС. Следователно предоставеното предимството може да е оказало въздействие също и върху търговията в рамките на ЕС.

3.1.4.   Заключение относно наличието на държавна помощ

| (86) | С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата. |
| --- | --- |

(86)

С оглед на гореизложените съображения, след предварителна оценка Комисията счита, че не може да се изключи, че е била предоставена държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС на потенциални бенефициери посредством замените на горски парцели. Когато замените са последвани от последващи промени на предназначението на съответните поземлени парцели, Комисията не може да изключи възможността, че комбинацията от операции, ако те са неразривно свързани, включва държавна помощ. Що се отнася до въпроса дали икономическото предимство за собственика на заменената земя държавна собственост, когато предназначението на земята е променено с административно решение, представлява държавна помощ, Комисията счита prima facie, че поради липсата на държавни ресурси изглежда не е налице държавна помощ, но не взема окончателно становище на този етап от процедурата.

| (87) | В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:






  i) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени; |
| --- | --- | --- |

(87)

В случай че по-нататъшно разследване на въпроса действително потвърди предоставянето на държавната помощ, тогава размерът на държавната помощ ще бъде изчислен по следния начин:

i)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 1 частна собственост и административната цена за парцел 1, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени;

| ii) | разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени. |
| --- | --- |

ii)

разликата между реалната пазарна цена на горски парцел 2 държавна собственост и административната цена за парцел 2, определена в съответствие с предписанията на Наредбата за базисните цени.

Тогава размерът на държавната помощ би се равнявал на стойността на ii), намалена със стойността на i).

Всяка парична компенсация, получена в резултат на разликата в административните цени на два парцела, които са обект на замяна, платена от една от страните на другата, също ще бъде взета предвид при изчислението на потенциалния елемент на държавна помощ, който е включен в транзакцията.

3.2.   Законосъобразност на възможната помощ

| (88) | Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване. |
| --- | --- |

(88)

Българските власти не са уведомили в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС за мярка, свързана с предоставянето на помощ в контекста на замените на горска земя, преди да я приведат в действие. Поради това, ако Комисията наистина установи наличието на държавна помощ, такава помощ би била незаконна. В допълнение към това, ако такава помощ бъде определена като несъвместима с вътрешния пазар, тя ще подлежи на възстановяване.

| (89) | Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14). |
| --- | --- |

(89)

Като се има предвид, че България се присъедини към ЕС на 1 януари 2007 г., тя трябва да спазва всички разпоредби на ЕС за държавна помощ от този момент нататък. За възможната схема за помощ, произтичаща от метода за определяне на административните цени за замените на горска земя и прилагането му, не е било отправено уведомяване до Комисията като за нова помощ, нито може да се счита като съществуваща помощ към момента на присъединяването на България към ЕС (13). Освен това тя не е била приведена в действие по силата на регламент за групово освобождаване. Поради това Комисията счита, че ако така определеният от българското законодателство и така прилаган български метод представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, той представлява неправомерна помощ по смисъла на член 1 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (14).

3.3.   Съвместимост на потенциалната държавна помощ

| (90) | Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(90)

Тъй като Комисията не можа да изключи възможността, че методът за определяне на административните цени за замените на горска земя, както е бил приложен, води до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията трябва да оцени съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар.

| (91) | Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(91)

Съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост, както и на регионите, посочени в член 349, като се вземе предвид структурната, икономическата и социалната ситуация в тях, могат да бъдат приемани за съвместими с общия пазар.

| (92) | Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Както беше посочено по-горе, цялата територия на България е подпомагана област по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС със стандартен таван на регионалната помощ за големи предприятия в размер на 50 % от брутния еквивалент на помощта (БЕП) съгласно картата на регионалните помощи на България за периода 2007—2013 г. Следователно, ако Комисията действително установи, че е предоставена държавна помощ на предприятия, и ако тази схема за държавна помощ е в съответствие с всички приложими разпоредби на Насоките за национална регионална помощ („НРП“), предоставената помощ би могла да бъде съвместима с вътрешния пазар.

| (93) | По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(93)

По същия начин някои мерки, предоставени за насърчаване на определени икономически сектори, могат да се приемат за съвместими съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Като се има предвид фактът, че в разглеждания случай всяка потенциална държавна помощ може да е била предоставена на предприятия, осъществяващи дейност в горския сектор, Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. (15) могат да се прилагат. Следователно, ако потенциално предоставената помощ действително е в съответствие с разпоредбите на тези насоки, тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (94) | Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки. |
| --- | --- |

(94)

Комисията има съмнения дали въпросната мярка може да се определи като съвместима с Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г., тъй като естеството на схемата, икономическите дейности на потенциалните бенефициери на помощта, установяването на цените на горските имоти и цената на таксовата марка, платима за промяна използването на парцела и за целите на замяна на горска земя, не изглеждат съвместими с тези насоки.

| (95) | Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(95)

Поради това на този етап Комисията не разполага с информация, от която би си позволила да заключи, че възможната помощ допринася за някаква обща цел на Европейския съюз или че би отговаряла на критериите за съвместимост, определени в някой от съществуващите инструменти за държавна помощ. Поради това Комисията изразява съмнения по отношение на съвместимостта на възможната помощ с вътрешния пазар.

3.4.   Съмнения и основания за откриване

| (96) | Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(96)

Поради горепосочените причини, след предварителна оценка на помощта Комисията изразява съмнения по отношение на това дали сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и дали тази помощ би била съвместима с вътрешния пазар.

| (97) | Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение. |
| --- | --- |

(97)

Поради това Комисията е длъжна да извърши всички необходими консултации и следователно трябва да открие процедурата по член 108, параграф 2. Това дава възможност на трети лица, чиито интереси могат да бъдат засегнати от потенциалното предоставяне на помощта, да представят мненията си относно мярката. С оглед както на информацията, предоставена от съответната държава-членка, така и на информацията, предоставена от трети страни, Комисията ще направи оценка на характера на помощта и съвместимостта на мярката и ще вземе окончателното си решение.

| (98) | В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана. |
| --- | --- |

(98)

В тази връзка Комисията припомня изразените от нея съмнения в настоящото решение относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. Комисията изразява съмнения дали замяната и последващата промяна на предназначението на заменената горска земя в земя за застрояване следва — в някои случаи — да се счита за свързана или следва във всички случаи да се счита, че не е неразривно свързана.

| (99) | Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната. |
| --- | --- |

(99)

Поради това Комисията има съмнения относно това до каква степен потенциалната промяна на предназначението на съответната горска земя следва да се вземе предвид при определянето на цената на парцела за целите на замяната.

| (100) | Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела. |
| --- | --- |

(100)

Друго съмнение, изразено от Комисията в настоящото решение, е дали прилагането на предвидените в българското законодателство формули води до цена при оценката, подобна на средните цени, получени при сделки между две несвързани частни страни, т.е. подобна на пазарните цени. Естествено, сделките следва да се отнасят до горски парцели, разположени в същите области като горските парцели, държавна и частна собственост, които са предмет на сделките за замени, и трябва да имат същите или достатъчно сходни характеристики що се отнася до представените растителни видове на територията на парцела, размера на парцела и условията за достъпност до парцела. Имайки предвид това, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно пазарните цени, получени при изцяло частни сделки за продажби (или замени), които са били извършени в България през периода от присъединяването на България към ЕС до 2011 г. Освен това Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно разликите между тези пазарни цени и цените, използвани за отделните сделки за замени (изчислени в съответствие с разпоредбите на Наредбата за базисните цени), а оттам и на потенциалния размер на държавната помощ. Накрая, Комисията приканва България и третите страни да осигурят информация относно правилата, които се прилагат, когато става дума за компенсация, изплатена при транзакциите за замени, при разлика на цените за двата заменими парцела.

| (101) | Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това, с оглед на твърдението на българските власти, че жалбоподателите не са доказали, че помощта би засегнала търговията между държавите-членки, Комисията приканва България да осигури допълнителна информация относно това дали и до каква степен потенциалната помощ оказва отрицателно въздействие върху търговията в рамките на Общността.

| (102) | В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ. |
| --- | --- |

(102)

В случай че информацията, предоставена в рамките на официалната процедура по разследване, доведе до обявяване от страна на Комисията, че при сделките за замени на гори и/или последващата промяна на предназначението на парцелите е налице държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, Комисията също така трябва да разследва дали тази помощ е съвместима с вътрешния пазар, и по-специално с член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и разпоредбите на НРП и/или член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС и разпоредбите на Насоките на Общността относно държавните помощи за земеделския и горския сектор за периода 2007—2013 г. Поради това Комисията изисква от държавите-членки и трети страни да предоставят всички налични доказателства, които биха позволили на Комисията да обоснове оценката си относно съвместимостта на мярката. Комисията напомня на българските власти, че държавата-членка носи тежестта на доказване по отношение на съвместимостта на мерките за помощ.

4.   РЕШЕНИЕ

| (103) | С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта. |
| --- | --- |

(103)

С оглед на гореизложените съображения, Комисията, като действа в съответствие с процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, изисква от България да представи мнението си и да предостави цялата информация, която би могла да помогне за оценката на помощта, в рамките на един месец от датата на получаване на настоящото писмо. Тя изисква от Вашите власти незабавно да изпратят копие от настоящото писмо до потенциалните бенефициери на помощта.

| (104) | По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя. |
| --- | --- |

(104)

По-специално от българските органи се изисква да осигурят цялата информация, необходима за установяване на разликата между административните цени, налагани в контекста на замените, и пазарната цена на горските имоти, които имат същите характеристики, като заменяемите парцели, действащи към момента на съответната транзакция. В този контекст българските органи също се приканват да представят резултата от своите оценки за разгледани дела, при които замените са настъпили след 31 декември 2006 г., които биха се получили, ако съответните коефициенти са били правилно актуализирани, както е предвидено от българското законодателство. Най-накрая, Комисията приканва България да осигури информация относно правилата, приложими спрямо изплатената компенсация при транзакциите за замяна, в случай на разлики в цените за двата заменени парцели земя.

| (105) | Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера. |
| --- | --- |

(105)

Комисията иска да напомни на България, че член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз има суспендираща сила и да насочи Вашето внимание към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, който предвижда, че цялата неправомерна помощ може да бъде възстановена от бенефициера.

| (106) | Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.” |
| --- | --- |

(106)

Комисията предупреждава България, че ще информира заинтересованите страни, като публикува настоящото писмо заедно с пояснително резюме в Официален вестник на Европейския съюз. Тя също така ще информира заинтересованите страни в държавите от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, като публикува известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз и ще информира Надзорния орган на ЕАСТ като изпрати копие от настоящото писмо. Всички тези заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуването.”

---

(1)  Българският Закон за горите, обнародван в ДВ, бр. No 125 от 29 декември1997 г.

1

(2)  Приета с Постановление на Министерски съвет No 252 от 6 ноември 2003 г., обнародвана в българския Държавен вестник, бр. No 101 от 18 ноември 2003 г. (последно изменена в ДВ, бр. No 1 от 5 януари 2007 г.).

2

(3)  Жалбоподателите изчисляват, че размерът на помощта при 15 сделки, избрани от 147 замени, вече би бил между 55 млн. евро (ако се отчита само замяната) и 126 млн. евро (ако се вземе предвид промяната в предназначението на земята). Според предоставената от тях информация размерът на помощта във всяка една от тези 15 сделки (без да се взема предвид потенциалната промяна в предназначението на земята) варира от 340 360 EUR до 27,9 млн. евро. Въпреки че тази оценка се отнася единствено до разликата между административната и пазарната цена на горските парцели държавна собственост (т.е. предимство за частната страна), като се има предвид, че парцелите частна собственост са били като цяло разположени в по-малко атрактивни райони, разликата между тяхната административна и пазарна цена (т.е. предимство за публичната страна) изглежда не толкова голяма. Поради това жалбоподателите твърдят, че действителният размер на държавната помощ, предоставена на частната страна, т.е. разликата между предимствата за частната страна и предимствата за публичната страна, все още би могла да бъде значителна.

3

(4)  Въз основа на информацията, предоставена от властите, това изглежда обхваща само 3 общини. За останалата част от страната те не предоставиха информация.

4

(5)  ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3.

5

(6)  Обнародван в ДВ No 44 от 21 май 1996 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 41 от 2 юни 2009 г.)

6

(7)  Обнародван в ДВ No 275 от 22 ноември 1950 г. (последно изменен в български Държавен вестник, бр. No 50 от 30 май 2008 г.)

7

(8)  Неизвестен брой планирани промени на предназначението могат да бъдат блокирани от мораториума, наложен през 2009 г.

8

(9)  ОВ C 384, 10.12.1998 г., стр. 3.

9

(10)  Съобщение на Комисията относно елементите на държавна помощ при продажба на земя и сгради от публични органи (ОВ C 209, 10.7.1997 г., стр. 3).

10

(11)  В случаите, когато един имот попада едновременно в повече от една зона, при оценяването му се взема под внимание по-високият коефициент.

11

(12)  Дело C-239/09 Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH, [2010], Сборник, стр. I-0000, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:62009J0239:EN:HTML

12

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG/BVVG Bodenverwertungs- und -verwaltungs GmbH

(13)  В тази връзка, моля, отбележете, че схемата на замени не е била въведена преди 1994 г., не е била включена като съществуваща помощ в приложение към Договора за присъединяване на България, нито е било отправено уведомление за нея по време на междинния механизъм. Поради това не може да се счита, че тя представлява съществуваща държавна помощ по смисъла на член 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета.

13

(14)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

14

(15)  ОВ C 319, 27.12.2006 г., стр. 1.

15

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 16.9.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 273/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 273/26

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 273/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ” (FASOLIA VANILIES FENEOU)

EK Nr.: EL-PGI-0005-0839-21.12.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Φασόλια Βανίλιες Φενεού” (Fasolia Vanilies Feneou)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Grieķija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids

| 1.6. grupa. | Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība |
| --- | --- |

1.6. grupa.

Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Fasolia Vanilies Feneou” ir kaltētas un lobītas pupiņas, ko iegūst no pākšaugu sugas Phaseolus vulgaris vietējās populācijas.

To fizikālās īpašības ir šādas: pupiņas ir baltas, ovālas, ļoti mazas, proti, 1 000 sēklu sver 270–280 g, tāpēc tās var klasificēt kā sīksēklu šķirni, tām ir plāna miziņa.

“Fasolia Vanilies Feneou” ir olbaltumvielu avots (vismaz 18 %). Ķīmiskās īpašības, kas atšķir “Fasolia Vanilies Feneou” no citām tirgū pieejamām pupiņām, ir šādas.

| Nr. | Parametrs | “Fasolia Vanilies Feneou” | Citas pupiņas (Phaseolus vulgaris sugas) | Secinājumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Šķiedrvielas | 27,9–29,9 masas procenti | 13,2 masas procenti | līdz 54,4 % vairāk šķiedrvielu |
| 2. | Tauki | 1,7–1,9 masas procenti | 2–2,5 masas procenti | līdz 10 % mazāk tauku |
| 3. | Enerģētiskā vērtība | 225–233 kcal/100 g | 296 kcal/100 g | mazāk kaloriju |
| 955–963 kJ/100 g | 1 236 kJ/100 g |
| 4. | Kalcijs | 2 970–2 988 mg/kg | 1 312 mg/kg | līdz 56 % vairāk kalcija |
| 5. | Nātrijs | 97,1–98,1 mg/kg | 354 mg/kg | zemāks sāls saturs |
| 6. | Pelni | 3,9–4,1 masas procenti | 4,4 masas procenti | zemāks pelnu saturs |

Nr.

Parametrs

“Fasolia Vanilies Feneou”

Citas pupiņas (Phaseolus vulgaris sugas)

Secinājumi

1.

Šķiedrvielas

27,9–29,9 masas procenti

13,2 masas procenti

līdz 54,4 % vairāk šķiedrvielu

2.

Tauki

1,7–1,9 masas procenti

2–2,5 masas procenti

līdz 10 % mazāk tauku

3.

Enerģētiskā vērtība

225–233 kcal/100 g

296 kcal/100 g

mazāk kaloriju

955–963 kJ/100 g

1 236 kJ/100 g

4.

Kalcijs

2 970–2 988 mg/kg

1 312 mg/kg

līdz 56 % vairāk kalcija

5.

Nātrijs

97,1–98,1 mg/kg

354 mg/kg

zemāks sāls saturs

6.

Pelni

3,9–4,1 masas procenti

4,4 masas procenti

zemāks pelnu saturs

“Fasolia Vanilies Feneou” piemīt organoleptiskās īpašības, kas atšķir tās no citām pupiņām un dara īpaši pievilcīgas patērētājiem: to saldā garša, tas, ka tās iespējams ātri izvārīt un tās neizšķīst – vārot tās iekšā kļūst mīkstas, bet to miziņa nepārplīst.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visiem ražošanas posmiem no audzēšanas (augsnes sagatavošana, mēslošana, sēšana, laistīšana, nezāļu apkarošana, augu aizsardzība) līdz ražas novākšanai, kaltēšanai un produkta lobīšanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz iepakojuma jābūt norādei “ΦΑΣΟΛΙΑ ΒΑΝΙΛΙΕΣ ΦΕΝΕΟΥ” Π.Γ.Ε. (“Fasolia Vanilies Feneou” AĢIN), kā arī citām valsts un Kopienas tiesību aktos paredzētajām norādēm.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Fasolia Vanilies Feneou” ražošanas noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir Feneos municipalitāte, kas atrodas Peloponēsas reģiona Korintas nomē.

Feneos apgabals, kurā audzē pupiņas, ir kalnu ieskauts līdzenums, kura kopējā lauksaimniecībā izmantojamā platība ir 47 100 stremmas (4 710 hektāru) un kuru aizsargā šādi kalni: Helmos-Dourdouvana, Killini, Oliyirtos-Saïtas. Feneos ierobežotā ūdenstilpe (mākslīgais ezers) ir Peloponēsas raksturīgā iezīme; to ieskauj egļu un priežu mežs, kas stiepjas līdz pat ezermalai. Šī īpašā, unikālā mežiem klāto kalnu vide, kas ieskauj Feneos plakankalni, kā arī mākslīgais Doxa ezers ļauj radīt mikroklimatu, kas ir piemērots visaugstākās kvalitātes produkta audzēšanai.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Augsne

Augsne ir dziļa un auglīga, lielākoties tā ir mālsmilts un smilšmāla augsne, kas ilgstoši saglabā mitrumu. Tā satur daudz kalcija un fosfora, bet tajā ir maz kālija un magnija. Lielākā daļa augšņu ir vāji skābas (pH < 7). Zeme, kurā audzē “Fasolia Vanilies Feneou”, ir vecā Doxa ezera gultne. Tas bija dabisks ezers, tāpēc augsne saglabājas salīdzinoši mitra. Visi šie faktori ir labvēlīgi “Fasolia Vanilies Feneou” audzēšanai.

Klimats

Kopumā apgabalā ir kontinentāls klimats – aukstas ziemas un vēsas vasaras. Tomēr, tā kā kalnus, kas ieskauj Feneos plakankalni, klāj biezi meži, klimats ir maigāks, un līdz ar to ziemas ir mitrākas un vasaras vēsākas. Mēneša vidējā temperatūra ir 28,8 °C (maksimums) un 0,6 °C (minimums), bet gada vidējā temperatūra ir 12,8 °C.

Doxa ezers arī veicina to, ka apgabalā valda maigs un pavasarīgs laiks. Gada vidējais nokrišņu daudzums ir 600 milimetru. Pupiņām patīk ūdens, un optimālās temperatūras apvienojums ar salīdzinoši mitru augsni veicina teicamus apstākļus pupiņu audzēšanai.

Cilvēkfaktori

Cilvēkfaktors nodrošina Feneos apgabala augsnes un klimata apstākļu vislabāko izmantojumu, un tas ir svarīgs augstākās kvalitātes produkta ražošanā un tā reputācijas nodrošināšanā ārpus nomes robežām.

Feneos apgabala ražotāju audzēšanas metožu pamatā ir gadiem ilga pieredze un tradīcijas, kas nodotas no paaudzes paaudzē. Tās veido roku darbs no sēšanas līdz pat kaltēšanai un lobīšanai, minimāls pesticīdu un ķīmisko mēslošanas līdzekļu izmantojums un īpaša nākamajā gadā sējamo “Fasolia Vanilies Feneou” sēklu atlase, ko veic paši lauksaimnieki, lai nodrošinātu sējmateriāla tīrību.

5.2.   Produkta specifika:

“Fasolia Vanilies Feneou”Feneos apgabalā sistemātiski audzē kopš 19. gadsimta beigām. Tās ir audzētas daudzus gadus, pateicoties to īpašajām atšķirīgajām iezīmēm: tās ir ļoti mazas, tīri baltā krāsā, glītas un spīdīgas pupiņas, ovālas, bet ne nierveida, kā vairākums citu pupiņu, tām ir plāna miziņa, kas nozīmē, ka tās iespējams labāk un ātrāk izvārīt, tām ir saldena garša, un tās ir ļoti barojošas.

Vietējo nosaukumu “Vanilia” pupiņām piešķīra paši audzētāji, lai uzsvērtu to tīri balto krāsu un īpašo saldeno garšu, kas atgādina vaniļu. Šīs īpašās kvalitātes iezīmes atšķir produktu no citām pupiņām un nodrošina tām lielāku popularitāti tirgū.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikne starp produkta kvalitāti un noteikto ģeogrāfisko apgabalu

“Fasolia Vanilies Feneou” īpašības nodrošina apgabala klimats un augsne, kā arī tāda sējmateriāla izmantošana, kas pielāgots vietējai videi.

Tā kā “Fasolia Vanilies Feneou” ir optimāli pielāgojušās apgabala kontinentālajam klimatam un esošajiem augsnes apstākļiem, tās šajā apgabalā ļoti labi aug. Augsnes, kas ir labi nosusinātas un vāji skābas, kā arī relatīvi maigās, mitrās ziemas un vēsās vasaras izšķiroši ietekmē ražas kvalitāti, nodrošinot spīdīgas sēklas ar plānu apvalku un maigu mīkstumu. Šādos apstākļos tiek izaudzētas pupiņas ar augstu ūdens absorbēšanas spēju, zemu pelnu saturu un labākām organoleptiskajām īpašībām, piemēram, īpaši saldenu garšu un to, ka pupiņas iespējams ātri izvārīt.

Turklāt apgabala unikālajai dabas videi ar kalniem, kas pasargā Feneos līdzenumu no spēcīgiem vējiem, Doxa mākslīgo ezeru, kā arī egļu un priežu mežiem, kas to ieskauj un stiepjas līdz pat ezermalai, ir būtiska nozīme ideālu apstākļu radīšanā šo pupiņu audzēšanai, nodrošinot to atšķirīgumu no līdzīgiem citur audzētu pupiņu veidiem.

Vietējo lauksaimnieku izmantotajām audzēšanas metodēm ir vairāk kā 100 gadu, un kopā ar labvēlīgiem augsnes, klimata un vides apstākļiem tās veicina produkta specifiskās īpašības. Pupiņu audzētāju izmantotie agrotehniskie paņēmieni neatšķiras no priekšteču izmantotajiem, vairākums darbu, piemēram, kaplēšana, ražas novākšana, atlase un iepakošana, mūsdienās joprojām tiek veikta ar rokām, nodrošinot produktam labu izskatu un viendabīgu formu bez piejaukumiem un salūzušām sēklām. Produkta kvalitāti mazinošu pesticīdu un ķīmisko mēslošanas līdzekļu minimāla izmantošana un nākamā gada sējai paredzēto sēklu cītīga atlase, lai nosargātu “Fasolia Vanilies Feneou” vietējās populācijas tīrību, nodrošina visaugstākās kvalitātes produktu.

Ciešo saikni starp produktu un noteikto ģeogrāfisko apgabalu, vēl jo vairāk – tā audzēšanu tikai Feneos plakankalnē, pierādījuši vairākkārtējie mēģinājumi šīs pupiņas audzēt kaimiņu apgabalos, kuros audzē pupiņas. Šie mēģinājumi ir bijuši neveiksmīgi; ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala audzēto pupiņu kvalitāte ir manāmi zemāka, īpaši izskata, miziņas plānuma un garšas ziņā.

Saikne starp produkta reputāciju un noteikto ģeogrāfisko apgabalu

Atsauces uz Vassilios Sarlis divsējumu publikāciju par Feneos folkloru apliecina šīs kultūras svarīgumu minētajā apgabalā un tās visgaršīgāko pupiņu reputāciju. Grieķu mitoloģijā pākšaugi bija dievietes Dēmetras dāvana Feneos iedzīvotājiem pateicībā par viņu viesmīlību, kad dieviete meklēja savu meitu Persefoni, kuru bija nolaupījis Hadess. Hadess mēģināja viņu aizvest pazemē caur Feneos ezera dzīlēm. Tādējādi Feneos iedzīvotāji bija pirmie, kas uzturā lietoja pākšaugus, un varbūt tāpēc to audzētās pupiņas tika izslavētas kā visgaršīgākās. Tiek minēts arī, ka pupiņas ir visplašāk patērētie pākšaugi, kam seko lēcas un aunazirņi.

Sistemātiska pupiņu audzēšana apgabalā sākās 19. gadsimta beigās, kad tika nosusināts Feneos ezers. Produkta reputācija un tā ciešā saikne ar Feneos apgabalu dokumentēta turpmāk minētajos avotos.

Feneos pirmās instances civillietu tiesas 1910. gada 25. martā izdots dokuments, kas attiecas uz lopkopja kompensācijas maksājumu pupiņu audzētājam sakarā ar to, ka viņa lopi izpostījuši pupiņu sējumus.

Dr. Panos Dimitrios pētījumi par “Fasolia Vanilies Feneou” intensīvo audzēšanu apgabalā 20. gadsimta piecdesmitajos gados.

Kopš 1980. gada Steno ciemā katru gadu oktobrī (kad tiek novāktas “Fasolia Vanilies Feneou” pupiņas) notiek Fasolada svētki, ko laikraksts “Eleftheros Tipos” nodēvējis par tūristu uzmanības cienīgu notikumu, apliecinot šīs augu kultūras nozīmi apgabalā un to, ka tās slava ir izplatījusies tālu.

Grieķijas Statistikas biroja dati, kas dokumentē nepārtrauktu “Fasolia Vanilies Feneou” audzēšanu no 1993. līdz 2003. gadam.

Korintas Prefektūras pārvaldes Lauksaimniecības direktorāta veiktās pārbaudes saistībā ar kompensācijas pabalstu un vienotā maksājuma shēmām apliecina, ka “Fasolia Vanilies Feneou” ir tradicionāli audzētas apgabalā daudzus gadus un tām ir izcila kvalitāte.

Apgabala apmeklētājs atceras, kā Feneos līdzenums un tā gardās “vaniļas” pupiņas viņam atgādinājušas bērnības gadus.

Slavenās “Fasolia Feneou” ir minētas divos laikraksta “Kathimerini” numuros (2006. gada 24. oktobrī un 2007. gada 17. novembrī).

Tradicionālā fasolada (pupiņu zupa), ko gatavo, izmantojot “Fasolia Feneou”, minēta laikraksta “Ta Nea” numurā (2007. gada 16. februārī) un laikraksta “Eleftheros Tipos” numurā (2008. gada 4. oktobrī).

Ilias Mamalakis televīzijas programmā “Boukia kai Sinkhorio” skatītājiem parādīja, kā gatavot Boulia (Polispori) Feneos, kā vienu no galvenajām sastāvdaļām izmantojot tipiskās baltās “Fasolia Vanilies Feneou”.

“Fasolia Vanilies Feneou” minētas divos raidījumos “Menoume Ellada” valsts televīzijā (2006. un 2007. gada oktobrī), kā arī raidījumā ET3 2009. gada februārī.

“Fasolia Vanilies Feneou” augstu vērtē ne tikai patērētāji, bet arī ražotāji, jo to cena var būt pat par 75 % augstāka par citu pupiņu cenu, kuru nosaukums netiek aizsargāts.

Kopumā jāsecina, ka vēsturiskie un bibliogrāfiskie dati, raksti vietējos un valsts laikrakstos, plašsaziņas līdzekļu pārraides un internetā (Wikipedia utt.) atrodamie materiāli, kas galvenokārt saistīti ar kulināriju un tūrismu, apliecina “Fasolia Vanilies Feneou” reputāciju, kas nesaraujami saistīta ar to specifiskajām īpašībām.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.minagric.gr/greek/data/PROD_FASOLIA_VANILIES_FENEOU.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---